sou · GPB345d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Inom detta block ges den studerande möjlighet att praktiskt träna vägledning/rådgivning avseende individer och grupper också i de faktiska miljöer där karriärvägledare är verksamma. sammanhang är det viktigt att den studerande får tillfälle att utveckla och bedöma sin egen kommunikativa kompetens. De verksamhetsförlagda delarna bör uppgå till minst 10 poäng. Detta block bör omfatta ca 40 poäng. Tidsmässigt bör det för- läggas två och tre. Kurser inom blocket skulle kunna utformas av för programmet huvudansvarig institution i samverkan med bl.a. psykologi och socialt arbete. Ett tredje block bestående av valbara kurser vilka ger den studerande möjlighet att profilera sin utbildning genom breddning och/eller fördjupning. En viktig fördjupning, som bör omfatta 20 poäng, ger den stu- derande möjlighet att antingen profilera sig mot verksamhet inom skolan eller, om den studerande väljer ett andra alternativ, att fördjupa sig mot vägledning/rådgivning inom Arbetsmark- nadsverkets verksamhetsområde. Varje studerande måste välja minst ett av dessa alternativ. Därutöver finns fördjupningskurser om 10 poäng av vilka den studerande kan välja högst två. Sådana 10-poängskurser kan t.ex. gälla N frågor om kön, social klass och etnisk bakgrund i karriärvägled- ning N särskilda frågor som karriärvägsbyten, arbetslöshet och karriär- vägledning; arbetshandikappades problem; invandrares problem N rådgivning/vägledning inom olika utbildningsformer och då uppmärksamma t.ex. elever med särskilda behov N internationella frågor om karriär t.ex. i ett EU-perspektiv N mera renodlade ämneskurser som t.ex. fördjupningar med inriktning mot statsvetenskap, sociologi, socialt arbete, psyko- logi, pedagogik eller vägledning/rådgivning/karriärutveckling. Fördjupningskurserna är således av två slag. Den studerande skall dels välja minst en 20-poängskurs, dels högst två 10-poängskurser. Genom ett sådant arrangemang kan det förhoppningsvis vara möj- ligt att bättre anpassa utbildningen till de olika behov av karriärvägledning som finns och ge den studerande möjlighet att genom egna val profilera sin egen utbildning. De valfria kurser som omfattar 20 poäng skall innefatta en verksamhetsförlagd del om minst 5 poäng. Inte minst kurser inom detta block bör kunna användas också i kompetensutvecklingssyfte. Vissa kurser inom blocket borde även kunna utformas så att de skulle kunna ingå som specialiseringar inom lärarexamen. Härigenom kan studerandeunderlaget vidgas och fler alternativ möjliggöras. Inom ramen för en distansbaserad utbildning kan olika lärosäten (enskilt eller tillsammans) ha huvudansvaret för att utveckla olika kurser. Därigenom kan särskilda kompetenser tas till vara och komma samtliga studerande till godo. Kurserna inom detta block bör förläggas två och tre inom utbildningen. Ett fjärde block utgörs av ett examensarbete. Examensarbetet skall dels knyta samman utbildningens olika delar i form av en teori- och verksamhetsanknuten forskningsrapport, dels också underlätta övergång till forskning och forskarutbildning. Inom detta block presenteras också olika metoder för datainsamling och databearbetning (ca 5 poäng). Den vetenskapliga rapporten omfat- tar ca 10 poäng. Ca 5 poäng utgörs av en verksamhetsförlagd del. De tre delarna integreras och är förlagda till det fjärde studieåret. I princip finns två huvudvägar (modeller) för knytning mellan grundutbildning och forskarutbildning. Bägge modellerna bygger på att allmän behörighet till forskarutbildning kräver grundexamen om 120 (140) poäng. N I det ena fallet krävs för särskild behörighet att 60 (80) poäng i på varandra byggande kurser uppnåtts i det framtida forskar- utbildningsämnet, dvs. att man inom grundutbildningen nått upp till 60 poäng i t.ex. pedagogik (C-nivå) och då har särskild behörighet. Detta är den modell som vanligen tillämpas vid de filosofiska fakulteterna. N I det andra fallet bygger forskarutbildningen direkt på den allmänna behörigheten och är alltså inte knuten till ett antal poäng i forskarutbildningsämnet förvärvade inom grundutbild- ningen. Oberoende av antalet poäng i grundutbildningen i t.ex. anatomi kan en studerande efter avslutad medicinsk grundut- bildning forskarstudera i anatomi. Grundutbildningen inom det medicinska området i sig ger m.a.o. den studerande behörighet för forskarutbildning inom området. Bilaga 3 SOU 2001:45 exempel är att inrättat forskarutbildningsämnet pedagogiskt arbete. Särskild behörighet för forskarutbildning i detta ämne (dvs. kraven utöver att ha en grundutbildning på minst 120 poäng) är att grundutbildningen är en lärarutbildning, att att den studerande varit yrkesverksam efter examen. Forskarutbildning i pedagogiskt arbete är nu en möjlighet för dem som genomgått studie- och yrkesvägledarutbildningen. I bägge modellerna