sou · GPB358 · 2002-01-01 00:00:00 — Ökad risk för oavsiktligt mänskligt intrång i en malmpotentiell mil- jö; Risk för negativ påverkan på grundvattnets rörelse och kemi genom gruvdrift i förvarets närområde; Även om förvaret återfylls på ett bra sätt finns risk för att gruvgång- ar och borrhål i dess närhet kan fungera som kortslutande transport- vägar för grundvattnet; 22 Bakgrund till utredningen Förvaret kan blockera framtida användning av ett gruvområde vilket kan stå i strid med naturresurslagen. Sammantaget angav dock SKB att ett förvar i en gruva var ett bättre alternativ än en markdeponi eller ett ytligt bergförvar. Även , , ifrågasatte användningen av en befintlig gruva, men sade sig ha förståelse för att det kunde vara kostnadseffektivt. SKI, , påpekade att den ökande risken för mänskligt intrång samt att brytningen av eventuell kvarvarande malm försvårades utgjorde viktiga argument mot att förvara kärnavfall i en nedlagd gruva. Den anförde dock vidare att argumenten kunde tillmätas mindre betydelse för kvicksilveravfall, eftersom kvicksilver före- kommer naturligt i malm. Utredningens uppdrag och uppläggning 23 2Utredningens uppdrag och uppläggning Utredningen skall enligt direktiven samordna och utreda det fortsatta nationella arbetet med att åstadkomma slutförvaring av kvicksilverhal- tigt avfall i djupt bergförvar. Utredaren skall lämna förslag till en väl fungerande lösning där ägarna av avfallet tar ansvar för slutförvaring- en. En uppgift är att komplettera för att åstadkomma ett bättre beslutsunderlag för regeringen. Utredningen skall vidare initiera och föra överläggningar med avfallsägarna och andra berörda för att etablera ett djupt bergförvar i första hand i Sveri- ge eller i andra hand i ett nordiskt samarbete. Överläggningarna skall tydliggöra de närmare organisatoriska, tidsmässiga, ekonomiska, an- svarsmässiga och miljömässiga förutsättningarna för ett djupt bergför- var. Utredningen har därefter som uppgift att komma fram till en organi- satorisk, miljömässigt, ekonomiskt och juridiskt väl fungerande lös- ning. Det skall ingå ett förslag till huvudmannaskap eller organiserad samverkan mellan olika intressenter. Det långsiktiga ansvaret och fi- nansieringen av förvaret skall säkerställas. Utredningen skall vidare ange vilket kvicksilverhaltigt avfall som skall djupförvaras och föreslå en lämplig tidsplan. Utredningens arbete inleddes . Inledningsvis samman- träffade utredningen med företrädare för myndigheter samt avfallsägar- na , , och . Syftet var att kartlägga det kvicksilverhaltiga avfallet samt att få en överblick över problemområdet. 24 Utredningens uppdrag och uppläggning ningen i uppdrag att kartlägga den behandling av kvicksilveravfall som skulle vara nödvändig inför en djupförvaring. Uppdraget resulterade i rapporten och utvärdering av tek- nologier för konditionering av kvicksilveravfall inför slutförvaring . presenterade utredningen sin syn på hanteringen av kvicksilveravfall i promemorian Problemanalys och handlingsplan för fortsatt arbete – ett diskussionsunderlag. Avsikten var att promemori- an skulle utgöra ett underlag för överläggningar med de berörda avfall- sägarna. Utredningen har därefter haft ytterligare möten med avfallsägarna. har utredningen vida- re sammanträtt fyra gånger med de tekniska experterna samt nio gånger med övriga ex- perter i utredningen. Den fortsatta framställningen har disponerats på följande sätt. I kapi- tel 3 redovisar vi utredningens kartläggning av det befintliga och till- kommande kvicksilveravfallet i . Uppgifterna har inhämtats från avfallsägarna och . I kapitel 4 anlägger utred- ningen ett internationellt perspektiv och beskriver hanteringen av