sou · GPB362d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Eko n rådet utfärdade en formell varning till den irländska regeringen vid sitt möte . Deras rekommendation var att regeringen skulle skjuta upp de skattesänkning- ar som planerats eftersom in ationstrycket ökat kraftigt i den irländska ekonomin. Den irländska regeringens ståndpunkt är att Eko n rådet överrea- gerat och inte tagit hänsyn till den, i ett europeiskt perspektiv, mycket kraftiga ekonomiska utvecklingen på . Regeringen hävdar att den ökade in ationen i huvudsak orsakats av externa faktorer såsom oljepri- sökningar och den fallande euron.15 Dessutom hänvisas till sänkningar av de indirekta skatterna, vilka kommer att ge en direkt dämpande ef- fekt på in ationen, och överrenskommelser inom ramen för det sociala partnerskapet för att undvika en löne och prisspiral. Det övergripande målet för den ekonomiska politiken i är att uppnå en snabb konvergens till övriga euro- området (se stabilitetsprogram (2000)). I samband med denna konvergens syftar politiken till att öka sysselsättningen och genomföra åtgärder som stimulerar nybildande av företag samt höja levnadsstan- darden och välfärden i det spanska samhället. För att uppnå dessa mål eftersträvas budgetstabilitet. Dessutom avser den spanska regeringen att genomföra strukturella reformer. Den ekonomiska politiken kommer enligt regeringen att karakterise- ras av ett förstärkt åtagande om budgetstabilitet som är förenligt med en kraftig ökning av investeringarna i infrastruktur, fortsatta liberalise- ringar och reformer på varu , tjänste och arbetsmarknaderna med det slutliga målet att öka den potentiella tillväxten i den spanska ekonomin. Givet den strama budgetpolitiken kommer de o entliga utgifterna att fördelas på de områden som har störst tillväxte ekter. Bland annat kom- mer regeringen att öka anslagen till forskning och utveckling, utbildning och infrastruktur. Nya skattereformer kommer att genomföras som syftar till att stimulera sparande, investeringar och 15Barry och Fitz (2001) hävdar också att irländsk in ation är exogent be- stämd. Den skattereform som genomfördes anses av regeringen reducera beskattningen av låga inkomster, öka statens skat- teintäkter och stimulera långsiktigt sparande, teknologisk utveckling och internationalisering av den spanska industrin. En åtgärd som den spanska regeringen för fram som mycket central är den lag om nationell budgetlag som planeras att genomföras. Syftet med denna lag är att förbättra kontrollen av de primära löpande utgif- terna. är ett mycket decentraliserat land och denna lag innebär att alla nivåer i den o entliga verksamheten åläggs krav på budgetba- lans. Denna åtgärd kommer enligt den spanska regeringen att förstärka trovärdigheten i konsolideringen av de o entliga nanserna. Principen om en balanserad budget är mer långtgående än den som de nieras i Stabilitets och tillväxtpakten. På centralt statlig nivå sätts ett utgifts- tak för varje budgetår och en reservfond skapas för att ge utrymme för ökade utgifter vid oförutsedda händelser. Under normala förhållanden får inte en konjunkturnedgång orsaka underskott i de o entliga nanser- na. Den spanska budgetlagen har hämtat inspiration från den svenska budgetreformen. Reformer på arbetsmarknaden ses som centrala. Ett exempel som den spanska regeringen nämner är att etablera kollektivavtal på arbetsmark- naden där lönebestämningen kopplas till produktivitetsutvecklingen på såväl makro som mikronivå. Det nns ingen mer exakt beskrivning av hur detta ska åstadkommas. Min tolkning är att de totala löneökningar- na relateras till den aggregerade produktivitetsutvecklingen, medan de relativa löneökningarna mellan olika sektorer i ekonomin relateras till de relativa produktivitetsskillnaderna mellan sektorerna. Regeringen avser också vidta åtgärder för att minska omfattningen av deltidsarbete och tidsbegränsade anställningskontrakt. bildades en reservfond inom socialförsäkringarna i Spani- en i syfte att