sou · GPB37d2 · 2002-01-01 00:00:00 — med anslutande lagstiftning, som ställer krav på huset ur hälsoskydds- aspekt, är ett annat. innehåller förhållandevis långtgående hänsynsregler. En verksamhetsutövare skall iaktta regler på eget initiativ och eget ansvar. Tillsynsmyndigheterna äger rätt att ingripa med stöd av hänsynsreglerna och kräva rättelse. Någon rätt till ersättning finns inte vid myndighetsingripanden i syfte att se till att en lags aktsamhets- eller hänsynskrav följs (prop. 1997/98:45, del 1, s. 551). Motsvarande regel om egendomsskydd finns i Europakonven- tionen (Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna), men där ställs inga krav på att de allmänna intressena skall vara angelägna. Konventionen är införlivad i svensk rätt i 2 kap. 23 § regerings- formen. 4.1.2Småhusägaren ansvarar själv för att radonhalten inte är för hög Kommunen kan, enligt , förelägga fastighetsägare att åtgärda när för höga radonhalter har konstaterats. Däremot kan inte kommunen förelägga småhusägare att mäta radonhalten. Vilka krav kan boende ställa på bostaden? 4.1.3Radonhaltens betydelse vid överlåtelser Många köpare är intresserade av att få kunskap om radonhalten i ett tilltänkt objekt. Vanligen är en försäljning planerad i så god tid att en radonmätning borde ha låtit sig göras under ett vinterhalvår. är tiden vid en försäljning knapp och många säljare tänker inte på att mäta . Vid förfrågningar från köparen har säljaren ofta inget svar att ge. I jordabalkens fjärde kapitel reglerar köp, byte och gåva av fast egendom. Om en fastighet inte stämmer med vad som följer av köpeavtalet eller om den annars avviker från vad fastighetsägaren med fog har kunnat förutsätta, anses fel i fastighet föreligga. Köparen får inte åberopa en avvikelse som han borde ha upptäckt vid en så kallad jordabalksbesiktning, den normala beskaffenheten hos jämförliga fastigheter samt omständigheterna vid köpet. Köparen har undersökningsplikt. Säljaren, i sin tur, har en upplys- ningsskyldighet, som bl.a. innebär att är han skyldig att uppge radonhalten om han känner till att den är för hög. Om fel föreligger har köparen rätt att göra avdrag på köpe- skillingen eller häva köpet. Köparen har även rätt till skadestånd om felet eller förlusten beror på försummelse från säljarens sida eller om fastigheten vid köpet avvek från vad säljaren får anses ha utfäst. En köpares fordran på grund av fel i fastighet preskriberas efter tillträdet. Han måste dock reklamera i skälig tid från det att han upptäckte felet. Om en överlåtelse av en fastighet sker via en mäklare har är mäklaren skyldig att tillhandahålla köparen en skriftlig beskriv- ning, där vissa uppgifter är obligatoriska. Radonförekomst är inte en sådan uppgift. Känner däremot mäklaren till att fastigheten är radonmätt skall han upplysa köparen om detta. 4.2Hyresgäster och risken för radon Rätten att hyra sin bostad är i juridisk mening en begränsad rättig- het till fast egendom. Detta innebär en rad inskränkningar för en hyresgäst i rådigheten över sitt boende jämfört med den rådighet en person som äger sin bostad har. I fråga om radon kan detta förhållande ha stor betydelse. Hyres- gäster förväntar sig att den lägenhet de hyr inte medför några hälsorisker. Det är ju hyresvärdens skyldighet att hålla lägenhet i brukbart skick. Har inte fastighetsägaren uppfyllt sin skyldighet att Vilka krav kan boende ställa på bostaden? se till att radonhalten understiger gällande rikt- och gränsvärden kan det innebära att en hyresgäst kan komma att bo i en lägenhet som utgör en hälsorisk utan att vara medveten om det. Radongasen går ju inte att förnimma på något sätt. Det är först genom mätning det går att konstatera dess existens. Hyresgästers och hyresvärdars skyldigheter och rättigheter gent- emot varandra regleras i hyreslagen (12 kap. jordabalken). 