kvicksilveravfall ur europeisk och nordisk synvinkel. De tekniska och miljömässiga förutsättningarna för ett djupförvar redovisas i kapitel 5. Utredningen har studerat hur avfallet kan slutförvaras och vilken för- behandling som är nödvändig och möjlig att använda. Till grund för kartläggningen har tidigare omnämnda konsultrapport från legat. Enligt utredningens uppfattning är det vidare vid sö- kandet av en lämplig form för en samverkan mellan avfallsägarna vik- tigt att ta tillvara de erfarenheter som finns om samverkan mellan av- fallsägarna av kärnkraftsavfall. I kapitel 6 finns därför som en jämfö- relse lösningar på kärnavfallsområdet presenterade. De juridiska regel- verk som är av intresse för ett djupförvar analyseras i kapitel 7. Kapit- let utgör en sammanfattning. Den juridiska analysen finns i sin helhet intagen i bilaga 2. I kapitel 8 anger utredningen sina överväganden och i kapitel 9 lämnar utredningen sina förslag. Slutligen finns de samhälls- ekonomiska, statsfinansiella och företagsekonomiska kostnaderna av föreslagna åtgärder redovisade i kapitel 10. Kartläggning av befintligt och fallande kvicksilveravfall 25 3Kartläggning av befintligt och fallande kvicksilveravfall 3.1Innehavare och mängder (lagrade och fallande i olika tidsperspektiv) Det kvicksilverhaltiga avfall som i första hand pekat ut för djupförvaring är avfall med en kvicksilverhalt överstigande en procent. Det är i huvudsak avfall från , AB, och . Vidare kan sådant kvicksilverhaltigt avfall uppkomma från det dolda lagret i samhället och från nu tillåten användning av kvicksilver. Därutöver finns det av- fall med en lägre halt kvicksilver. uppgår AB:s lagrade avfall med kvicksilverhalt överstigande en procent till , vilket mot- svarar kvicksilver. Det tillkommer därutöver avfall, som innehåller drygt kvicksil- ver. och innehar en begränsad andel kvicksilverhaltigt avfall. Det föreligger dock som tidigare nämnts ett förslag till förordning, som anger att kvicksilver får användas i klo- ralkaliproduktion endast till och med . Det skulle innebära att och kommer att inneha överflödigt kvicksilver. Enligt utredningens uppfattning kom- mer detta då att utgöra avfall, jämför avsnitt 7.3. Mängderna uppgår till för vardera företaget. lager av kvicksilveravfall uppgår till . Halten kvicksilver i avfallet är i många fall okänd, men uppskattar att lagret motsvarar kvicksilver. Därutöver förvarar batterier, som innehåller ca kvicksilver, jäm- för vidare även avsnitt 3.1.1 En del av batterierna innehåller dock kvicksilver. Det har anförts att det inte skulle vara möjligt att sortera ut dessa låghaltiga batterier, eftersom det är fråga om en ge- mensam förvaring. Det tillkommer vidare 50–kvicksilverhaltigt 26 Kartläggning av befintlig och fallande kvicksilveravfall Hur mycket kvicksilver det fallande avfallet innehåller kan inte anges utan en grov uppskattning får göras utifrån en jämförel- se med det lagrade avfallet. Den genomsnittliga kvicksilverhalten i lag- ret skulle enligt uppskattningar om att det motsvarar kvicksilver vara . Utifrån ett antagande om att det fal- lande avfallet höll ungefär samma genomsnittliga kvicksilverhalt skulle grovt kunna uppskattas att det fallande avfallet kommer att motsvara drygt ett ton kvicksilver . har uppskattat att det finns ett stort dolt lager av varor och produkter i samhället som innehåller kvicksilver. Exempel på sådana varor är termometrar, instrument eller elektriska apparater. Det pågår en successiv utfasning av dessa produkter, eftersom det för flera av dessa grupper finns förbud mot tillverkning eller användning. Na- turvårdsverket har uppskattat att det dolda lagret om ca mot- svarar kvicksilver. En del levereras