sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Många arbetarhustrur slutade för- värvsarbeta om familjens ekonomi tillät det17. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T En aktiv familjepolitik tar sin början Med lågkonjunkturen följde hög arbetslöshet och svåra ekonomiska förhållanden, sär- skilt för de stora fattiga befolkningsgrupper som kom- mit till städerna för arbete. Fattigdom, svårigheter att få arbete och bostad ledde till extremt låga födelsetal och krisen i befolkningsfrågan blev föremål för utredning- ar, reformförslag och beslut i riksdag och regering. För att uppmuntra familjebildning inledde staten en aktiv familjepolitik. Genom att höja levnadsstandarden skulle barnafödandet påverkas. Familjer ck fördelaktiga lån och bidrag till bostäder och det allmänna barnbidraget infördes. Den aktiva familjepolitiken ck avsedd verkan. Giftermålsfrek- steg och med den födelsetalen. Under fyrtio- talet var födelsetalen höga. Många kvinnor gifte sig och blev mödrar18. 22Näringslivet och arbetsmarknaden expanderade . Efterfrågan på arbetskraft ökade och de ogifta kvinnorna kunde inte längre täcka behovet av arbetskraft till kvinnojobben. med små barn ut i förvärvsarbete. Den statliga jämställd- hetspolitiken gick in för att underlätta för föräldrar att förena yrkesarbete med föräldraskap19. Eftersom kvinnorna fortfarande hade huvudan- svaret för hem och familj, skapades en arbetsmarknad med hög grad av deltidsarbeten och tidsbegränsade anställningar. Genom att man i den kommunala sek- torn och i vård- och omsorgssektorn kunde konstrue- ra sådana lösningar kunde kvinnor med småbarn kom- binera betalt och obetalt arbete20. Tre viktiga reformer som främjat jämställdheten Det är i första hand tre reformer som särskilt kommit att främja jämställdheten . Dessa har genomförts inom arbetsmarknads-, familje- och socialpolitikens område. Det handlar om särbe- skattningen, som infördes och som innebar att makarna beskattades var för sig och inte tillsammans. Det handlar om föräldraförsäkringen, som infördes och som innebar att moderskapspenningen gjor- des om till en föräldrapenning, att makarna likställdes i rätten till föräldraledighet. Och det handlar om beslutet om utbyggnad av barnomsorgen år 197421. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T landar diskussionen om eventuell ojämställdhet i att det är en fråga om individens eget val. Då blir fortsättning- en ofta att så har vi det inte i vår familj eller att därför är detta är inte en fråga som rör vår verksamhet. Men att se de strukturer som alltjämt råder i vårt samhälle och som innebär att mannen är norm och kvinnan undantag, är nöd- vändigt för att kunna åstadkomma ett jämställt samhälle. Ett sätt att visa på de rådande strukturerna i vardagslivet är att belysa kvinnors och mäns tidsanvändning, hur kvinnor och män organiserar sin vardag. Åren 1990–91 genomförde () den för- sta ofciella tidsanvändningsstudien i . Undersökningen har redo- visats i rapporten I tid och otid. En undersökning om kvinnors och mäns tids- användning 1990/91. SCB genomför nu en ny omfattande tidsanvänd- ningsstudie som kommer att avslutas . J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Betalt och obetalt arbete Om man undersöker hur mycket tid kvinnor och män lägger på olika saker upptäcker man att det nns mar- kanta skillnader mellan kvinnors och mäns tidsan- vändning. Kvinnor utför mer obetalt hemarbete än män, d.v.s. kvinnor tvättar, städar, lagar mat, handlar och har omsorg om barnen i högre utsträckning än män. Hem- arbete ger ingen lön eller social status. Kvinnor använder i genomsnitt till obetalt hem- arbete och män . Källa: /91 Statistiken visar också att när barnen kommer ökar kvin- nors hemarbete som mäns förvärvsarbete ökar. Att bli förälder betyder med andra ord skilda saker för kvinnor och män. Det är framför allt kvinnorna som anpassar sina liv till föräldraskapet. Män förvärvsarbetar mer än kvinnor. Män utför mer av sådant betalt arbete som är