4.2.1Hyresvärden ansvarar för att radonhalten inte är för hög En bostadslägenhet som hyrs ut skall ha ett sådant skick att den är fullt brukbar för sitt ändamål (12 kap. 9 §). Detta är hyresvärdens ansvar och det innebär i praktiken att lägenheten skall hålla en viss minimistandard. De tekniska anordningarna i lägenheten skall fun- gera, inomhusmiljön skall vara god – inga hyresgäster skall t.ex. behöva acceptera att bo i en lägenhet med radonhalter över rikt- och gränsvärden. Inte heller behöver de godta att målning, tapet- sering, golvbeläggning m.m. har ett undermåligt skick. Huvud- regeln är att hyresgäst och hyresvärd inte med bindande verkan kan avtala om sämre skick, däremot ges utrymme för att med avtala om bättre skick. Därtill är fastighetsägaren skyldig att underhålla lägenheten så att skicket bibehålls (12 kap. 9 och 15 §§). 4.2.2Hyresvärden är inte skyldig att mäta radonhalten Det finns emellertid ingen generell skyldighet för hyresvärden att radonundersöka lägenheten. En kommun kan i och för sig kräva att en fastighetsägare gör de undersökningar som kommunen behöver för sin tillsynsverksamhet enligt (se avsnitt 15.2.1). Då måste kommunen först ha skäl att anta att byggnadens skick är sådant att det kan medföra olägenhet för människors hälsa (26 kap. 22 § ). En hyresgäst som inte får uppgift från hyresvärden om radon- gashalten kan naturligtvis själv, och på egen bekostnad, göra en mätning för att skaffa sig kunskap. Vilka krav kan boende ställa på bostaden? 4.2.3För hög radonhalt är en brist i lägenheten Det förekommer att en lägenhet inte är i det skick hyresgästen kan fordra eller att det uppkommer en skada på eller en brist i lägen- heten utan att hyresgästen är ansvarig. Radongashalt över gällande rikt- och gränsvärden är ett exempel på en sådan brist. Om hyresvärden inte åtgärdar skadan eller bristen efter till- sägelse har hyresgästen tillgång till olika sanktioner (12 kap. 11 och 16 §§). Hyresgästen kan bl.a. ha rätt att åtgärda bristen på fastig- hetsägarens bekostnad. För att utnyttja den så kallade självhjälps- rätten måste hyresgästen först ha krävt av hyresvärden att felet skall åtgärdas och hyresvärden måste trots detta ha låtit bli att åt- gärda bristen. Hyresgästen har också rätt att säga upp hyresavtalet om inte bristen kan avhjälpas eller om hyresvärden låtit bli att avhjälpa bristen så snart som det är möjligt trots tillsägelse. Bristen måste vara av väsentlig betydelse. Avtalet får inte sägas upp på grund av brist efter att bristen avhjälpts. För den tid lägenheten är i bristfälligt skick har hyresgästen rätt till hyresreduktion. Hyresgästen har även rätt till skadestånd om hyresvärden inte visar att bristen inte beror på hans försumlighet. Här är bevisbördan omkastad. Hyresvärden skall exculpera sig, dvs. visa att han inte varit oaktsam. Detsamma gäller om hyresvärden inte underhåller lägenheten i enlighet med 15 § eller om något annat hinder eller men i nyttjan- derätten uppstår utan hyresgästens vållande. 4.2.4Vart skall hyresgästen vända sig? Om hyresvärden vägrar att åtgärda en för hög radonhalt kan hyres- gästen vända sig till hyresnämnden. Hyresgästen kan begära att hyresnämnden förelägger hyresvärden att åtgärda bristen (12 kap. 16 §). Ett sådant åtgärdsföreläggande kan förenas med vite. Vidare kan hyresgästen väcka talan hos tingsrätten med en begäran om att fastighetsägaren skall fullgöra sina förpliktelser, något som emellertid i praktiken är mycket ovanligt. Om inte fastighetsägaren och hyresgästen är överens om att er- sättning skall utgå på grund av att lägenheten varit i bristfälligt skick eller om man inte kan enas om något belopp kan saken prövas av tingsrätten. Vilka krav kan boende ställa på bostaden? Därutöver kan hyresgäster vända sig till kommunen för att få kommunen att ingripa enligt . Kommunen kan också bistå hyresgäster med allmän information om radon och ofta även med radonmätning. 