sou · GPB31d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Det är vanligen inte VPC som utför registreringarna på aktieägarnas avstämningskonton utan VPC har medgett banker och andra värde- pappersinstitut, s.k. kontoförande institut, att utföra dessa sysslor. De kontoförande instituten har tillgång till VPC:s datasystem och kan därför direkt registrera bl.a. köp och försäljningar på innehavarnas konton. Det är den enskilde aktieägaren som skall välja vilket konto- förande institut han önskar anlita. Hur sker registreringen i avstämningsregistret och på avstämningskonton? En aktieöverlåtelse kan ske antingen via börs eller annan auktoriserad marknadsplats eller genom att parterna träffar ett avtal med varandra utanför börs. Vid börshandel tillämpas ett clearingsystem så att båda parters anmälningar stämmer överens. När så har skett registreras över- låtelsen preliminärt i vad som tidigare benämndes en daglig journal. Både när det gäller överlåtelser inom och utom börs måste VPC eller det kontoförande institutet pröva om det finns förutsättningar för registrering innan slutlig registrering sker på överlåtarens och för- värvarens avstämningskonton. Prövningen skall vara av formell natur. Finns det inte något som hindrar registrering skall registreringsåtgärden genast verkställas. När samtliga villkor för slutlig registrering är uppfyllda skall registreringen ske på avstämningskonto. Om det däremot finns något som hindrar en registrering kan givetvis inte VPC eller institutet bevilja den. Så kan vara fallet exempelvis om överlåtaren på grund av rådighetsinskränkningar saknar rätt att förfoga över aktierna, om överlåtaren är försatt i konkurs, om överlåtaren inte är ägare till ifrågavarande aktier, om aktierna är belagda med kvarstad eller om överlåtelse av samma aktiepost redan tidigare registrerats för annan. Förbehåll om hembud kan också lägga hinder i vägen för registrering. VPC eller institutet skall agera på olika sätt beroende på typ av hinder. Är det så att hindret inte går att avhjälpa skall ansökan omedel- bart avslås och sökanden skall i så fall skriftligen underrättas. Ett avslagsbeslut skall innehålla skälen för avslag. Om bristen däremot går att avhjälpa skall sökanden föreläggas att inom komplettera ansökan. Inkommer inte någon komplettering eller är ansökan trots komplettering bristfällig skall den avslås. Om en registrering blivit felaktig på grund av skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende eller till följd av något tekniskt fel skall för- vararen eller institutet rätta den. 102 Huvuddragen i gällande rätt Innehållet i avstämningsregister och avstämningskonton I avstämningsregistret registreras samtliga aktier i bolagen. Bolagen måste också låta registrera andra rättigheter som inte har karaktären av skuldförbindelser. För skuldförbindelser gäller att det är möjligt men inte obligatoriskt att registrera dessa. Varje aktieägares avstämningskonto innehåller tre slag av uppgifter. Dels är det sådana uppgifter som identifierar den som äger en aktie eller innehar någon annan rättighet, dels uppgifter som vid pappers- baserad aktiehantering skall återges på aktiebrev, interimsbevis eller emissionsbevis och dels uppgifter om sådana rättsliga åtgärder som i det pappersbaserade systemet säkerställs genom att värdepappret i fråga tas i förvar eller överlämnas till avtalspart. Till den första kategorin hör aktieägares och panthavares namn, personnummer eller annat identifieringsnummer och postadress samt det antal aktier eller andra rättigheter som innehavet omfattar. Den andra kategorin omfattar uppgifter om aktiernas nominella belopp, till vilket slag varje aktie hör om det finns olika aktieslag, om en aktie av visst slag kan omvandlas till en aktie av annat slag, om det finns förbehåll om hembud, om utbetalning har gjorts vid inlösen av en aktie eller minskning av aktiens nominella belopp eller vid skifte av bolagets tillgångar och om en aktie har dragits in eller det nominella