pensions- och semester- grundande, som ger försörjning, större ekonomiskt oberoende och social status än kvinnor. Män använder i genomsnitt på avlönat arbete och kvinnor . Det är fortfarande få män som tar ut sin föräldra- ledighet. Enligt statistik från utnyttjade av männen och av kvinnorna sin rätt till föräldrapenning22. Vem gör vad av det obetalda arbetet? Både kvinnor och män utför obetalt hemarbete men kvinnor och män utför olika uppgifter. Av de totalt som kvinnor utför hemarbete,använderkvinnordrygt 17 timmarförattlaga mat, diska, tvätta och stryka medan män använder drygt sex av totalt för att utföra dessa uppgifter. Obetalt arbete/hemarbete Antal tim och min/vecka Omsorg om egna barn Inköp av varor och tjänster Källa: /91 Rapport 80 Tabell 30 Män använder däremot mer tid för underhållsarbete än kvinnor. Män använder drygt fyra av totalt 20 tim- mar medan kvinnor använder drygt två av totalt . För män innebär detta enligt SCB:s undersökning att sköta trädgården, att reparera bilen och laga taket etc. För kvinnor innebär arbetet främst att sköta trädgården, att rasta hunden och att sköta om övriga sällskapsdjur23. pekar i sin avhandling hetens mångfald och förändring på en studie från (och ) som visar en väsentlig skillnad mel- lan kvinnors och mäns svar på frågan varför de valt att arbeta nära hemmet. Kvinnor nämner i första hand behovet av att snabbt komma hem och ta hand om barnen eller annat som rör hushållet. Män anger där- emot som det vanligaste skälet att de inte tycker om att lägga tid på att pendla. Mycket få män nämner hus- hållets behov som orsak24. För att öka förståelsen för behovet av ett jämställd- hetsperspektiv inom områden som transporter och IT är det viktigt att belysa hur arbetsmarknaden ser ut för kvinnor och män. har det skett stora förändringar på den svenska arbetsmarknaden. Bl.a. har kvinnors del- tagande på arbetsmarknaden ökat kraftigt. Jämfört med omvärlden är arbetskraftsdeltagandet för de svenska kvinnornablanddehögstainomOECD-länderna.Andra länder med ett högt arbetskraftstal är , , och USA25. Kvinnor och män kan anses leva ganska lika liv uti- från att nästan lika många kvinnor som män åternns på arbetsmarknaden men det nns fortfarande avse- J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T värda skillnader i förutsättningar och villkor som gör att vi ännu inte har en jämställd arbetsmarknad. Kvinnor arbetar mer deltid än män. Kvinnor och män nns koncentrerade inom olika sektorer och yrken. Kvinnor nns ofta på de lägre nivåerna inom olika yrken. Kvinnor är underrepresenterade som chefer. Kvinnors löner är lägre än mäns löner I talas om att den sven- ska arbetsmarknaden är segregerad såväl horisontellt som vertikalt26. Horisontell segregering innebär att det nns områden inom arbetsmarknaden som domineras av antingen kvinnor eller män. IT- och transportsektorn är t.ex. två områden där män är kraftigt överrepresenterade medan sjukvårdssektorn är ett område där kvinnor är kraftigt överrepresenterade. Det nns också kvinnliga och manliga yrken. Kontors- och dataregistrerare, förskollärare och fri- tidspedagoger, sjuksköterskor och vård- och omsorgs- personal är yrken som enligt SCB är starkt kvinnodo- minerade. Yrken som är starkt mansdominerade är bl.a. byggnads- och anläggningsarbetare, maskin- och motorreparatörer, maskinförare och militärer27. Dessutom har de esta system för klassicering av yrken utvecklats utifrån de strukturer som kännetecknar männens förvärvsarbete. Det nns t.ex. betydligt er yrkeskoder för traditionellt manliga yrken än för kvinno- yrken. Sjuksköterskor kallas i allmänhet just sjukskö- terskor oavsett vilken specialisering de har. De nuvarande yrkesklassiceringarna speglar inte heller dagens arbetsförhållanden fullt ut. Ungdoms- styrelsen har i sitt arbete med ungas delaktighet inom upplevelseindustrin kunnat konstatera brister i statis- tiken, bl.a. vad gäller uppdelning på yrke28. Vertikal segregering innebär att det nns en ojämn fördelning av kvinnor och män på olika positioner inom sektorer och yrken. Att kvinnor oftare än män nns på lägre befattningsnivåer och mindre prestigefyllda jobb och att män är chefer i större utsträckning än kvinnor29. Internationellt framställs ofta som ett land med en starkt segregerad arbetsmarknad. visande internationella jämförelser av yrkessegrege- ringen är emellertid svårt dels därför att det saknas jämförbara data, dels därför att länderna sig i olika utvecklingsstadier vad gäller t.ex. industrialisering och utbyggnad av servicesektorna30. Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken är att kvin- nor och män ska ha samma möjligheter till ekonomiskt oberoende. Enligt SCB:s lönestatistik råder dock fort- farande skillnader mellan kvinnors och mäns löner. Den senaste rapporten visar att kvinnors lön i genom- snitt är av mäns lön. Kvinnornas lön i % av männens lön 1998 Källa SCBs Lathund om jämställdhet 2000 sid 72 En del av skillnaderna förklaras av kvinnors och mäns olika fördelning på yrken och befattningar med olika kvalikationsnivåer, samt av skillnader i utbildning och arbetslivserfarenhet. En del av skillnaden kan emellertid inte förklaras på annat sätt än att det är fråga om direkt eller indirekt könsdiskriminering31. tar i sitt slutbetänkande upp frågan om anställningsförmåner och anger att i tradi- studier av löneskillnader mellan kvinnor och män tas ingen hänsyn till icke-kontanta anställnings- förmåner. I arbetstagarens ersättning för arbete ingår emellertid inte bara penninglönen utan också värdet av olika förmåner, t.ex. naturaförmåner och lönerela- terade försäkringsrätter32. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Tabellen nedan visar att av kvinnorna och av männen erhåller minst en förmån. För varje typ av förmån gäller att en större andel män än kvinnor erhål- ler den. Störst är skillnaden när det gäller tjänstebil. Lunchförmån är den enda anställningsförmån där andelen kvinnor är ungefär lika hög som andelen män. Förmån Andel anställda med förmån 0 10 20 30 40 50 60 70 Källa: 1998:6 sid 124 (1997:136) 26vetenskap har och gjort en kartläggning av anställningsförmåner i kommun . Där bekräftas vad maktutredningen kommit fram till. Männen har i betydligt större utsträckning tillgång till arbetskläder, tjänstebil, bilpool, garage och fri parkering. Vid en närmare analys kan man se att det är de tekniska förvaltningarna som får förmåner i första hand medan personalen inom skola och omsorgsför- valtning får stå tillbaka. Med tanke på att skola och omsorgsförvalning har många er kvinnor och tekniska förvaltningar många er män så innebär detta en dis- kriminering av kvinnorna. I kommunen visade det sig också att av kvinnorna har tjänsterum mot av männen. Vad gäller hälsokontroll så hade av kvinnorna mot av männen sådan. Ser man till deltagande i beslutsfattande och rådgi- vande organ så anser av männen att de deltagit mot av kvinnorna. Något man ansåg inte enbart kunde förklaras med att er män var chefer. I kommunen anser av kvinnorna men också av männen att det inte är lika lön för lika arbete. av kvinnorna men också av männen anser inte heller att kommunen värderar arbete med män- niskor lika mycket som arbete med teknik. I JUSEKs Temoundersökning som omfattade mer än 1500 medlemmar varav 500 chefer fann man att kvin- nor oftare ber om utbildning än män. Män får oftare utbildning utan att själva begära den. Män söker och erbjuds oftare befordran. Andelen män som tackade nej till en befordran var större än andelen kvinnor. Löneskillnader inom familjen slår hårt vid föräldra- ledighet. Hälften av de manliga cheferna avstår från pappamånaden. Friare arbetstider ansågs viktigast för att kunna kombinera yrkesliv och föräldraskap. kan se att det fortfarande pågår diskrimine- ring av kvinnorna ute i arbetslivet. Företag och kom- muner har sina jämställdhetsplaner, men de verkar vara passiva instrument för att åstadkomma jäm- ställdhet. Vi kan också se att den segregerade arbets- marknaden bidrar till diskriminering