förebygga e ekterna av en åldrande befolkning. Det ur- sprungliga beloppet i fonden uppgick till av BNP och beräknas att stiga för att täcka de ökade kostnaderna (bland annat pensions och sjukvårdskostnader) i samband att befolkningen åldras. I sitt stabilitets- program för perioden 2004 räknar regeringen med att reservfonden ska uppgå till av BNP . EU kommissionen är i allmänhet nöjd med stabilitetspro- gram 2003.16 Enligt kommissionen ligger den spanska regering- 16Detta avsnitt baseras på EU kommissionens utvärdering från av stabilitetsprogram för perioden 2003. har lämnat in ett nytt stabilitetsprogram som täcker perioden 2004 men EU kommissionen Asymmetrisk utveckling och politiska åtgärder ens politik och landets ekonomiska utveckling i linje med de riktlinjer som Stabilitets och tillväxtpakten föreskriver. De o entliga nanserna väntas visa överskott för perioden 2003 och skuldkvoten beräk- nas sjunka till av BNP . I sin utvärdering nämner EU kommissionen bland annat följande punkter: Den snabba tillväxten i såväl BNP som sysselsättning har lett till att in ationen ligger högre än de tidigare prognoserna. Detta understryker vikten av en moderat löneutveckling. Vidare rekommenderas regeringen att vara beredd på att ytterligare strama åt de o entliga nanserna om ekonomin blir överhettad. Dessutom anser kommissionen att fortsatt konsolidering av de o entliga nanserna är viktigt eftersom den snabbt åldrande be- folkningen kommer att innebära ett ökat utgiftstryck i budgeten. Man välkomnar här den ovan beskrivna reservfonden. Kommissionen noterar att har förstärkt sin budgetbalans genom i huvudsak nedskärningar av de löpande utgifterna. Det ökade budgetutrymmet har använts för skattesänkningar och ökade o entliga investeringar, vilket också sammanfaller med de riktlinjer kommissio- nen tidigare angivit. Nedskärningarna i de löpande utgifterna är därför centrala för budgetutvecklingen och EU kommissionen anser att revide- ringen av den spanska budgetlagen bör innebära att kontrollen över de långsiktiga o entliga utgifterna förstärks. I vilken utsträckning har den ekonomiska politiken i de tre länderna på- verkats av deras medlemskap i valutaunionen? Detta är en central fråga för de länder som ännu inte deltar i valutaunionen. Min genomgång av den ekonomiska politiken i de tre länder vi här studerar visar att de i stort sett följer de riktlinjer som utarbetats av EU kommissionen och sedan godkänts av Eko n rådet. Framträdande inslag i politiken är att uppnå åtminstone budgetbalans, stark och bibehållen ekonomisk tillväxt och ökande sysselsättning. Trots att den makroekonomiska situationen skiljer sig åt i de tre länderna genomförs likartade ekonomisk politiska åtgärder. I och på är den ekonomiska tillväxten hög och trycket på arbetsmarknaden mycket stort vilket ger upphov till en ökad risk för överhettning och in ationstryck. De o entliga nanserna visar stora överskott. I är den ekonomiska tillväxten god och relativt talet, medan arbetslösheten är den högs- har ännu inte o entliggjort sin utvärdering av detta program. ta i hela . Gemensamt för samtliga länder är dock att befolkning- en åldras snabbt vilket skapar utbudsbegränsningar på arbetsmarknaden som i sin tur riskerar att förhindra en hög framtida ekonomisk tillväxt. Samtliga länder utnyttjar skattepolitik för att öka arbetsutbudet. Budgetpolitiken inriktas på lägre o entliga utgifter och en omfördel- ning från o entlig konsumtion till o entliga investeringar. De tre rege- ringarna planerar att införa eller har infört utgiftstak eller liknande re- gleringar av de totala o entliga utgifterna. har förmodligen det mest långtgående programmet i detta avseende eftersom budgetbalans lagfästs. budgetlag påminner om den svenska men är enligt min mening mer långtgående. En slutsats som kan dras är att de åtgärder som genomförs och fö- reslås inte enbart är resultatet av medlemskapet i valutaunionen, även om politiken sammanfaller med de ekonomisk politiska åtgärder som