4.2.5Vem betalar radonåtgärder? Kostnaden för att mäta radonhalten och att göra åtgärder när halten är för hög ligger på fastighetsägaren. Dessa kostnader kan fastighetsägaren vilja ha täckta av hyresgästerna, via hyran. Har då en fastighetsägare rätt till hyreshöjning när han har gjort åtgärder mot radon? Eller är det så att hyresgästen skall ha rätt till en lägre hyresnivå om radonhalten är för hög? Vad betalar hyres- gästen egentligen för i själva grundhyra? För att besvara dessa frågor bekantar vi oss i följande avsnitt med principerna för hur en hyras storlek fastställs. 4.2.6Skall hyran vara lägre i radonhus? Hyran för en bostadslägenhet fastställs enligt den så kallade bruks- värdesprincipen. Hyran skall bl.a. spegla lägenhetens skick. Hyran för två till det yttre likadana lägenheter skall fastställas till ett lägre belopp för den lägenhet som har ett sämre underhållsskick. Exem- pel på sådant som påverkar bedömningen av underhållsskicket är lägenhetens maskinella utrustning och underhåll av väggytor, golv- material m.m. Betydelsen av brister har varit föremål för bostads- domstolens bedömning. (beslut överklagades till bostadsdomstolen. överklagas hyresnämn- dens beslut till , avdelning 16). I ett beslut (Bostadsdomstolen, BD, 62/1987) menade bostadsdomstolen att en temperatur som underskridit vad en hyresgäst bör tåla och som bestått , sänkte lägenhetens bruksvärde. Troligen ansåg domstolen att bruksvärdet sänktes på grund av att bristen bestått . Här var det fråga om inomhustempe- ratur, men resonemanget skulle sannolikt även kunna föras i fråga om hyran för en bostadslägenhet med radonhalt över riktvärdet. Hyresgästen hade som alternativ kunnat begära hyresreduktion, enligt hyreslagens regler, för den tid lägenheten var i bristfälligt skick. Hyresreduktion prövas av allmän domstol, inte av hyres- nämnd. Vilka krav kan boende ställa på bostaden? 4.3Bostadsrättshavare och risken för radon En bostad som är upplåten med bostadsrätt utgör i juridisk mening en begränsad rättighet till fast egendom. Upplåtelseformen innebär att en bostadsrättshavare inte kan råda över sin bostad på samma sätt som en person som äger sin bostad. En rad inskränkningar finns. I jämförelse med hyresgäster är bostadsrättshavarens rådig- het emellertid större. Förhållandena för bostadsrättshavare liknar ändå i mångt och mycket förhållandena för hyresgäster. Så är det exempelvis i fråga radon. En bostadsrättshavare för- väntar sig att den bostad han innehar skall uppfylla grundläggande krav som kan ställas på en bostad, exempelvis att den inte innebär några hälsorisker. Har inte föreningen uppfyllt sin skyldighet att se till att radonhalten understiger gällande rikt- och gränsvärden kan det innebära att en bostadsrättshavare kan komma att bo i en lägenhet som utgör en hälsorisk, utan att vara medveten om det. Bostadsrättslagen (1991:614) reglerar förhållandena i en bostadsrättsförening, bl.a. förhållandet mellan föreningen och den enskilde bostadsrättshavaren. 4.3.1Föreningen ansvarar för att radonhalten inte är för hög När en bostadslägenhet upplåts med bostadsrätt , vanligen när föreningen är nybildad och lägenheten skall tillträdas, skall lägenheten vara i ett sådant skick att den enligt den allmänna uppfattningen på orten är fullt brukbar för sitt ändamål (7 kap 1 §). Detsamma gäller för en lägenhet som upplåts med bostadsrätt , när lägenheten varit hyresrätt eller när bostadsrätten upphört men då lägenheten återigen skall upplåtas med bostadsrätt. Regeln är emellertid dispo- sitiv, dvs. inte tvingande och ger alltså utrymme för föreningen och den enskilde bostadsrättshavaren att avtala om att bostadsrätts- havaren själv exempelvis skall svara för viss inredning eller maskinell utrustning. Gränsdragningen mellan vad bostadsrättshavaren själv kan svara för och vad föreningen skall svara för är oklar under upplåtelse- tiden. Huvudregeln i bostadsrättslagen (BRL) är att föreningen svarar för huset och bostadsrättshavaren för lägenhetens inre underhåll (7 kap. 4 och 12 §§). Till skillnad från hyresgäster an- svarar sålunda bostadsrättshavare själva i huvudsak för lägenhetens skick . Bostadsrättshavaren är alltså skyldig Vilka krav kan boende ställa på bostaden? att underhålla och reparera lägenheten. Det framgår vanligen av stadgan var gränsen för bostadsrättshavarens och föreningens an- svar går. Föreningens stadga kan utvidga ansvaret för föreningen men inte för medlemmarna, dvs. de enskilda bostadsrättshavarna. Det är emellertid klart att grundläggande egenskaper i fastig- heten är föreningens ansvar. En sådan grundläggande egenskap är att radonhalten i huset skall understiga gällande rikt- och gräns- värden. 