sou · GPB348d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Av Kommundemokratikommitténs undersökning framgår att frågor som rör lokal demokrati generellt berörs i mycket begränsad omfattning under introduktionsutbildningen. Orsakerna till detta tycks vara flera. Bristande resurser samt svårigheter att undervisa i Personer med utländsk bakgrund klasser där eleverna har mycket olika bakgrundskunskaper och erfarenheter är en del av förklaringen. Även låg närvaro eller koncentrationssvårigheter till följd av psykisk ohälsa efter trauma- tiska upplevelser medför svårigheter i undervisningssituationen. Dessa erfarenheter talar för att utbildning i demokratifrågor, i vid mening, borde anpassas till elevens bakgrundskunskaper och situa- tion samt att möjligheterna att erbjuda sådan information vid återkommande tillfällen, allteftersom den enskilde hunnit få en mera ordnad tillvaro i , borde övervägas. Som redovisats ovan har föreslagit att utländska medborgare skall få rösträtt i kommunal- och landstingsval redan i samband med folkbokföring. Utbildning i samhällskunskap blir då särskilt viktig eftersom man genom- snittligt kommer att rösta efter en kortare tids bosättning i än vad som varit fallet. En översyn bör göras av hur man på ett lämpligt sätt kan lyfta fram frågor som rör det svenska styrelseskicket, partiväsendet och valprocedurer i introduktionsutbildningen. 10.12.2 Delaktighet på lokal nivå Särskilda insatser bör göras för att öka delaktigheten i så kallade utsatta bostadsområden där många invånare har utländsk bakgrund. Riktat offentligt stöd kan ges till sammanslutningar och nätverk som är verksamma i sådana bostadsområden för att skapa bättre förutsättningar för kontakt med beslutsfattare och intresse för de demokratiska processerna inom den kommunala verksamheten. Syftet med sådana insatser är att stärka invånarnas kompetens vad gäller att agera i det offentliga rummet och att samverka med deras olika företrädare. Detta skulle kunna skapa förut- sättningar för ett bredare samhällsengagemang och utveckling av egenmaktsprocesser hos invånarna. Det är av mycket stor betydelse att de ansvariga för sådana satsningar från det offentligas sida har erfarenheter av arbete med etnisk mångfald och kompetens för interkulturell kommunikation. Personer med utländsk bakgrund 10.12.3 Partiernas arbete för mångfald på alla nivåer Av vår undersökning framgår att samtliga riksdagspartier arbetar aktivt för att förbättra representativiteten för personer med ut- ländsk bakgrund. Det är viktigt att detta arbete fortsätter och att partierna försöker utveckla sina rutiner och strukturer på ett sådant sätt att underrepresenterade grupper inte ställs utanför. Ett exem- pel på en rutin som kan verka konserverande är, som nämnts ovan, nomineringsprocessen. Utbildningen för nya förtroendevalda har minskat, något som inte bara drabbar förtroendevalda med utländsk bakgrund. En förbättring av introduktionen är en åtgärd som skulle kunna underlätta för personer med utländsk bakgrund att åta sig och genomföra förtroendeuppdrag. En annan viktig uppgift är att verka för att partiorganisationerna inte bemöter medlemmar med utländsk bakgrund på ett medvetet eller omedvetet avståndstagande eller avvisande sätt. Ett annat sätt att förbättra representativiteten skulle kunna vara att upprätta mångfaldsplaner i vilka redovisas hur partiets arbete för etnisk mångfald, skall bedrivas . För att förstärka den lokala demokratin är det viktigt att förbättra relationerna mellan personer med utländsk bakgrund och politiska partier, kommunala beslutsorgan och kommunala organisationer. Det är viktigt med ett regelbundet samråd och dialog mellan företrädare för kommunerna och organisationer som kanaliserar intressen och uppfattningar hos personer med utländsk bakgrund. De organisationer som deltar skall vara demokratiskt styrda och ha en rimlig förankring i de grupper som de representerar. Kommunerna kan uppmuntra och stödja olika former av samråd och dialog genom att skapa rådgivande instanser och organ som konsulteras regelbundet i frågor som berör personer med utländsk bakgrund. 