sou · GPB35 · 2002-01-01 00:00:00 — I de allmänna valen samlade de nazistiska partierna ytterst begränsade väljar- skaror. Nazisterna lyckades inte infiltrera de större politiska partierna. Den svenska allmänna opinionen i stort var inte nazist- anstucken. Vi har från Forskningsgruppen för samhälls- och informations- studier beställt utdrag ur Svenska Gallupinstitutets mätningar av den svenska opinionen 1941–1948. Av dessa uppgifter framgår bl.a. att var tionde svarande ansåg att nazistiska eller kom- munistiska grupperingar borde förbjudas, medan ansåg att båda grupperingarna skulle förbjudas. En klar majoritet, , var positiva till att erbjuda danska judar en i . , , fanns en tydlig opinion mot att i ta emot t.ex. norska medlöpare till den nazistiska ockupationsmakten, quislingar. efter kriget fanns ett bestämt önskemål om att de nazistiska ledarna skulle dömas till dödsstraff. Nästan alla var negativa till att personer med nazistiska sympatier skulle få ha befälsställning i försvaret och inom polisväsendet.6 5Levine, , Förintelsens historiografi i – nytt hopp av bristande intresse, i , Sidor av Förintelsen (, 2000). 6Johannisson, Tom& , , Attityder under . Utdrag ur Svenska Gallupinstitutets mätningar 1941-1948, (2000). ...med utgångspunkt i Förintelsen Till det svenska perspektivet hör mottagandet av och synen på flyktingar från det nazistiska och från naziockuperat område. Trots den restriktiva hållningen från den svenska rege- ringens sida under en stor del av kriget – som väckte debatt redan under kriget, men som också utsatts för en starkt kritisk gransk- ning efter slut – kom ett antal judiska flyktingar till . Vid slut fanns det omkring 13 000 judar i , vilket var en fördubbling jämfört med . Av de judar som kom till under eller efter krigsslutet stannade cirka 7 000 i Sverige.7 Flyktingar från de baltiska länderna var över 30 000 och antalet polska flyktingar under kriget var cirka 1 000. Detta antal ökade kraftigt i och med ankomsten av polacker från tyska koncentrationsläger, av vilka 7 200 kom till genom Röda Korsets försorg och 5 300 genom FN:s.8 Självfallet har flyktingmottagandet påverkat den svenska synen på Förintelsen. Det bedrivs också kontinuerligt ny forskning, bl.a. tack vare Programmet för studier kring Förintelsen och folkmord vid Upp- sala universitet och sannolikt i än högre omfattning genom Humanistisk samhällsvetenskapliga forskningsrådets pro- gram förhållande till nazismen, Nazityskland och För- intelsen.9 Det är angeläget att resultat från denna forskning når ut till en bred publik. 5.4Behandlingen av Förintelsen i informationssatsningen Levande historia Det är inte bara skolans ansvar, utan även föräldrars och andra vuxnas att sprida demokratiska värderingar och kunskap vidare. Det utgjorde motivet för att boken om detta må ni berätta arbetades fram och att den distribuerats i över en miljon exemplar till familjer med barn i och andra personer som aktivt gjort en beställning, att Levande historia etablerade en webbplats samt att ett omfattande föräldra- och skolarbete systematiskt byggdes ut, 7Glück, , , , judar: deras historia, tro och traditioner, (1997). 8Uggla, , I nordlig hamn: polacker i under , (1997). 9Om programmets utlysning, se ...med utgångspunkt i Förintelsen seminarier genomfördes och särskilda lärarkurser gavs om För- intelsen och samhällets värdegrund. I den analys som () gjort av informa- tionssatsningen Levande historia konstateras att koncentrationen på Förintelsen har gett tydligt fokus vad gäller mål, strategier och insatser, och urskiljt projektet från andra med liknande syften men mindre framträdande budskap. Den historiska händelsen i sig, och den kraft som finns i berättelsen om och beskrivningen av För- intelsen, har haft betydelse för satsningens framgångar. Dock konstaterar man att fokuseringen på Förintelsen inte bara har gett kraft till projektet utan den har också delvis överskuggat ambitionen att föra samtal kring värdegrundsfrågor. Det har också funnits