krävs självfallet att grundutbildningen är forsk- ningsanknuten. Om dagens lärarutbildningar gäller att endast få studerande når upp till 60 (80) poäng i något bestämt ämne. De flesta gymnasie- lärare når 60/80 poäng i något ämne och blir därför behöriga att antas till forskarutbildning. Men forskarutbildningsmöjligheter med inriktning mot undervisning/didaktik är små och/eller icke- existerande i de flesta ämnen. Ofta minskar möjligheterna till att påbörja forskarutbildning om ämnesstudierna i grundutbildningen anpassats till lärarutbildningens behov. Det finns en tendens att utveckla forskarutbildning vid ämnesinstitutioner med direkt anknytning till lärarutbildning. I har sådan forskarutbildning utvecklats i bl.a. matematik, kemi, historia och litteratur- vetenskap/nordiska språk. Traditionellt har forskning och forskarutbildning med anknyt- ning till lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet domine- rats av pedagogikämnet. Studie- och yrkesvägledarutbildningen vid i anses sålunda ge behörighet för forskarutbildning i pedagogik medan motsvarande utbildning vid anses ge kunskaper motsvarande 40 poäng i peda- gogik. Där har en överbryggande kurs (41-60 poäng) i pedagogik tillskapats. I har tidigare gällt att varje studerande prövats individuellt och oftast hänvisats till en överbryggande kurs (41- 60 poäng). I har utöver pedagogikämnet också ämnet socio- logi utgjort ett forskarutbildningsämne för studie- och yrkesväg- ledningsutbildade. Inträdeskraven har varit i stort sett desamma som gällt för pedagogik. Det kan med fog hävdas att forskning och forskarutbildning inom området studie- och yrkesvägledning har varit av synnerligen Detta innebär också att kompetensför- sörjningen inom utbildningen är problematisk. uttalade (SOU 1999:63, ss 265-270) att det var betydelsefullt att samtliga institutioner som medverkar i grundutbildning inom lärarutbildning också skulle bedriva forsk- ning och (i förekommande fall) även forskarutbildning med tydlig koppling till grundutbildningsuppdraget. Lärarutbildnings- kommitténs ställningstaganden gällde i detta sammanhang också studie- och yrkesvägledarutbildningen. är, som ovan anges, forskarutbildning (och forskning) med anknytning till studie- och yrkesvägledning starkt knuten till pedagogikämnet. Den förändring som sker innebär att nya möjligheter skapas. Forskarutbildning direkt förlagd till den institution som har huvudansvaret för grundutbildningen – på det sätt som rekommenderade - har inte funnits. Efter riksdagsbeslut skall en fakultets- nämnd med exklusivt ansvar för lärarutbildning (grundutbildning, forskning, forskarutbildning) inrättas vid varje universitet som bedriver lärarutbildning. I inrättades en sådan nämnd . Eftersom det är fakultets- nämnder som exklusivt förfogar över forskarutbildning (se hög- skoleförordningen, kapitel 8 §§ 4-5) kunde den nyinrättade fakul- tetsnämnden, som redan anförts ovan, inrätta ett nytt forskarut- bildningsämne benämnt pedagogiskt arbete. Det bör upprepas att dagens studie- och yrkesvägledarutbildning ger behörighet för tillträde till forskarutbildning i pedagogiskt arbete vid . Även studenter utbildade i och har rätt att antas i pedagogiskt arbete vid . Det är svårt att tro att forskarutbildningsfrågor inom karriär- vägledningsområdet kan ges en tillfredsställande lösning om inte anknytningen till lärarutbildningsområdet bibehålls. En inplacering av en ny vägledarutbildning inom t.ex. samhällsvetenskaplig fakultetsnämnd skulle sannolikt tvinga fram en grundutbildning innehållande 60 poäng i ett eller flera ämnen om en direkt anknyt- ning till forskarutbildning skulle kunna accepteras. Om så är fallet skulle dessutom sannolikt problem uppstå att fullt ut yrkesanknyta ämnesstudierna. är det dessutom svårt att se att en sådan forskarutbildning skulle kunna ske i annat än ämnet peda- gogik. Det enda riktigt tydligt jämförbara exempel som finns är socio- nomutbildningarna. När de infördes i högskolan tillkom ett nytt ämne, socialt arbete, som ett yrkesutbildningens karaktärs- ämne som lästes upp till minst 60 poäng. Det är i detta ämne man kan disputera. En parallell skulle kunna innebära att en ny karriär- vägledarutbildning bygger på inrättandet av ett nytt ämne, t.ex. vägledning, som tillåts bli ett sådant karaktärsämne och som läses upp till 60 poäng. Karriärvägledarutbildningens dimensionering (antalet studerande) är sannolikt för liten för att arbeta med en sådan huvudmodell. Om ett sådant ämne tillskapas kan det naturligtvis knytas till antingen samhällsvetenskaplig fakultets- nämnd eller till en . En karriärvägledarutbildning som ges den utformning, som beskrivits i det föregående, skulle kunna knytas till forskarut- bildning på följande sätt: 1.Grundutbildningsprogrammet för karriärvägledare ger behörighet till forskarutbildning i pedagogiskt arbete (jfr