beloppet har ändrats utan att återbetalning har skett. Till den tredje gruppen hör uppgifter om huruvida aktieägaren har förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller i övrigt företräds av förvaltare, huruvida aktierna är satta i pant, huruvida aktieägaren är försatt i konkurs, huruvida aktie eller panträtt i aktie har utmätts eller är belagd med kvarstad eller är betalningssäkrad, om det finns inskränkning i rätten att fritt förfoga över aktie på sätt som avses i 3 kap. 12 och 15 §§ ABL, 3 kap. 12 och 15 §§ försäkringsrörelselagen eller enligt 13 kap. 19 § och 14 kap. 21 § . I de fall skuldförbindelser registreras i avstämningsregistret skall på avstämningskonto antecknas skuldbelopp, valuta, skuldförbindelsernas nominella belopp, verkställd utbetalning av kapitalbelopp eller ränta, om utbyte skett av konvertibel fordran enligt 12 kap. ABL, om utnyttjande skett av optionsrätt vid nyteckning enligt 12 kap. ABL och om det finns andra inskränkningar för borgenären att ta emot betalning eller att i övrigt göra betalningsutfästelsen gällande. VPC för inte bara avstämningsregistret utan även aktieboken. Så snart en uppgift har registrerats på ett avstämningskonto skall VPC föra över Huvuddragen i gällande rätt 103 den till aktieboken. I praktiken utgör i avstämningsbolag aktieboken en del av avstämningsregistret och uppgifter antecknas således i registret och i boken. VPC skall föra aktieboken med hjälp av dator eller liknande. Aktie- ägarna skall föras in i aktieboken med uppgift om personnummer eller annat identifieringsnummer och postadress. är offentlig och en utskrift av den, som inte är äldre än , skall hållas tillgänglig hos bolaget och hos VPC. Den som önskar en färskare utskrift har rätt att mot ersättning för kostnaderna erhålla en sådan. En utskrift av aktieboken får, när bolaget har mer än en aktieägare, inte innehålla uppgift om aktieägare som har 500 eller färre aktier i bolaget (se dock kommitténs förslag i huvudbetänkandet). När aktier är förvaltarregistrerade, dvs. lämnade i depå hos en bank eller ett annat värdepappersinstitut, får förvaltaren i stället för aktieägaren föras in i såväl aktieboken som i avstämningsregistret. Att så har skett skall framgå av aktieboken och även av avstämnings- registret. Aktieägare som innehar fler än 500 aktier i ett bolag kan dock inte genom förvaltarregistrering förhålla sig anonym. Hos VPC skall det nämligen för varje avstämningsbolag finnas en sammanställning över aktieägare med mer än 500 förvaltarregistrerade aktier i bolaget. Förvaltarna är skyldiga att efter begäran lämna sådana uppgifter till VPC att sammanställningen kan uppdateras. Sammanställningen är offentlig och skall vara tillgänglig på samma sätt som aktieboken. VPC har även i övrigt rätt att infordra uppgifter om ägare till samtliga förvaltarregistrerade aktier i bolaget. Om bolaget begär det skall VPC infordra sådana uppgifter av förvaltarna. Hos VPC kan bolaget därefter ta del av uppgifterna. Rättsverkningarna av införing i aktieboken En aktieägare i ett avstämningsbolag är på samma sätt som gäller i kupongbolagen legitimerad gentemot bolaget när han är införd i aktieboken. Men legitimationsregeln har för avstämningsbolagens del en vidare betydelse. Att en förvärvare antecknats som aktieägare i aktieboken ger honom inte enbart rätt att utöva de förvaltnings- rättigheter som är knutna till aktieinnehavet utan det ger honom också rätt att motta de ekonomiska förmånerna. För att avgöra vem som är berättigad till ekonomiska förmåner skall ett avstämningsbolag fastställa en avstämningsdag varje gång som bolaget fattar beslut om utdelning, beslutar om nyemission med företrädesrätt för gamla aktieägare eller beslutar om fondemission. Den som är registrerad som aktieägare i aktieboken på avstämningsdagen är 104 Huvuddragen i gällande rätt normalt behörig att ta emot utdelning respektive bli registrerad för en ny rättighet. Det finns emellertid situationer då någon annan än aktie- ägaren har