en del externt motstånd till att projektet inte tagit ett bredare grepp och inkluderat andra folkmord, rasism och främ- lingsfientlighet i mer allmän bemärkelse. Dessa konstateranden bör tas tillvara och bidra till utformningen av ett framtida forum. konstaterade i sin analys att Levande his- toria arbetat med två mål, ett kunskapsmål och ett beteendemål. Utan att lära om Förintelsen (kunskapsmålet) kan vi inte lära av den (beteendemålet). Som framgår av avsnitt 2.2 så har Levande historia i fråga om kunskapsmålet i hög grad arbetat på ett sådant sätt att projektet har uppmärksammats, väckt intresse och många har också tagit del av informationen. När det gäller beteendemålet har det varit svårare att uppnå och det är också svårare att koppla projektets insatser till det önskade beteendet. I viss mån tror KAN att Levande historia har nått detta mål, framför allt när det gäller en del lärare som deltagit i seminarierna. I andra fall har mottagaren fått kunskap men inte säkert diskuterat värdegrundsfrågor på det sätt som projektledningen har tänkt. 5.5Behandlingen av Förintelsen i Forum för Levande historia för Levande historia som framgår redan av direktiven skall behandla demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med Förintelsen som utgångspunkt får till följd att det kontinuerligt i forumet skall finnas kunskap och verksamhet kring denna del av historien och att nazismen, nynazismen och det rasistiskt moti- verade våldet skall ges en tydlig plats i forumets arbete med ...med utgångspunkt i Förintelsen information, utställningar, debatter, seminarier och andra arrange- mang. Vi har likaså velat nämna de uppenbara svenska perspektiv som finns på Förintelsen. I detta avseende får inte forumet tveka inför de för land och individer kontroversiella frågor som kan komma att aktualiseras. Det centrala budskapet från om Förintelsen var att nazisternas förbrytelser aldrig får glömmas och att det internationella samfundet har ett gemensamt ansvar för att bekämpa alla typer av idéer och handlingar som kan leda till nya katastrofer och folkmord. Den summeringen kan också användas för att ange det breda perspektivet för Forum för Levande historia, forumets klara samtids- och framtidsinriktning samt Förintelsens plats i forumets verksamhet. är det viktigt att betona att Forum för Levande his- toria inte skall vara en minnesplats, med den sakrala karaktär detta begrepp har, över Förintelsen. Dels talar forumets breda verksamhet mot en sådan roll, dels ställer en sådan funktion sådana krav på miljön att den inte låter sig förenas med de mångskiftande aktiviteter som kontinuerligt skall bedrivas i forumets lokaler. Att forumet däremot mot bakgrund av vad vi just framhållit minner om Förintelsen och dess offer är en självklarhet. 6 Motor och mötesplats Vårt förslag: Forumet skall bli en motor och mötesplats vars främsta uppgift är att skapa gynnsamma förutsättningar för stu- dier, diskussion och reflexion kring mänskliga rättigheter, demo- krati och individens ansvar. I tidigare kapitlen behandlades förslag till innehåll i ett framtida forum och i nästa kapitel behandlas förslag till arbetsformer. I detta kapitel vill vi särskilt belysa det vi anser vara särmärken för Forum för Levande historia. Det finns en rad organisationer och institutioner som arbetar med frågor om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter men ingen som uttryckligen utgår ifrån det historiska perspektivet, Förintelsen, svensk 1900-tals historia eller som använder olika historiska tolkningar för att samtala kring gemensamma värden i en demokrati. Forumets främsta särmärke är dess innehåll. Därutöver skall forumet kännetecknas av att det intar en aktiv, drivande och sam- ordnande roll – det vi här kallar motor – samt skapar intressanta mötesplatser för samtal om demokrati, tolerans och mänskliga rät- tigheter. 