4.3.2Bostadsrättsföreningen är inte skyldig att mäta radonhalten Det finns emellertid ingen generell skyldighet för en bostads- rättsförening att låta radonundersöka lägenheten. Föreningen kan i och för sig bli skyldig att utföra undersökningar för kommunens tillsynsverksamhet, enligt , om det finns skäl att anta att byggnadens skick är sådant att det kan medföra olägenhet för människors hälsa (26 kap. 22 § ). Ett alternativ kan vara att bostadsrättshavaren själv låter göra en undersökning av radongashalten, på egen bekostnad. 4.3.3För hög radonhalt är en brist i lägenheten Skulle lägenheten inte vara i avtalat skick vid tillträdet har bostads- rättshavare enligt bostadsrättslagen tillgång till sanktioner liknande de som hyresgäster har rätt till enligt hyreslagen. Detsamma gäller om föreningen inte håller lägenheten eller fastigheten i övrigt i brukbart skick , såvida inte ansvaret för detta ligger på bostadsrättshavaren enligt bostadsrättslagen eller stad- garna (7 kap. 4 §). En bostadsrättshavare har rätt att åtgärda bristen på föreningens bekostnad. För att utnyttja den så kallade självhjälpsrätten måste bostadsrättshavaren emellertid först ha krävt av styrelsen att felet skall åtgärdas och styrelsen måste trots detta ha låtit bli att åtgärda bristen. Bostadsrättshavaren kan då dessutom frånträda bostads- rätten efter uppsägning, om det är fråga om en brist av väsentlig betydelse och om bristen inte åtgärdas efter tillsägelse. Uppsäg- ningen måste ske innan felet åtgärdats. För den tid lägenheten är i bristfälligt skick har bostadsrättshavaren rätt till nedsättning av Vilka krav kan boende ställa på bostaden? Han kan även ha rätt till skadestånd om bristen beror på att föreningen varit försumlig (7 kap. 2 §). I de fall bostadsrättshavaren väljer att säga upp bostadsrätten har han rätt till skälig ersättning för bostadsrätten (7 kap. 29 §). I prin- cip skall ersättningen motsvara lägenhetens marknadsvärde. Om uppsägningen sker i nära anslutning till upplåtelsen innebär det vanligen att insatsen skall återbetalas. Vid uppsägning återgår bostadsrätten till föreningen och bo- stadsrättshavaren blir fri från sina förpliktelser. Om bostadsrätts- havaren tillträtt lägenheten och om bostadsrättshavaren begär att få bo kvar i lägenheten kommer ett regelrätt hyresförhållande att uppstå. 4.3.4Vart skall bostadsrättshavaren vända sig? Tingsrätten prövar såväl rätten till nedsättning av årsavgiften som rätten till skadestånd. Vidare kan bostadsrättshavaren väcka talan hos tingsrätten och begära att föreningen skall fullgöra sina för- pliktelser. Detta är emellertid mycket ovanligt i praktiken. Därutöver kan bostadsrättshavare vända sig till kommunen för att få kommunen att ingripa enligt . Kommunen kan också bistå med allmän information om radon och ofta även med radonmätning. 4.3.5Årsavgiften påverkas av kostnader för åtgärder får själv svara för kostnader för genomförd radonmätning och eventuella efterföljande åtgärder. Skulle mer omfattande åtgärder behöva göras kan detta leda till att årsavgif- terna i föreningen behöver höjas. På samma sätt kan årsavgifterna påverkas om en bostadsrättshavare begär nedsättning av årsavgif- ten. 4.4Boende i äldreboende och i särskilda boende- former I vårt uppdrag ingår att redogöra för radonproblemens omfattning i byggnader som inrymmer bostäder och vissa andra lokaler där Vilka krav kan boende ställa på bostaden? människor vistas mer varaktigt. Enligt utredningsdirektiven avses bl.a. lokaler för äldreboende