10.12.5 Rösträtt vid val till fullmäktige Enligt nuvarande regler krävs för rösträtt och valbarhet vid val till kommun- och att man har fyllt och att Personer med utländsk bakgrund man är folkbokförd i kommunen. Detta krav ställs när det gäller svenska medborgare, för medborgare i någon annan av EU:s med- lemsstater, och medborgare i eller . För personer med annan nationalitet än de ovan nämnda, krävs att man har varit folkbokförd i i följd före valdagen. Kommittén om medborgarskapskrav har föreslagit att kravet på folkbokföring i under , skall tas bort (SOU 2000:106). Detta skulle innebära att utländska medborgare som är , oavsett medborgarskap får rösträtt och blir valbara i kommunal- och landstingsval i samband med folkbokföring i . Skälet till den föreslagna förändringen är att det anses olämpligt att skilda regler gäller för personer som har uppehålls- tillstånd i , beroende på medborgarskap. instämmer i detta förslag. 10.12.6 Rösträtt i kommunala folkomröstningar I kommitténs uppdrag ingår att se över rösträttsbestämmelserna i 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Detta i syfte att anpassa dem till vad som gäller enligt 4 kap. 2 och 3 §§ kommunallagen. Enligt 5 § lagen om kommunala folkomröstningar krävs för rösträtt i kommunala folkomröstningar att man är folkbokförd i kommunen, fyller senast för folkomröstningen och är svensk medborgare. Andra än svenska medborgare har rösträtt bara om de varit folkbokförda i de tre åren närmast före det år då folkomröstningen hålls. föreslår att lagen om kommunala folkomröstningar ändras på så sätt att samma krav uppställs för rösträtt i kommunala folkomröstningar som uppställs för rösträtt i val till kommun- och . Som anförts ovan har Kommittén om medborgarskapskrav föreslagit förändringar av rösträttsvillkoren i kommunallagen. För det fall kommunallagen ändras i enlighet med detta förslag, bör ytterligare anpassning av rösträttsreglerna i lagen om kommunala folkomröstningar övervägas. Personer med utländsk bakgrund 10.12.7 Främja ökat valdeltagande Som redovisats ovan har valdeltagandet bland utländska med- borgare minskat kontinuerligt , då utländska med- borgare fick rätt att rösta i kommunal- och landstingsvalen. Valdeltagandet bland utländska medborgare har minskat från 1998. Personer med utländsk bakgrund som har blivit svenska medborgare röstar i större utsträckning än de som behållit sitt utländska medborgarskap, men i mindre utsträckning än svenska medborgare med svensk bakgrund. Trots omfattande insatser inför valet , inte minst i bostadsområden där många personer med utländsk bakgrund är bosatta, sjönk valdeltagandet kraftigt. Det kan dock befaras att valdeltagandet hade sjunkit i ännu större utsträckning i dessa om- råden, om insatserna inte hade gjorts. Kommitténs bedömning är att det, förutom det kontinuerliga arbete som partierna bör bedriva, även behövs särskilda insatser inför de allmänna valen, vilka riktar sig till personer med utländsk bakgrund. Vid utformningen av dessa insatser bör särskilt uppmärksammas de erfarenheter som redovisats i ? om effekterna av marginalisering och utanförskap samt vikten av delaktighet i samhällslivet (rapportserie 2000:18). Mot bakgrund av det generellt sett mycket låga valdeltagandet bland personer med utländsk bakgrund, bör åtgärder för att öka valdeltagandet bland personer med utländsk bakgrund vidtas. Ett sådant arbete bör bygga på ett samarbete mellan partier, kom- muner, etniska och andra organisationer samt andra aktörer. Nät- verk bör skapas för detta arbete som i första hand bör bedrivas lokalt.