6.1Forumet som motor, samordnare och beställare Vårt förslag: Forumet skall ägna en betydande tid och upp- märksamhet åt egna kontakter och samordnande seminarier med andra organisationer, institutioner och myndigheter, för att fungera som ett nav i det arbete som redan bedrivs. Arbets- och ansvarsfördelning skall vara klart avgränsad. Uppgifter som bör ägnas särskild uppmärksamhet är bl.a. att främja elevers intresse för frågor kring demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter samt de bakomliggande psykologiska mekanismerna kring människors handlande, att ta initiativ till att förbättra kunskapen om romernas historia och förhållanden, att finna möjligheter att ta tillvara olika konstformers möjligheter att fördjupa förståelsen av folkmordens mekanismer, att göra redan befintligt arkivmaterial tillgängligt, att utveckla de möjligheter folkbiblioteken erbjuder samt att i fråga om olika organs ansvar särskilt se över arbetsfördelningen mellan forumet och . Den byggnad för ett nationellt forum som föreslås i kapitel 8 kan ses som det nav kring vilket en mängd aktiviteter genomförs, på olika platser, i diverse former och genomförda i samarbete med olika aktörer. För att kunna besvara frågan om hur man bäst når ut med frågor om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångs- punkt i Förintelsen måste man se på andra i aktiva institu- tioners verksamhet och arbetsformer samt resonera kring dessa. Forum för Levande historia bör vara en aktiv part i ett nätverk av skolor, universitet och högskolor, museer, konstnärliga samman- hang, arkiv och bibliotek. Forumet bör inta en aktiv roll genom att ha överblick över på- gående verksamhet runt om i landet, samordna projekt, initiera forskning, utställningar, litteratur och debatter, sammanföra olika grupper, beställa material och utbildningar av olika producenter samt själv utföra en rad aktiviteter och verksamheter. Forumet skall inte vara ett museum i traditionell bemärkelse, eftersom samling, vård och bevarande av föremål inte är utgångs- punkten för verksamheten. Skolans möjligheter är unika vad gäller att erbjuda och diskutera kunskaper och värderingar för barn och ungdomar och det finns en lång tradition av demokratisk fostran. Detta behandlas i bilaga 2. Av läroplanen framgår bl.a. att skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos eleverna förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. Vidare betonas att det i stu- dierna skall ske en kritisk granskning och diskussion av de värden som bär upp demokratin. Detta för att vidareutveckla ett demo- kratiskt förhållningssätt. Nödvändigheten att föra en öppen diskussion om hur värdegrunden kan tolkas och praktiseras för att eleverna skall kunna få ett personligt förhållningssätt till demo- kratin betonas också.1 Som framgår av bilagan är en brist i skolan att frågor om demokrati och mänskliga rättigheter inte åtnjuter tillräckligt mycket utrymme, inte minst vad gäller historia efter andra världs- kriget. Ett framtida forum kan aldrig, trots det låga timantal av under- visning i historia i skolan, ersätta denna grundläggande undervisning. Forumet kan däremot hjälpa till att bryta skolans vardagliga arbete och på så sätt öka elevernas intresse för frågor kring demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Att ingående arbeta med de bakomliggande psykologiska mekanismerna kring människors handlande är en viktig uppgift i detta sammanhang. Forumet kommer förhoppningsvis att uppfattas som ett ange- läget besöksmål för en klass- eller skolresa. Forumet kan också bli en värdefull resurs för lärarna såväl i pla- nering av undervisningen som i deras kompetensutveckling. Detta behandlas närmare i kapitel 7. Samarbete med universitet och högskolor Högskolans verksamhet är betydelsefull i sammanhanget eftersom man där bedriver akademisk grundutbildning och forskning. Hög- skolorna skall också samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. De medverkar också aktivt till att befästa demokratin.2 Vad gäller högskolans grundutbildning tror vi att forumet dels från högskolan kommer att beställa olika utbildningar