befintlig studieplan i pedagogiskt arbete på ). Vid bedriver , specialpedagogik och vägledning (BUSV) forskning och forskarutbildning i pedagogiskt arbete. Denna forskning och forskarutbildning avser också studerande med studie- och yrkesvägledarutbildning. Forskarutbildningsmiljön består av ca 10-12 doktorander fördelade på fyra lärarutbildningsinstitutioner. Någon av dessa studerande har en inriktning mot vägledningsområdet. En uppbyggnad av en forskningsmiljö och en forskarutbild- ningsmiljö med direkt koppling till karriärvägledning knuten till den institution som har huvudansvaret för vägledningsmomenten inom utbildningen skulle kunna ske vid , specialpedagogik och vägledning i om resurser ställdes till förfogande. En fördel skulle kunna vara att framtida forskarstuderande med inriktning mot vägledning skulle få en hemvist i det större sammanhang som pedagogiskt arbete utgör och att vägledningsprofilen skulle kunna förstärkas. 2.Karriärvägledarutbildningen skulle därutöver kunna ge behörighet till forskarutbildning knuten till andra institutioner. Om vägledarutbildningen utgör ett sammanhållet program kan kurserna förlagda till skilda institutioner ges en yrkesinriktad prägel. Kurser vid t.ex. en sociologisk eller en pedagogisk institution kan skräddarsys för aktuell studerandegrupp. Också här är det tekniskt möjligt att skapa ingångar till forskarutbildning även om den studerande inte når 60 poäng. Som ovan nämnts finns formella möjligheter härtill . Det bör påpekas att man även inom ramen för denna andra inriktning kan laborera med något olika modeller. Antingen kan berörda ämnesinstitutioner acceptera en modell av den typ som utgör grunden för pedagogiskt arbete och skapa en forskarutbildningsvariant inom sina respektive ämnen (t.ex. sociologi med inriktning mot vägledning) och/eller skapa ett system av överbyggande kurser. Även inrättandet av varianter av forskning och forskarutbildning av detta andra slag skulle sannolikt underlättas om ha huvudansvaret. Det är då denna fakultetsnämnd som skulle inrätta forskarutbildningen vid exempelvis ämnesinstitutionerna sociologi, socialt arbete, statsvetenskap, psykologi eller pedagogik med inriktning mot vägledning. Man skulle då få en likhet med den modell som redan nu framgångsrikt genomförts vid vid flera ämnesinstitutioner. Uppläggningen av grundutbildningen blir självfallet viktig för vilken forskarutbildningsanknytning som blir möjlig. En förlängning av utbildningen till 140 poäng, vilken naturligtvis främst motiveras av grundutbildningen själv, skulle självfallet även ge en bättre grund för utvecklingen av olika forskarutbild- ningsanknytningar. Om t.ex. grundutbildningen, som diskuteras ovan, innehåller ett examensarbete som inriktas mot framtida yrkesverksamhet som karriärvägledare, men som kunde förläggas till olika institutioner i enlighet med den studerandes önskemål, skulle en förstärkt grund kunna skapas för att vägledarutbildningen kunde forskarutbildningsanknytas mer än till ett forskarutbildningsämne. Den valfria fördjupning, som examensarbetet skulle utgöra, avser då inte bara karriärvägledaryrkesanknytningen som sådan utan även ett innehållsligt val. Härigenom understryks ytterligare att alla karriärvägledare inte måste ha en identisk utbildning. Även om flera olika forskarutbildningsmöjligheter tillskapas, vilket i sig vore önskvärt, torde det emellertid ändå vara viktigt att försäkra sig om att åtminstone en möjlighet förelåg för samtliga Konstruktionen med pedagogiskt arbete möjliggör detta. Denna konstruktion skulle i förlängningen också kunna medföra att ytterligare ett nytt forskarutbildningsämne skulle kunna växa fram genom en delning av pedagogiskt arbete. Detta nya ämne skulle kunna motsvara vad som redan finns som Counselling/Guidance vid universitet i t.ex. och (med vilka BUSV vid redan samverkar). En markering av kärnverksamheten vägledning/rådgivning inom grundutbildning och forskarutbildning skulle dessutom kunna innebära att man utvecklade kurser, forskning och forskarutbildning som inte bara skulle kunna komma vägledarutbildning till godo utan också lärarutbildningar samt, vilket kanske är det viktigaste, också ha betydelse för utbildningar utanför lärarutbildningsområdet, som exempelvis socionomutbildningar, psykologutbildningar och läkarutbildningar. För att skapa en god forskarutbildningsmiljö inom området karriärvägledning krävs självfallet en samverkan mellan olika utbildningsorter. bedrivs studie- och yrkesvägledar- utbildning i , och . Endast universi- tet har rätt att bedriva egen forskarutbildning. skulle vad avser uppbyggnad av forskarutbildning kunna fungera som navet i ett nätverk omfattande de högskolor som medverkar i karriärväg- ledarutbildningen. I sammanhanget kan noteras att är värdhögskola för en nationell forskarskola i pedago- giskt arbete (se forskarskola.html).