rätt till de ekonomiska prestationerna från bolaget. En sådan rätt kan uppkomma till följd av uppdrag eller pantsättning eller på grund av villkor i testamente eller gåvobrev. De ekonomiska prestationerna kan också tillkomma förmyndare, god man eller förvaltare för aktieägare, konkursförvaltare eller kronofogde- myndigheten vid utmätning, kvarstad eller betalningssäkring. För att de ekonomiska prestationerna skall tillfalla rätt mottagare skall VPC för bolagets räkning föra en särskild förteckning över dem som har rätt att i stället för den i aktieboken införda aktieägaren lyfta utdelning och, vid fondemission, ta emot ny aktie samt att utöva företrädesrätt att delta i emission. Den som önskar bli införd i den särskilda förteckningen skall med skriftlig handling visa att han har denna rätt. Om uppgiften blivit registrerad på aktieägarens avstäm- ningskonto krävs det inte någon bevisning för att bli införd i den särskilda förteckningen. Uppgift ur förteckningen får inte lämnas till annan utan samtycke av den som berörs av antecknade förhållanden. Det är VPC som stämmer av aktieboken och den särskilda för- teckningen. VPC har även till uppgift att sända utdelning till dem som på avstämningsdagen är införda i aktieboken alternativt till dem som på är upptagna i den särskilda förteckningen. Rättsverkningarna av registrering på avstämningskonto Registreringen av de finansiella instrumenten i avstämningsregistret är av avgörande betydelse för de registrerades sakrättsliga ställning. I 6 kap. 1 § lagen om kontoföring av finansiella instrument finns en legitimationsregel som gäller i förhållande till annan än bolaget. Där sägs att den som på ett avstämningskonto är antecknad som ägare till en aktie skall, med de begränsningar som framgår av kontot, anses ha rätt att förfoga över aktien. En aktieförvärvare skyddas mot överlåtarens borgenärer i enlighet med den s.k. inskrivningsprincipen. När en aktieförvärvare har registrerats i registret som ägare till aktierna kan inte överlåtarens fordringsägare ta aktierna i anspråk för andra rättigheter än de som var registrerade när överlåtelseanmälan registrerades. Registreringen bildar också utgångspunkt för reglerna om godtros- förvärv. Om en aktie har överlåtits av någon som inte ägde den blir överlåtelsen giltig om 1) överlåtaren för överlåtelsen var antecknad på ett avstämningskonto som ägare till aktien samt 2) anmälan om överlåtelsen har registrerats och 3) förvärvaren då varken Huvuddragen i gällande rätt 105 kände till eller borde ha känt till att överlåtaren inte ägde aktien. Detsamma gäller om överlåtaren visserligen ägde aktien men saknade rätt att förfoga över den genom överlåtelse. Vid s.k. dubbelöverlåtelse har den överlåtelse företräde som registrerades först, men endast under förutsättning att den först registrerade inte kände till att rättigheterna redan tidigare överlåtits. Den rättsverkan som registreringen i avstämningsregistret har vid överlåtelse av finansiella instrument omfattar även pantsättning av sådana instrument. Vad händer vid felaktig registrering? Förut har nämnts att VPC eller ett kontoförande institut under vissa förutsättningar kan rätta en felaktig registrering. När det inte finns någon möjlighet till rättelse och när någon, trots att registreringen har rättats, har lidit skada till följd av registreringsåtgärden, kan den förfördelade vända sig till VPC eller till det kontoförande av ersättning. VPC är för det första ersättningsskyldigt vid förluster till följd av att någon gjort ett godtrosförvärv och förvärvet har grundats på en förfalskad överlåtelsehandling. Ersättningsskyldigheten grundas i detta fall inte på att något direkt fel har begåtts i samband med registre- ringen. För det andra ersätts skador till följd av oriktiga eller missvisande uppgifter i registret eller genom fel i samband med uppläggning eller förande av registret. Det kan röra sig om skador på grund av tekniska fel i det datasystem som används men också fel som uppkommer