som riktar sig t.ex. till olika yrkesgrupper, men vi tror också att forumet aktivt kan verka för att befintliga utbildningar vidgar sina perspektiv inom dessa områden. Det finns en omfattande forskning kring de områden som vi uppfattar ligger inom forumets verksamhetsområde. Vi tror att forumet här kan spela en roll genom att sammanföra forskare från olika discipliner. Vidare bör forumet kunna beställa forskning och 1http:///kursinfo/99_00/skolform/21/amne/utskr/_SH.html 2Att stärka demokratin – en uppgift för universitet och högskolor, och (2000). på annat sätt stimulera forskning kring områden där man anser det nödvändigt. Slutligen tror vi att forumet i samarbete med högskolan kan tjäna som en bra förmedlare av nya forskningsresultat till skolor, journalister och en bredare allmänhet, bl.a. genom att ge ut lättillgängliga skrifter och nyhetsbrev, i tryck och via Internet. Framväxten av särskilda center av betydelse för forumet vid en rad universitet och högskolor är av intresse i detta sammanhang. Exempel på detta är vid Upp- sala universitet (inkluderande Programmet för studier av Förintel- sen och folkmord, som ges särskild uppmärksamhet redan i våra direktiv), , CEIFO) vid , det planerade av världsbilder och livsåskådning vid samt Samtidshistoriska insti- tutet vid . Inom ramen för högskolesamarbetet bör också nämnas vars syfte just är att bedriva folkbildning och vuxen- utbildning i nära samverkan med universitet och högskolor. är politiskt, fackligt och religiöst oberoende och utgår från den fria forskningen och principerna för den akademiska utbildningen. arbetar också aktivt med att i olika former föra ut kunskaper om forskningens resultat och arbets- metoder samt att stimulera till debatt kring dessa frågor. Organisatoriskt är indelat i fem regioner (, , , och ) och har med sina sammanlagt 40 fasta kontor en god täckning över hela landet. För att verkligen nå ut med exempelvis utbildning och forsknings- information bör därför Forum för Levande historia inleda ett nära samarbete med , dock utan att samarbetet med övriga folkbildningsorganisationer begränsas. Museerna är de platser som näst efter biblioteken är de mest besökta kulturinstitutionerna i . hade landets museer ca 18 miljoner besökare. Museerna har sammantaget en väl utvecklad publik verksamhet – genom utställningar, föreläsningar, Internet och skolverksamhet kommer de i kontakt med stora grupper. Den pedagogiska verksamhet som utvecklats vid flera av landets museer är en tillgång som skall tas tillvara i en ökad kommunikation kring historia och Forumets verksamhets- områden. Museernas långvariga och väletablerade verksamhet med olika dokumentationsverksamheter förtjänar även att uppmärksammas, inte minst inom området samtidsdokumentation. Museerna har vidare inte bara en lång erfarenhet av olika sätt att förmedla kunskap, som bildningsinstitutioner har de också länge arbetat med olika former för forskningsinformation och har i många fall etablerade kontakter med universitet och högskolor. De internationella nätverken av museer och de samarbeten som sker utöver den egna sektorn är även de en resurs i ett framtida arbete för tolerans, mänskliga rättigheter och demokrati. Vi anser inte att forumet självt skall bygga upp och vårda egna samlingar. Ett samarbete med olika museer är därför av stor bety- delse. Som exempel på material intressant för det framtida forumet kan nämnas Judiska minnen. 