eller liknande boende. bedrivs vanligen inte äldreomsorg i lokaler. De äldre bor antingen i lägenheter upplåtna med hyresrätt eller i lägenheter med bostadsrätt. Det som vi i dagligt tal betecknar som äldreboende är en form av boende som ingår i det vidare begreppet de särskilda boendeformerna. I samband med Ädelreformen (service och vård till äldre och handikappade) 1991–infördes termen särskilda boende- former. Detta är en samlingsterm för bostäder som är speciellt avsedda för äldre eller funktionshindrade. Termen inrymmer de boendeformer som tidigare kategoriserades som ålderdomshem, , sjukhem och gruppbostad. Gemensamt för dessa boendeformer är att inslaget av vård i boendet i många fall är stort och att de boende har tillgång till personal . De särskilda boendeformerna skiljer sig därmed från tradi- tionellt boende. har i sina byggregler gjort en klassificering. Denna innebär att en bostad i en särskild boende- form anses som fullvärdig även om utrymme för matlagning, matplats, bad och duschmöjlighet samt samvarorum delvis finns gemensamt i anslutning till de enskilda lägenheterna. Bostadsdomstolen har slagit fast att hyreslagen är tillämplig för särskilda boendeformer under förutsättning att hyresgästen dis- ponerar ett utrymme ensam och att det upplåtes mot ersättning. I de flesta fall finns dessa bostäder i hus som ägs direkt av kom- munen eller av ett kommunalt ägt bostadsföretag. En lägenhet för äldre kan även vara upplåten med bostadsrätt. Då är den äldre medlem i bostadsrättsföreningen och bostadsrätts- lagens regler gäller. Vilka krav kan boende ställa på bostaden? Boende i särskilda boendeformer och risken för radon Boende i särskilda boendeformer är antingen hyresgäster eller bo- stadsrättshavare. Deras situation i förhållande till radonrisk ser naturligtvis ut som för andra hyresgäster eller bostadsrättshavare. Självklart skall även denna boendegrupp kunna förvänta sig att bo- staden är sund. Möjligen kan gruppen betraktas som särskilt utsatt. Många äldre och andra berörda grupper har behov av hjälp i boen- det av olika slag; en anpassad bostad, vård i varierande grad etc. En boende med sådana speciella behov kan därför komma att bli bunden till en för honom speciellt anpassad lägenhet eller till en lägenhet där en speciell vårdform kan erbjudas. I en sådan utsatt position kan benägenheten att ta till vara sina intressen i olika sammanhang och att ställa krav påverkas. 4.5Förskolebarn, elever och arbetstagare i förskola, förskoleklasser, skolor och fritidshem I vårt uppdrag ingår att redogöra för problemets omfattning i byggnader som inrymmer bostäder och vissa andra lokaler där människor vistas mer varaktigt, däribland skolor och förskolor. Vi har valt att låta vår redovisning därtill omfatta förskoleklasser (det som tidigare kallades 6-årsverksamhet) samt fritidshem, då dessa verksamheter bedriv i direkt anslutning till förskolan eller skolan. Sådana lokaler är vanligen upplåtna med hyresrätt. Trots det innebär det inte att de som vistas i lokalerna har ställning som hyresgäster. Hyresgäst är den som bedriver verksamhet i lokalen, alltså själva skolan eller förskolan. Vanligen bedrivs verksamheten av kommunen, men den kan också vara enskild. Om föräldrar till barn i förskola, förskoleklasser, skola eller fritidshem, eller en anställd i verksamheten, vill ställa krav på åtgärder av en bristfällig miljö skall de vända sig till den som har verksamhets- och arbets- givaransvar på den enskilda skolan/förskolan, dvs. oftast rektor eller föreståndaren. Denna får sedan i sin tur framföra kraven till fastighetsägaren, i den mån kraven faller under hans ansvar. Vilka krav kan boende ställa på bostaden? Regelverket för lokaler är uppbyggt på ett sätt liknande det för bo- stadslägenheter. Hyreslagens bestämmelser omfattar både bostads- hyresgäster och lokalhyresgäster. Huvudregeln i fråga om lägen- hetens, dvs. lokalens, skick vid tillträdet och är densamma, med den inskränkningen att större avtalsfrihet