vid hanteringen av de anmälningar som kommer in till VPC eller det kontoförande institutet. Sådana fel kan leda till att exempelvis en anmälan om en aktieöverlåtelse inte blir registrerad, att fel person registreras som ägare till vissa aktier eller att en anteckning om en rådighetsinskränkning faller bort. Ersättningsansvar för sådana skador gäller dock inte om det visas att felet beror på en omständighet utanför den ansvariges kontroll vars följder inte skäligen kunde ha undvikits eller övervunnits. VPC och de kontoförande instituten har således ett s.k. kontrollansvar för felaktigheter i registret. Det innebär att VPC och instituten ansvarar för fel och brister som ligger inom VPC:s och institutens kontroll. Inom kontrollsfären ligger typiskt sett sådant som kan hänföras till anställda och egna åtgärder eller handlingar. Vidare sådana omständigheter som kan påverkas genom planeringen, organisa- tionen, styrningen eller övervakningen av den egna verksamheten. VPC och instituten blir, även om det är fråga om en omständighet som ligger 106 Huvuddragen i gällande rätt utanför den ansvariges kontroll, skadeståndsskyldiga om de skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit följderna av omständigheten. Indirekt förlust till följd av oriktig eller missvisande uppgift i av- stämningsregistret ersätts bara om VPC eller institut varit försumliga. Ersättningsberättigade vid fel som uppstår vid kontoföringen är ägaren av ett finansiellt instrument, med vilken jämställs panthavare och den till vars förmån en rådighetsinskränkning gäller. För det tredje ersätts förluster som uppstår till följd av att någon handlat i förlitan på ett felaktigt registreringsbeslut som senare rättas. Ersättning utgår dock inte, om den skadelidande med hänsyn till felets beskaffenhet eller andra omständigheter borde ha insett att fel före- kommit. Om den skadelidande har varit medvållande till skadan kan ersätt- ningen sättas ned eller helt falla bort. 3 Vissa utländska rättsordningar Kommittén behandlar i denna bilaga dels frågan om inrättandet av ett obligatoriskt aktieägarregister för alla bolag som inte är avstäm- ningsbolag, dels frågan om aktiebrevens avskaffande. Kommittén har vid en översiktlig undersökning inte kunnat finna att det i någon utländsk rättsordning finns något system med obligatorisk registrering av aktieägare i mindre bolag. Framställningen i förevarande kapitel behandlar därför endast frågan om aktiebrevens avskaffande. I finns två bolagsformer utan personligt ägaransvar, aksje- selskaper och allmennaksjeselskaper. Bestämmelser om aksjeselskaper finns i lov nr 44 om aksjeselskaper och bestämmelser om allmennaksjeselskaper i lov nr 45 om allmennaksje- selskaper. utmönstrades aktiebreven för norska bolag som registrerades på börs. infördes bestämmelser som innebar att andra bolag kunde avskaffa aktiebreven och i stället låta registrera aktierna hos Verdipapirsentralen (VPS). gick man vidare och avskaffade aktiebreven för alla aksjeselskaper och allmennaksjeselskaper med verkan . Som skäl anfördes att systemet med aktiebrev var förenat med olägenheter och att aktiebreven inte behövdes om aktierna registrerades hos VPS (se Andenaes, Aksjeselskaper & Allmennaksjeselskaper, tredje upplagan, s. 127). Bland de olägenheter med aktiebrev som påtalades var att breven ofta förkom, vilket gjorde det svårt för aktieägarna att utöva sina rättigheter. Systemet med aktiebrev gjorde det också i många fall svårt att veta vilka som var aktieägare och berättigade att delta i bolagsstämma. 