re- kommenderas av Eko n rådet. Troligen skulle en liknande ekonomisk politik genomförts även vid ett utanförskap. Eftersom skuldkvoten ökat markant i och talet, skul- le en konsolidering av de o entliga nanserna troligtvis varit nödvändig oavsett dessa länders medlemskap i . är skattekvoten i de europeiska ekonomierna mycket hög jämfört med den amerikanska och det är därför troligt att skatterna skulle ha sänkts även vid ett utanför- skap. Arbetslösheten har stigit mycket kraftigt och ligger betydligt över den amerikanska nivån. Empiriska studier tyder på att jämviktsarbetslösheten ökat kraftigt, vilket kan förklara varför de tre länderna för en ekonomisk politik i syfte att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Däremot är det troligt att omvandlingstrycket i den ekonomiska po- litiken ökat som ett resultat av medlemskapet i EU och i EMU. Län- derna anger ofta i sina stabilitetsprogram att en viss åtgärd vidtagits som direkt svar på antingen de generella riktlinjerna om den ekonomiska politiken från Eko n rådet eller som svar på de landspeci ka rekom- mendationerna. Den målmedvetenhet och den kraft som regeringarna visar vid genomförandet av politiken hänger förmodligen ihop med de- ras medlemskap i valutaunionen. Det kan underlätta vid genomförandet av ibland impopulära åtgärder att regeringen kan hänvisa till riktlinjer eller rekommendationer som anges av instanser utanför det berörda lan- det. har det berörda landets regering deltagit i formuleringen av de generella och de landspeci ka rekommendationerna. Det nns två andra områden där medlemskapet i valutaunionen, en- ligt min mening, spelat en stor roll. Det första gäller lönebildningen där Asymmetrisk utveckling och politiska åtgärder två av de tre länderna (och ) experimenterar med inkomst- politik. Det är dock en paradox att som regeringarna i dessa länder bedriver olika grader av inkomstpolitik för att direkt intervenera i lönebildningen, så förs en aktiv politik för att liberalisera och decentra- lisera ekonomin och utsätta o entlig verksamhet för privat konkurrens. Den troliga anledningen till regeringarnas försök till inkomstpolitik är att de kan utnyttja en självständig penning och valutapo- litik för att korrigera för stora löneökningar. Om lönerna stiger allt för kraftigt, kommer antagligen arbetslösheten att stiga som in-ationstrycket ökar. Det andra området där medlemskapet i valutaunionen antagligen spe- lat en stor roll är de budgetramar som införts i två av de tre länderna (och ). Det bör dock nämnas att även länder utanför EMU (till exempel ) stramat åt budgetprocessen men enligt min bedömning är denna åtstramning mer uttalad i Fin- lands fall. Den spanska budgetlagen är delvis insipirerad av den svenska. Ett gemensamt drag i de tre ländernas ekonomisk politik är att de inrättar fonder i socialförsäkrings och pensionssystemen syftande till att förebygga e ekterna på de o entliga nanserna som orsakas av den åldrande befolkningen. Dessa fonder motiveras inte i första hand av län- dernas medlemskap i valutaunionen utan de införs av demogra ska skäl. avviker genom inrättandet av speciella EMU bu erfonder i pen- sionssystemet och i arbetslöshetsförsäkringen. Dessa fonder används för att jämna ut variationer i avgifterna på grund av konjunkturen. Dess- utom införs ett tak för statens totala utgifter inom arbetslöshetsförsäk- ringen. Den nländska regeringen har också diskuterat möjligheten att utvidga bu ertfonden i arbetslöshetsförsäkringen så att tillfälliga sänk- ningar av arbetskraftskostnaderna (en intern devalvering) tillåts om Fin- land drabbas av en kraftig asymmetrisk störning. Inget beslut har ännu fattats för att genomföra denna utvidgning. 