råder i fråga om lokaler. Parterna kan avtala om sämre skick än fullt bruk- bart för det avsedda ändamålet. Även i fråga om underhåll är huvudprincipen den att hyresvärden är skyldig att hålla lägenheten i brukbart skick eller i ett bättre skick om man har avtalat om det. Hyresgäst och hyresvärd kan däremot även träffa avtal om sämre underhållsskick. Vid brist kan lokalhyresgästen använda sig av samma sanktioner, hyresnedsättning, skadestånd m.m. som en bostadshyresgäst. Därtill kan arbetsmiljölagen vara tillämplig. De personer som vistas i lokalen är förskolebarn, elever och arbetstagare i olika former. Arbetstagare omfattas av arbetsmiljölagen, likaså elever. Däremot omfattas inte barn i förskola eller barn på fritidshem. (Se vidare kap. 15 om arbetsmiljölagen) 5 Radon, vad är det? 5.1Radium – torium – kalium Källan till radonproblemen i våra bostäder är några av de radioak- tiva grundämnen som finns naturligt i berggrunden och i de jordarterna. Deras atomkärnor sönderfaller spontant och utan yttre påverkan, varvid nya grundämnen bildas. Det radon som är en hälsorisk i våra bostäder är radon-222. Det förekommer i den sönderfallskedja som börjar med uran-238 och slutar med bly-206, tabell 5.1. Radium, från vilket radon närmast bildas, har en halveringstid och nybildas ständigt. Produktionen av radon är därför så gott som . Radon är en ädelgas vars atomkärnor sönder- faller till så kallade radondöttrar, vilka är radioaktiva metalljoner. Man kan inte med sina sinnen förnimma radon, men det är enkelt att påvisa dess existens med mätinstrument. Radonhalter i luft mäts oftast i enheten Bq/m3 (becquerel per kubikmeter). En koncentration av radon per kubikmeter luft innebär att det sker ett sönderfall av en radonatom i varje kubikmeter luft. Radonhalter i vatten mäts i Bq/l. Radon finns allmänt i våra byggnader. I svenska bostäder är radonhaltens medelvärde ca /m3, något högre i småhus och något lägre i bostäder i flerbostadshus. Högsta beräknade års- medelvärde för en bostad är hitintills ca 34 /m3, men som enskild uppmätt halt inomhus i gäller 80 /m3. Radon, vad är det? Tabell 5.1 Sönderfallsserie för uran-238 Uran-238 (U) Torium-234 (Th) Protaktinium-234 (Pa) Uran-234 (U) Torium-230 (Th) Radium-226 (Ra) Radon-222 (Rn) Polonium-218 (Po) Bly-214 (Pb) Vismut-214 (Bi) Polonium-214 (Po) Bly-210 (Pb) Vismut-210 (Bi) Polonium-210 (Po) Bly-206 (Pb) Stabil,ej radioaktiv Endast de huvudsakliga sönderfallen redovisas. av den gammastrålning som genereras vid sönderfall inom serien för uran-238 bildas vid sönderfallen av radon- döttrarna bly-214 och vismut-214. RnD = Radondotter. Det finns också en radonisotop i den naturligt förekommande sönderfallsserien för torium-232, tabell 5.2, nämligen radon-220 eller även kallad toron. Denna radioaktiva gas finns liksom radon- 222 allmänt i jordluften, framför allt i granitiska jordarter. Toron har en kort halveringstid, , och hinner därför vanligtvis inte transporteras in i hus i några större mängder innan det söderfallit. För att toron i byggnader skall förekomma i sådana halter att det utgör en påtaglig hälsorisk fordras att jordluft snabbt transporteras in i byggnaden eller att mycket toron avgår från väggar och golv. Det senare förutsätter att toriumhalten är hög i byggnadsmaterialet eller att väggar och golv utgörs av berg eller jordytor samt att toriumhalten är hög i dessa. Material med stor toronavgång är exempelvis toriumrika graniter och pegmatiter. SOU 2001:7 Radon, vad är det? Tabell 5.2 Sönderfallsserie för torium-232 Torium-232 (Th) Radium-228 (Ra) Aktinium-228 (Ac) Torium-228 (Th) Radium-224 (Ra) Radon-220 (Rn) Polonium-216 (Po) Bly-212 (Pb) Vismut-212 (Bi) Alfa, beta, gamma Polonium-212 (Po) Thallium-208 (Tl) Bly-208 (Pb) Stabil, ej radioaktiv 5.2Olika typer av joniserande strålning Med joniserande strålning avses strålning som har så hög energi att den kan slå ut elektroner ur atomernas elektronskal och på så vis orsaka jonisering i det material som den tränger in i.