av sektorer i för- hållande till de tekniska sektorerna. Detta visar att det är nödvändigt att öka antalet kvinnor inom de teknis- ka sektorerna och också att ge dem befordran på lika villkor som männen får befordran. Om män får utbild- ning och kvinnor måste be om den sker en systema- tisk diskriminering som måste synliggöras på varje arbetsplats. kan också se när det gäller möjligheter till befordran m.m. att man också måste förbättra rela- tionen mellan kvinnor och män vad gäller utnyttjan- de av föräldraförsäkringen. Regeringen bör mer aktivt än tidigare analysera varje hinder för jämställdhet och se till möjliga lösningar för att eliminera hindren. Distansarbete med stöd av IT – en drivkraft till har i en bilaga till pekat på att forskningen om jämställdhet i arbetslivet kommit att bidra till att synliggöra dels att arbetslivet utformats med utgångspunkt från en heltidsarbetan- de man, dels att synliggöra hur strukturella förhållan- den vidmakthåller och återskapar mönster av manlig överordning och kvinnlig underordning33. har analyserat frågan om distansarbete i sig kan vara en drivkraft till ökad jämställdhet eller inte. menar att även om den moderna informationsteknologin öppnar nya möjligheter till att upplösa gränser såväl som rum, emellan arbets- J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T liv och fritid, betalt och obetalt arbete, storstad-, gles- bygd o.s.v., är det nödvändigt att föra in den kunskap vi har om könsspecika mönster och strukturer på arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att fortsatt nya arbetsorganisationer, som distansarbete, bevakas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller såväl hembaserat distansarbete som t.ex. olika varianter på telekontor (s.k. call-centra). Kvinnors och mäns syn på distansarbete har i sina intervjuer med några hembase- rade distansarbetande kvinnliga och manliga översät- tare funnit skillnader mellan könen som – utan att ses som generellt representativa – kan vara intressanta att notera. Såväl kvinnorna som männen talade om dis- tansarbetets möjligheter till en större frihet och ex- ibilitet men gav begreppen helt olika innebörd. nen såg IT som ett medel för att skapa en arbetsform som gjorde dem så geograskt obundna som möjligt, en individuell frihet och exibilitet i bemärkelsen obundenhet till en speciell plats. Drivkraften för dem att distansarbeta var att få en friare arbetsform och slippa en kontrollerande hierarkisk arbetsorganisa- tion. Männen hade t.ex. visioner om att segla långt bort men ändå kunna ta arbetet med sig. De kvinnliga översättarnas visioner var mer jord- nära, de bestod i att skapa en mötesplats – ett gemen- samt rum där de kunde få ett professionellt och soci- alt utbyte kolleger sinsemellan. Innebörden i frihet och exibilitet kopplades här till möjligheterna att kombinera omsorgsarbetet för barnen med ett yrkes- arbete. För männen blev distansarbetet en form för en modern maskulinitet medan kvinnorna upplevde att de löste ett gammalt problem på ett nytt sätt34. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Den kalla aprilvinden biter i kinderna när jag står och väntar framför portarna till . Det är ännu kvar innan de öppnas. Mitt uppdrag är att titta på samlingarna ur genusperspektiv. Jag undrar vad jag kommer att nna. Av någon anledning är detta ett museum jag besökt, trots att jag arbetat på museer . Fast jag aldrig varit här förut har jag ändå någon sorts uppfattning om vad som nns innanför väggarna. Teknik, ett begrepp som väcker tankar om komplicerade tekniska konstruktioner gjorda av män och för män i en värld där mannen varit norm. I kombination med museum tänker jag mig att det här är en plats där männens makt över tekniken manifesteras. Vad är det som säger att teknik är något manligt? Visserligen har männen haft ett långt försprång framför kvinnor när det gäller teknisk utbildning. ck kvinnor tillträde till tekniska högskolor. grundades av era starkt mansdominerade sammanslutningar – Ingenjörsvetenskaps- akademin, , och . Dess uppgift enligt stadgarna är främst att belysa den svenska utvecklingen inom ingenjörskonsten och dess grundvetenskaper, samt inom industrin. Även om museet i början var en mansdominerad institution, så nns det ingenting i sig som säger att det nödvändigtvis behöver vara så – t.ex. i stadgarna – och att den teknik som visas tvunget skulle behöva vara kopplad starkare till det ena eller andra könet. Är inte de tekniska föremål som museet samlat in neutralt könslösa ting? 28 Jag försöker skaka av mig mina fördomar och inta en sakligt neutral inställning till uppdraget. Jag är här för att ta reda på om det går att nna skillnader i förhållande till kön i samlingarna och inte att redan från början anta att det är så. Flera skol- och förskoleklasser står framför mig och väntar ivrigt på att få komma in. Ju närmare tioslaget kommer desto er trängs framför trappan. Det råder en spänd för- väntan. Då händer plötsligt något som återigen får mig att undra över kopplingen mellan kön, teknik och museet. Alldeles intill mig står en dagisfröken som håller en liten pojke i ena handen och en icka i den andra. Plötslig vänder sig en manlig barnskötare i gruppen om. Han klappar pojken på huvudet och säger: ska det väl bli kul för dej! Han ler bekräftande mot pojken och tittar honom i ögonen. Flickan som håller i frökens andra hand skruvar på sig, slänger lite rastlöst med armen och blir genast tillsagd av fröken att stå stilla. Det är pojken som förväntas få roligt, medan ickan uppmanas att vara passiv och snäll. Är det en slump att detta inträffar framför ? Och har det i så fall någon betydelse? Hänger det samman med förväntningar på det som döljer sig innanför väggarna till detta museum och att dessa är relaterade till kön? Vad är det jag kommer att nna i samlingarna och vad säger detta om kön? Inledningen till artikeln Tekniska museet – den manliga teknikens tempel?35 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Jämställdhet måste börja tidigare än så har i sitt delbetänkande Jämställdhet och IT (SOU 2000:58) pekat på utbildningens betydelse för en ökad jämställdhet i näringslivet och i samhället i stort. Bristen på kvinnor i de tekniska, främst data- tekniska utbildningarna på universitets- och högsko- lenivå har aktualiserats både i och inom EU. Jämits delbetänkande innehöll förslag om förän- drad pedagogik i utbildningen. Bl.a. angavs att peda- gogiken bör förändras på alla nivåer, från grundskola till universitet och högskola, så att den generellt byg- ger på ett jämställdhetsperspektiv har noterat att många remissinstanser ställer sig bakom Jämits förslag om ändrad pedagogik. också påpekar så bör detta även omfatta förskola och fritidsverksamhet. Jämställdhet måste med andra ord börja tidigare än så. Redan i förskolan och i fritidsverksamheten är behovet av en förändrad pedagogik stort. I ett hem är det familjenormen som styr, och det lär sig alla barn väldigt tidigt liksom att det kan se olika ut i olika familjer. Men i förskolan är det samhällets norm som styr, och därför är det jätteviktigt vad vi gör, säger förskolläraren i DN:s arti- kel Modiga ickor, ömsinta pojkar . Artikeln handlar om förskolan i . Genom att lma det som hände på förskolan blev personalen medvetna om sin egen roll i hur man själv omedvetet bidrog till att bygga upp ickors och pojkars könsroller. Vid högskolan i utbildas förskollärare i natur- vetenskap och teknik . Mål- sättningen är att väcka barns intresse för teknik och naturvetenskap redan i förskoleåldern. Men det hand- lar också om att ge de många kvinnor som söker sig till utbildningen en större kunskapsbredd i naturve- tenskap och teknik. Programmets kurser bygger på lärande genom lek, vilket är denierat i läroplanen för förskolan och förskoleklassen. Utifrån ovannämnda resonemang såg behovet av att ta fram statistik för analys på lägre nivåer än universitet, högskola och gymnasium. Vi begärde där- för statistik om högstadieskolorna med fokus på