3 Konjunkturcykelns symmetri och asymmetriska störningar: En fallstudie av , , och Sverige¤ Detta kapitel fördjupar analysen av de tre länder som studerades i det förra kapitlet, , och , genom att undersöka om konjunkturvariationer och strukturella störningar som drabbar dessa län- der är symmetriska med övriga EU området. Som jämförelse genomförs samma analys för som står utanför valutaunionen. Av speciellt intresse är att undersöka om graden av symmetri ändrats över tiden och om det nns några märkbara skillnader mellan länderna. De fyra län- derna skiljer sig åt vad gäller tidpunkten för deras anslutning till EU. anslöts 1973, 1986 medan och anslöts 1995. En hypotes i den tidigare litteraturen är att en ökande ekonomisk integration leder till en ökad synkronisering av konjunkturcykeln och en ökad symmetri i strukturella störningar. Under dessa förutsättningar borde framförallt men även konjunktur ha blivit mer symmetriska med den europeiska konjunkturen jämfört med och . borde europeiska gemensamma störningar i en större utsträckning påverka och . Den empiriska analysen delas in i två delar. Först undersöks om kon- junkturvariationer i dessa länder är synkroniserade med den europeiska konjunkturen. Denna analys baseras på en indelning av varje lands kon- junkturcykel i tre komponenter: den del som är gemensam för länder som står utanför EU (, och ), den del av konjunktu- ren som är gemensam i de femton EU länderna och en landspeci k del. Vi mäter hur stort in ytande som de två gemensamma konjunkturkom- ponenterna har på respektive land under olika delperioder. Därigenom kan vi undersöka hur det externa in ytandet varierat över tiden. ¤Värdefulla synpunkter har lämnats av , , och . Konjunkturcykeln och asymmetriska störningar Därefter studeras symmetrin i de strukturella störningar som påver- kar de fyra ekonomierna. För att undvika en sammanblandning av land- speci ka och gemensamma störningar väljer vi att skatta en empirisk modell där varje land förutom inhemska störningar också påverkas av europeiska chocker. På detta sätt kommer våra skattningar att besvara frågan i vilken utsträckning som de fyra länderna drabbas av gemen- samma europeiska störningar. Eftersom gemensamma chocker drabbar samtliga europeiska länder får vi ett direkt mått på i vilken utsträckning som strukturella störningar i de fyra länderna är symmetriska. Dessutom genomförs en jämförande analys av två delperioder så att vi kan besvara frågan om de gemensamma störningarnas in ytande ändras över tiden. I dessa avseenden ansluter vår analys till den tidigare litteraturen kring optimala valutaområden.17 3.2Gemensamma störningar och ekonomisk integration En omfattande litteratur har växt fram som empiriskt utvärderar de re- lativa kostnaderna och intäkterna av ett medlemskap i en valutaunion. Ett viktigt inslag i dessa studier har varit att försöka identi era lämpli- ga kandidater för medlemskap. I en av de första studierna på området, Bayoumi och Eichengreen (1993a), identi eras fundamentala efterfråge och utbudstörningar för ett antal europeiska länder och sedan undersöks hur dessa störningar samvarierar med den i Tyskland.18 Bayoumi och Eichengreen identi erar en kärna av länder som på ekonomiska grunder är logiska kandidater för ett gemensamt monetärt område tillsammans med Tyskland.19 Denna grupp inkluderar , , , och . Den andra gruppen som benämns som perife- rin kännetecknas av asymmetriska störningar och är därför inte lämpliga kandidatländer. I dennna grupp placeras , , , Ita- lien, och , medan klassi cering är tvetydig. Klassi ceringen av EU länderna i dessa två kategorier baseras på det 17Den tidiga litteraturen, exempelvis Mundell (1961), McKinnon (1963), Kenen (1969) och Tower och Willett (1979), hävdar att symmetriska störningar och ge- mensam ekonomisk struktur är viktiga kriterier som potentiella medlemsländer bör uppfylla innan de bildar en monetär union. 18Denna studie såväl som andra inom området fokuserar på som det land mot vilket symmetri i konjunkturer och ekonomiska relationer mäts. 19I en senare studie av Whitt (1993) används samma ansats som i Bayoumi och Eichengreen, men det empiriska stödet för en EU kärna är svagare. 