1994–1998 dokumenterade den judiska befolkningens minnen och erfarenheter med tonvikt på . Materialet beskriver bl.a. erfarenheter från dem som överlevt fasorna i nazisternas getton och läger. Arbetet med arkivsamlingen resulterade i 400 levnadsberättelser i form av skriftliga självbiografiska skildringar samt intervjuer på kassettband och video. hör också 1 600 fotografier, över 600 originalhandlingar och föremål (J-pass, dagböcker, brevsamlingar).3 Många museer söker etablera en fördjupad och mer långsiktig samverkan med barnomsorg, skola och andra utbildningsinstitutio- ner, inte minst. Museernas pedagoger uttrycker ofta att de vill föra en dialog, utbyta erfarenheter och planera sin verk- samhet i samråd med skolan. I internationella manifest som och måldokument från kulturkonfe- rens 1998 finns också stöd för ett vidgat samarbete mellan kulturen och utbildningssystemet. hävdar dessutom att barns och ungdomars rätt till kultur ovillkorligen ska prioriteras, det vill säga ställas högst på dagordningen.4 Detta arbete uppfattar vi som angeläget och menar att forumet här bör bli en aktiv part- ner. Berättelser från Förintelsen, (2000). Om museipedagogik, (1999), s. 6. Det är angeläget att forumet i sitt framtida arbete även tar till vara olika konstformers möjligheter och bygger verksamheten runt ett aktivt användande av musik, bildkonst, dans, teater och litteratur. Konsten kan, som skriver, rikta vår uppmärk- samhet mot olika händelser även om den aldrig kan tvinga oss att vara uppmärksamma. För somliga kan den skapa av för- höjt medvetande och ändra ens liv på ett djupgående sätt, medan andra förblir oberörda. Fruitman belyser också möjligheterna att med musik, skönlitteratur och bildkonst uttrycka någonting om det förflutna som historikernas vetenskapliga metoder inte förmår.5 I samma anda menar författaren , själv politisk fånge i Buchenwald –1945, att det behövs en konstnärlig bearbetning av sanningen för att den skall nå fram. Det räcker inte med historia eller statistik.6 , konstnärlig chef vid , är en av dem som har visat teaterns möjligheter att väcka debatt och stort intresse kring frågor om rasism och främ- lingsfientlighet, t.ex. med i (1996) och (2000). Med anledning av den sistnämnde pjäsen säger : I den förvirring som befinner sig i nu är det nödvändigt att försöka bringa lite klarhet i vad det är som vi ser, vad det är som pågår och varför det händer? Naturligtvis går det att förstå en stor del av detta som har hänt. I ett samtal med kommittén understryker han också hur viktigt det är att även i kulturens olika uttrycksformer, t.ex. teatern, lyfta fram det förflutna i den mån det kan hjälpa oss att svara på frågor om vilka vi är och vilka förutsättningarna är för ett demokratiskt samhälle. ställer skildringen av folkmordet stora krav. I det förra kapitlet konstaterade vi att i fråga om Förintelsen och dess offer måste närvaro gestaltas genom frånvaro, genom miljoner män- niskors meningslösa förintelse och död. Den som kanske uttryckt problemet mest drastiskt är den tyske sociologen, musikvetaren och filosofen : Att skriva poesi efter Ausch- 5Fruitman, Stepen, Att tonsätta Förintelsen, i Sidor av Förintelsen, red. (2000). 6Se intervju med i . 7Jasenko angående sin pjäs om mordet på i , witz är barbariskt. Det vill säga är knappast att vi skall avstå från att skildra Förintelsen, snarare pekar han på hur van- mäktiga de traditionella berättarstilarna och uttrycksformerna är inför Förintelsen. De etablerade västerländska litterära och konst- närliga traditionerna är, enligt , oförmögna att ge en rättvis bild av Förintelsen. – forskare vid – tolkar så att enbart radikalt antirealistiska, icke-föreställande konstformer, sådana som vägrar att acceptera fixerade och traditionsbundna sätt att skapa mening i världen, motsvarar tillståndet i världen efter Förintelsen.8 Det är ett krävande program som formulerar för folkmordets representation genom kulturella uttrycksformer. En kanal att nå ökat medvetande i viktiga frågor och som ofta ligger nära kulturens olika yttringar är att skapa kollisioner mellan våra mänskliga regelsystem, dvs. Hanterad på rätt sätt finns det goda möjligheter att stimulera människor till re- flexion med hjälp av exempelvis satirer och skämtteckningar. Kraften i skämten, satiren och karikatyren ligger i deras förmåga att demaskera och vända upp och ned på generellt accepterade för- hållanden eller uppfattningar. Ett sådant radikalt ifrågasättande kan hos betraktaren framkalla nya idéer och kan också leda till ett höjt medvetande och ökad acceptans