ickors teknikval till gymnasiet . Skolorna var rang- ordnade från dem som hade est sökanden bland ickor till dem som hade noll sökande till teknikutbildning. Man kunde där se en stor skillnad mellan skolorna, men varken tid eller resurser möjliggjorde en ytterligare analys inom ramen för Jämits arbete. anser det vara en uppgift för att fortsätta arbetet med en fördjupad analys av vårt material. Det är viktigt att 29 pedagogiken på alla nivåer i skolan fokuseras för att belysa orsakerna till skillnader mellan ickors och poj- kars teknikval. arbete bör ske i form av både utvärderingsinsatser och forskning. över- lämnar därför statistikmaterialet till . () har i ett förslag om nationellt handlingsprogram för kvinnor och innovationer pekat på behovet av Kommunala Teknikskolor. Förslaget överlämnades till regeringen . Idén med kommunala teknikskolor är att bygga en teknikskola som följer barnen från förskolan upp till gymnasiet och där de erbjuds möjligheter att delta på samma sätt som i de kommunala musiksko- lorna. Den kommunala teknikskolan ska komplettera skolans och arbetslivets teknikundervisning. Förslaget innebär också att pedagogik- och teknik- material ska vara utprovat för att passa båda könen, att praktik och teori ska kunna kombineras. Kommunala teknikskolor ska bidra till att stimulera kreativitet, ge tid för eftertanke/reexion och ge kunskaper i grund- läggande tekniska principer, mekanismer, elektronik J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Det är också tänkt att ett samarbete mellan skola och företag ska kunna etableras där man gemensamt nansierar teknisk utrustning och använder varandras lokaler. anser att eftersom det inte nns några speci- ka behörighetskrav kopplade till teknik för lärare från förskola och upp till gymnasiet, så har skolan natur- ligtvis inga möjligheter att ge ickor och pojkar en gemensam teknikplattform att stå på inför val till gymnasieutbildning. Därför är förslaget om en kom- munal teknikskola i allra högsta grad relevant. Här kan skolan kompletteras med personer från arbetslivet som kan teknik och som genom sina erfarenheter också kan bidra till förståelsen för hur tekniken kan använ- das i olika sammanhang. Här kan varje elev också ges möjlighet att gå in på den svårighetsnivå som mot- svarar tidigare kunskaper hos eleven. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T får genom sitt medlemskap i tillgång till medel ur de europeiska strukturfonderna (nedan kallade strukturfonderna). Strukturfonderna syftar till att minska regionala obalanser och skillnader i ekonomisk utveckling mellan olika europeiska regioner. I struktur- fonderna nns utvecklingskapital som kan användas för att öka kunskapen om jämställdhet och bidra till metod- utveckling inom områden som transporter och IT. har gett högskolan i i uppdrag att genomföra en analys av jämställdhetsperspektivet i strukturfonderna med fokus på jämställdhet inom transporter och IT. Analysen har genomförts av WiTEC Sweden36. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T – medel för ökad jämställdhet inom IT –2006 får ca från strukturfonderna för att genomföra olika program och driva utvecklingsprojekt. Den svenska mednansieringen beräknas uppgå till minst motsva- rande summa. IT är ett av de prioriterade områdena i strukturfonderna och i samtliga program där deltar nns tillgång till medel för IT-utveckling. Medlen kan exempelvis användas för att genomföra projekt som syftar till att utveckla nya tjänster och tillämp- ningar med stöd av IT-teknik, öka användningen av IT, öka kompetensen inom IT-området eller stimule- ra distansutbildning. I era av programmen nns även medel för insatser inom transportområdet, exempel- vis transportlösningar för persontrak eller traklös- ningar som skapar en attraktiv livsmiljö. Främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män är ett av de övergripande målen för strukturfonderna 32och jämställdhetsprincipen bekräftas i 13 av 56 arti- klar i förordningen för fonderna.