3.2 Gemensamma störningar och ekonomisk integration empiriska resultatet att samvariationen i störningarna mellan och kärnan är större än mellan och periferin samt mellan och en kontrollgrupp av länder utanför EU (, , , , och ). Denna skillnad i samvariation är särskilt tydlig för utbudstörningar. Utbudsstörningarna i kärnan har en lägre volatilitet och samvarierar i större utsträckning jämfört med de andra två grupperna. Bayoumi och Eichengreen (1993a) är dock för- siktiga när de drar sina slutsatser men noterar att ... consonant with arguments that have been advanced for a two-speed monetary union... (sidan 223) och att ... for the time being, and its immediate EC neighbors (the EC core) come much closer than the Community as a whole to representing a workable monetary union along American lines. (sidan 224). Demertzis, och (1997a,1997b) utvidgar Bay- oumi och Eichengreens arbete i era riktningar. De adderar en tredje strukturell störning (penningmängdstörning) och identi erar aggregera- de störningar genom att vikta ihop grupper av länder (kärnan, periferin och en kontrollgrupp). De nner att symmetrin bland EU:s kärnländer endast marginellt är högre än i EU:s periferi. Dessa motstridiga resultat kan till viss del förklaras av uppläggning- en av den empiriska undersökningen i de olika forskningsbidragen. En viktig aspekt, som förs fram av och (1999b), är att de esta studierna tenderar att övervärdera graden av samvariation mellan fundamentala ekonomiska störningar i olika länder. Detta beror på att korrelationskoe cienter vanligtvis mäter och avspeglar samvari- ationen mellan både ekonomiska störningar och ekonomisk struktur. De strukturella störningarna i de kärnländer som exempelvis Bayoumi och Eichengreen identi erar kan samvariera med dem i antingen på grund av att de är symmetriska eller på grund av att tyska stör- ningar sprids till dessa länder. Den senare förklaringen avspeglar graden av ekonomisk integration mellan länderna, vilken i sin tur bestäms av växelkursregim och andra faktorer. De esta ekonomisk modeller förut- säger, exempelvis, att tyska monetära störningar borde ge störst e ekt på produktionen i de länder som har nära handelsförbindelser och fast växelkurs med . I dessa fall kommer tyska monetära störningar att påverka båda alla dessa länder, vilket i sin tur medför att produktio- nen samvarierar i en högre utsträckning än mellan länder som inte har fast växelkurs eller omfattande utrikeshandel med varandra. Det nns goda skäl att misstänka att både de underliggande störning- arna och deras spridning till andra länder ändras över tiden. Konjunkturcykeln och asymmetriska störningar av den gemensamma valutan och anpassningar till den gemensamma marknaden kan påverka synkroniseringen av konjunkturcykeln och sym- metrin hos de strukturella chockerna. Ett av de mer viktiga målen med EU är ökad ekonomisk integration. Ett land som från början ansågs som olämplig kandidat för medlemskap kan därför i efterhand visa sig vara en lämplig kandidat. I princip är både graden av ekonomisk integration och symmetri i ekonomiska störningar viktiga kriterier för att avgöra om ett land bör deltaga i en monetär union. Därför bör båda kriterierna användas vid en utvärdering av om ett land bör vara medlem i en valutaunion eller inte. Det är möjligt att en uppdelning i kärna och periferi påverkas om de ekonomiska relationerna mellan länderna ändras över tiden. En uppdel- ning enbart med avseende på symmetrin i de strukturella störningarna kan därmed bli missvisande. Detta argument som baseras på Lucaskri- tiken är som följer. En ny gemensam valuta inom representerar ett signi kant strukturellt skift, vilket i sin tur medför att det är svårt att basera framtida ekonomisk politik på basis av historiska statistis- ka samband. Att dra slutsatser om ett lands val mellan att bli medlem i EU/EMU eller att stå utanför genom att statiskt studera historiska samband kan leda till slutsatser som i efterhand visar sig vara felaktiga. Ett stort antal studier för fram denna poäng om ekonomisk struktur och gemensamma störningar. Frenkel och (1997) visar att en ökad utrikeshandel inom leder till en ökad symmetri i konjunkturcy- keln. Frenkel och 's resultat är, till skillnad från tidigare resultat publicerade av Canova och Dellas (1993), inte känsligt för alternativa sätt att beräkna konjunkturvariation eller mått på omfattningen av utri- keshandeln. Krugman (1991) hävdar också att utbudstörningar kommer att påverkas av EMU. Enligt hans uppfattning kommer EMU att leda till en högre grad av industriell specialisering, vilket i sin tur leder till att industri speci ka störningar omformas till land speci ka störning- ar. Om detta blir fallet kommer asymmetrin i utbudstörningarna inom EU länderna att öka över tiden. Om de ekonomiska störningarna blir mer symmetriska borde också konjunkturcykeln bli mer synkroniserad. Världsekonomin har blivit allt mer integrerad vilket också borde ge utslag i en ökande synkronisering av konjunkturella uktuationer i den ekonomiska aktivite- ten. I detta sammanhang är det ingen överraskning att exempelvis och (1997a, 1997b) nner att länder inom samarbetet har högre samvariation i konjunkturen än länder utanför. I den förstnämnda uppsatsen visas att konjunkturcykeln i de europeiska länderna samvari- 3.2 Gemensamma störningar och ekonomisk integration erar mer med den tyska konjunkturen än med den amerikanska. I denna uppsats identi eras också en gemensam europeisk konjunktur på basis av en hög samvariation mellan den cykliska komponenten i industriproduk- tionen mellan och de länder som deltagit i tillsammans med . De länder som stod utanför hade mycket svagare band till . I den senare uppsatsen, och (1997b), utvidgas den tidigare studien genom att också studera samvariationen i real växelkurs, real ränta, export och import. Deras resultat visar att det är möjligt att identi era en EU kärna som består av , , , och . Dessa resultat hjälper till att förklara varför Bayoumi och Eichengreen identi erar samma kärn- länder. Lumsdaine och Prasad (1999) erhåller också liknande resultat: kon- junkturvariationerna har blivit mer symmetriska efter 1973. I motsats till de esta empiriska studierna på området delas konjunkturen för varje land in i två delar, en del som representerar den gemensamma världskonjunkturen och en land speci k konjunkturkomponent. Denna dekomponering utförs med hjälp av tidsvarierande vikter, så att ett lands in ytande på världskonjunkturen tillåts variera över tiden. Till exempel tillåts den amerikanska konjunkturens inverkan på världskonjunkturen vara olika stor och bestäms endogent av den empiriska modellen. Kon- struktionen av den gemensamma konjunkturen blir därmed mer exibel jämfört med en modell där den amerikanska konjunkturen har en kon- stant inverkan under hela skattningsperioden. De nner i sin empiriska tillämpning att det nns stöd för både en världskonjunktur och för en europeisk gemensam konjunktur. Samvariationen mellan dessa gemen- samma konjunkturmått och mått på de inhemska konjunkturerna är mer uttalade och starkare än under den tidigare Bretton perioden. Även det historiska mönstret hos den internationella konjunkturen visar att konjunkturer i olika länder blivit allt mer synkroniserade över tiden, se , och (1998). Genom att studera samva- riationen i konjunkturer i ett stort antal länder nner de att konjunktur- cykeln blivit mer synkroniserad. Liknande resultat erhålls också av Bac- kus och Kehoe (1992) samt Basu och (1999). , och tolkar dessa resultat som empiriskt stöd för hypotesen att kon- junkturerna har påverkats av den ökade integrationen i världsekonomin. De nner också att konjunkturerna i de ursprungliga EU länderna va- rit relativt symmetriska efter Bretton systemets sammanbrott, vilket sannolikt är resultatet av den gemensamma euro- Konjunkturcykeln och asymmetriska störningar Flera lärdomar kan dras från denna litteratur. För det första, nns det motstridiga empiriska resultat när det gäller möjligheten att iden- ti era en kärna av EU länder som speciellt lämpliga att ingå i en valu- taunion.