för andra.9 I en enda bild kan t.ex. det absurda i en komplex fråga avslöjas på ett dräpande sätt. På samma sätt som forskaren renodlar och förenklar verkligheten genom diagram och modeller för att öka vår förståelse använder satirikern eller komikern överdriften i samma syfte. Forumet kan givetvis också uppmärksamma hur satir och skämtteckningar har använts som propaganda, exempelvis i anti- semitiskt syfte, eller behandla humorn som ett sätt att förhålla sig i en värld som upplevs som absurd.10 Diskussionerna kring film underbart visar genrens kraftfullhet – filmen hyllades av många kritiker i och och tilldelades det stora jurypriset i , men 8Cohen, , Att skildra Förintelsen i Bilden av Förintelsen, och Levande historia (Stockholm1998). 9Se t.ex. Europe mocks Racism, Editorial Presencia Gitana (1999), utgiven inom ramen för EU mot rasism. Bokmärket är inte definierat.Fel! Bokmärket är inte definierat.jude är en Fel! Bokmärket är inte definierat.Fel! Bokmärket är inte definierat.jude är en Fel! Bokmärket är inte definierat.Fel! Bokmärket är inte definierat.jude: representationer av "juden" i svensk skämtpress omkring 1900–1930 (2000). fick tidningarna att använda ord som smaklös och verklighetsförfalskande i sina recensioner. Samarbete med arkiv och bibliotek Arkivverksamhetens övergripande mål är medborgarnas kun- skapsförsörjning. Det ständigt pågående arkivbildandet kan på olika sätt belysa den enskildes relation till staten. Arkiven skall bevaras, ordnas och vårdas så att de tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behov av information för rättskipning och förvaltning samt forskningens behov. Det är angeläget att Forum för Levande historia utvecklar en kunskap om relevanta svenska arkiv och dessa arkivs potential för forskare och allmänhet. Forumet bör bidra till ökad kännedom i första hand bland forskare om intressant arkivmaterial och bör även stimulera arbetet med viss digitalisering av arkivmaterial. Denna kunskapsuppbyggnad har redan påbörjats i det att Riks- arkivet fick kommitténs uppdrag att göra en allmän kartläggning av vilket arkivmaterial berörande Förintelsen som finns hos arkiv- institutionerna samt hos myndigheter och organisationer. Denna kartläggning behöver dock fördjupas och breddas.11 Forumet kommer sannolikt att ha nära samarbete med Riksarki- vet beträffande förvaring och skötsel av vittnesmål och andra dokument. har en organisation i alla de avseenden som är nödvändiga, inklusive tillämpningen av sekretess och offentlig- het, forskarservice och tillgänglighet för släktingar till intervjuade personer. En stor del av den arbetsinsats som kan bli aktuell får anses ligga inom fortlöpande ansvar som arkivmyn- dighet. Som exempel på intressant material kan nämnas flera arkiv inom , så som konseljakter i ärenden om medborgar- skap, uppehållstillstånd, tryckfrihetsbrott etc. Av enskilda arkiv i kan framhållas deposition och i . I landsarkiven, liksom i stadsarkiven i och , finns de lokala polisarkiven och länsstyrelsernas arkiv vilka bl.a. 11 bygger på ett utskickat frågeformulär. Man noterar i sin rapport att svaren har blivit mycket skiftande beroende på såväl den faktiska förekomsten av infor- mation som olika förutsättningar i övrigt. Samtliga svar återfinns som bilaga i , Inventering av arkivmaterial berörande Förintelsen, Ku1999:09/16. innehåller flyktinglistor, statistik och administrativa handlingar kring hanteringen av flyktingar. Vid universitetsbiblioteket i finns det s.k. Lakocinski- materialet som bl.a. innehåller över 500 vittnesprotokoll från vetenskapligt genomförda intervjuer gjorda 1945–1946 med polska överlevande från koncentrationslägren. Materialet, som är på polska, var hemligstämplat fram . Det är angeläget, inte minst efter den bedömning av materialet som gjordes av den polske professorn 2000, att låter ordna, översätta och tillgängliggöra materialet för svenska och utländska forskare. För att påskynda detta arbete har kommittén beslutat ge visst ekonomiskt stöd.