108 Vissa utländska rättsordningar Nyordningen innebar att alla aksjeselskaper numera kan välja mellan att registrera aktierna hos VPS eller att själva föra aktiebok över aktierna. Allmennaksjeselskaper får däremot inte föra aktieboken själva utan är skyldiga att ha sina aktier registrerade hos VPS. Allmennaksjeselskaper och aksjeselskaper som väljer att låta registrera aktiena hos VPS skall alltså inte själva föra någon aktiebok. I stället skall VPS registrera aktierna i ett aktieägarregister som skall innehålla följande uppgifter: bolagets namn, aktiekapital och aktiernas nominella belopp, aktieägares namn, födelsedatum, organisationsnummer, adress och antal aktier aktieägaren äger med angivande av aktieslag, vilka särskilda bestämmelser som gäller för aktier i visst aktieslag, om det finns överlåtelsebegränsningar i bolagsordningen beträffande aktierna, om aktierna kan lösas in utan aktieägarens samtycke och om det finns andra skyldigheter knutna till aktien. som förs av bolaget självt i ett aksjeselskap som väljer att självt föra aktiebok skall innehålla uppgift om aktieägarna med angivande av namn eller firma, födelsedatum eller organisationsnummer, adress, antal aktier och aktiernas nummer, samt i de fall bolaget har olika aktieslag, det aktie- slag till vilket aktien hör. skall dessutom innehålla uppgift om panträtt och innehavare av panträtt. Det är bolagets styrelse som har ansvaret för att aktieboken förs. Anmälan om aktieövergång och aktieägarbevis Har aktie övergått på annan ankommer det på den nye ägaren att an- mäla övergången till bolaget. Bolaget skall genast föra in den nye ägaren i aktieboken och underrätta honom om att så har skett. Under- rättelsen sker i form av ett särskilt aktieägarbevis, som skall innehålla uppgift för utfärdandet och ange vad som har förts in i aktieboken. Om någon uppgift som förts in i aktieboken ändras, skall de aktieägare som berörs av ändringen underrättas om denna. Aktie- ägarbeviset har inte någon betydelse för aktieägarens rätt i bolaget utan Vissa utländska rättsordningar 109 är endast avsett att ge information om vad som finns antecknat i aktieboken. Vid en överlåtelse av aktier i ett bolag som självt för aktieboken är det alltså aktieförvärvaren som skall underrätta bolaget om över- låtelsen. Om överlåtaren anmäler överlåtelsen till bolaget eller om det på annat sätt blir känt för bolaget att aktie övergått på annan skall saken anmärkas i aktieboken men detta är en ren ordningsregel och har inte någon som helst rättsverkan. I bolag vars aktier är registrerade hos VPS skall överlåtaren under- rätta VPS om att aktie övergått på annan. Det beror på att endast över- låtaren har tillgång till det aktiekonto där aktierna finns registrerade. VPS för då in den nya ägaren i aktieägarregistret. Men det befriar inte bolaget från skyldigheten att sända ett aktieägarbevis till den nye ägaren. Utövandet av en aktieägares rätt i bolaget Den på vilken aktie har övergått kan utöva en aktieägares rätt i bolaget så snart han har underrättat bolaget om övergången samt visat bolaget att han är rätt ägare. Det är alltså inte nödvändigt att bolaget fört in honom i aktieboken för att han skall kunna utöva sina förvaltnings- rättigheter utan det räcker normalt att han för bolaget uppvisar en undertecknad överlåtelseförklaring från den tidigare ägaren för att han skall godtas som aktieägare på bolagsstämma. Innan den nye ägaren anmält sig hos bolaget och styrkt sitt fång kan den tidigare ägaren utöva förvaltningsrättigheterna för aktierna. Vid en aktieöverlåtelse har således en tidigare ägare rätt att exempelvis rösta på bolagsstämma, om inte förvärvaren har anmält sig hos bolaget och visat att han inträtt i bolaget. Ekonomiska rättigheter i bolaget När det gäller de ekonomiska rättigheterna i bolaget, t.ex. rätt till ut- delning eller fondaktie, har anteckningen i aktieboken om vem som är aktieägare inte någon betydelse för frågan till vem bolaget med be- friande verkan kan betala eller eljest fullgöra sin prestation. Det hänger samman med att de ekonomiska rättigheterna i stor utsträckning kan skiljas från själva aktien. Vid köp av aktier går exempelvis de ekono- miska rättigheter som aktierna ger över på köparen med aktierna, om inget annat avtalas. Det innebär att dagen för överlåtelsen normalt blir avgörande för t.ex. rätten till utdelning. När bolaget skall betala utdelning eller lämna andra ekonomiska prestationer måste den 110 Vissa utländska rättsordningar som fordrar betalning eller liknande visa att han är rätt mottagare; det räcker inte att han är införd i aktieboken. Omvänt kan ett bolag med befriande verkan lämna utdelning och andra ekonomiska prestationer till den som inte är införd i aktieboken men för bolaget visar att de ifrågavarande aktierna övergått på honom. Skydd mot dubbelöverlåtelse m.m. Bolag som inte är registrerade hos VPS Överlåts aktier i ett bolag som inte är registrerat hos VPS får för- värvaren inte bättre rätt till aktierna än vad överlåtaren hade. Det är således inte möjligt att göra godtrosförvärv av aktier i sådana bolag. Vid tvesalu har den överlåtelse företräde som bolaget först fick känne- dom om och skyddet mot en överlåtares borgenärer uppkommer när bolaget har underrättats om överlåtelsen. En pantsättning av aktie får rättsverkan när bolaget meddelats om pantsättningen. I aktieboken skall bolaget anteckna att meddelande om pantsättning lämnats till bolaget och bolaget skall efter begäran underrätta panthavaren om att pantsättningen är införd i aktieboken. Utmätning av aktier får rätts- verkan när bolaget meddelas om utmätningen eller när stämning ut- färdas. Vid aktieägares konkurs har konkursboets beslagsrätt rätts- verkan utan något meddelande eller annan åtgärd. Bolag som är registrerade hos VPS Om aktierna är registrerade i VPS-systemet skall varje aktieägare ha ett aktiekonto. Bolaget skall vara registrerat och aktierna betalade innan aktierna kan registreras på kontot. Registreringen i aktieägarregistret har stor betydelse för en aktieförvärvares rätt till aktien. Äganderätten till aktien tillkommer den som förvärvat en aktie i god tro från någon som i registret var registrerad som ägare till aktien. Den ursprunglige ägaren kan efter ett sådant förvärv inte göra anspråk på aktien. Ett förvärv är vidare skyddat mot överlåtarens borgenärer när det är registrerat. Om borgenärernas rättigheter var registrerade vid över- låtelsen skyddas dock inte förvärvaren. I förhållande till bolaget gäller i huvudsak att en förvärvare inte har bättre rätt än vad överlåtaren hade. Ett undantag utgörs av bestämmelser i bolagsordningen om begräns- ningar av aktiernas överlåtbarhet. Är överlåtelsebegränsningarna inte antecknade i aktieägarregistret kan dessa göras gällande mot för- värvaren endast om han kände till eller borde ha känt till dem. Ett annat undantag utgörs av att endast den som är registrerad i aktieägarregistret Vissa utländska rättsordningar 111 är berättigad till att motta andra ekonomiska prestationer än utdelning från bolaget. Det innebär att en överlåtare är berättigad till exempelvis ny aktie vid fondemission om han är registrerad. En pantsättning får rättsverkan vid registreringen. Ett aksjeselskap som för aktiebok kan besluta att övergå till att registrera aktierna i aktieägarregister hos VPS. Ett sådant beslut kräver kvalificerad majoritet. Övergången skall föregås av att bolaget varslar om övergången. Varslet skall innehålla uppgift om att den som aktie- boken anger som aktieägare kommer att bli registrerad i aktieägar- registret på sätt som aktieboken visar. Senast före registreringen skall varslet sändas till alla aktieägare enligt aktieboken och kungöras i den norska motsvarigheten till Post- och samt minst en ortstidning. Av övergångsreglerna framgår att äldre bestämmelser om aktiebrev samt legistimations- och rättsverkningar vid överlåtelse och pant- sättning gäller från ikraftträdandet. Under det året skall bolaget underrättas av rättighetsinnehavarna om samtliga rättigheter för att dessa efter ettårsfristen skall beaktas. Innan fristen löpt ut gäller tidigare rättigheter. I finns två bolagsformer utan personligt ägaransvar, nämligen aktieselskab och anpartsselskab. Bestämmelser om aktieselskab finns i lov om aktieselskaber nr. 545 af 20. och om anpartsselskab i lov om anpartsselskaber nr. 378 af 22. . I aktieselskab kan aktier ställas ut till viss man eller till innehavaren.