successivt till och andra avfallsföretag. Ca kvicksilver omsätts i tillåtna användningar i övrigt, huvudsakligen som tandfyllning, i olika typer av belysningar (lysrör och olika typer av lågenergilampor) samt i vissa instrument och ana- lysprocesser, där kvicksilver inte kunnat ersättas, bl.a. för att internationella standarder föreskriver användning av kvicksilver eller kvicksilverföreningar. Av dessa återvinns högst ca ett ton. Res- ten bör hamna i insamlingar av farligt avfall och därmed i och andra avfallsföretags mellanlager av kvicksilver, men det kan inte uteslutas att en del fortfarande följer med vanligt hushålls- och indust- riavfall. Vidare finns det kvicksilveravfall som innehåller mindre än en pro- cent kvicksilver. innehar utöver vad som anges ovan avfall som motsvarar ca kvicksilver. Ca av detta finns i avfall med en kvicksilverhalt om 0,5–och ca i avfall med en kvicksilverhalt om 0,1–0,. Därutöver finns det mycket låghaltigt avfall från och enligt kartläggning1, kvicksilverhaltigt avfall från gruvindustrin, järn- och stålindustrin och ferrolegeringsverk, mas- sa- och pappersindustrin samt vid vissa deponier. Kvicksilverhalten i detta avfall är mycket låg. Gruvindustrins avfall på har en kvicksilverhalt på kvicksilver. Avfallet skulle motsvara kvicksilver. Hur mycket detta skulle kunna öka går inte att beräkna. Järn- och stålindustrin och ferrolegeringsver- ken innehar avfall med uppskattningsvis kvicksilver 1 Kvicksilverhaltigt avfall i - inventering, karakterisering och priorite- ring rapport 4768 Kartläggning av befintlig och fallande kvicksilveravfall 27 vilket skulle motsvara ca kvicksilver. Massa- och pap- persindustrins avfall har en kvicksilverhalt om och den totala mängden kvicksilver uppgår till . Vidare finns det på de- ponier i , , , och Östrand avfall som sammantaget motsvarar ca kvicksilver. Slutligen innehar mycket små mängder låghaltigt kvicksilveravfall som det har tillstånd att deponera. Sammanfattningsvis skulle det finnas ca kvick- silveravfall med en högre halt kvicksilver än en procent. Det skulle motsvara kvicksilver. Det är fråga om kloralkaliindustrins av- fall, avfall och delar av AB:s avfall samt avfall från det dolda lagret i samhället och tillåten användning i öv- rigt. Vidare skulle det finnas avfall med en kvicksilverhalt om 0,1–kvicksilver, vilket skulle motsvara ca kvick- silver. Det skulle vara : s återstående avfall. Slutli- gen skulle det finnas övrigt kvicksilveravfall med en kvicksilverhalt understigande , vilket skulle motsvara ca kvicksilver. Det skulle i huvudsak vara fråga om gruvavfall. Sammantaget är det därmed fråga om ca kvicksilver. Med utgångspunkt från bedömning om att i första hand kvicksilveravfall med en högre halt än en procent skulle vara ak- tuellt för ett djupförvar (jämför dock vidare om detta avsnitt 8.3.3) kan vidare nedanstående figur sammanfatta de tänkta mängderna i ett djupförvar . För tiden skulle möjligen kunna fortsätta att tillföra förvaret kvicksilver . I övrigt skulle den årliga tillförseln bli mycket låg, eftersom man kan hoppas att insamlingskampanjer då har fångat upp vad som rimligen kan fångas upp av det dolda lagret i samhället. Återstående tillåten kvicksilveranvändning skall ske i slutna kretslopp. 28 Kartläggning av befintlig och fallande kvicksilveravfall FÖR DJUPFÖRVAR I ÅR 2010 som rent Hg (ca ) ca Hg/år Dolt lager i samhället ca /år återförs/jordfästs Kartläggning av befintlig och fallande kvicksilveravfall 29 I har batterier samlats in . Från bör- jan tog insamlingen huvudsakligen syfte på kvicksilverhaltiga batterier, men gäller enligt förordning (1997:645) om batterier att alla batterier skall samlas in. Skälet för att insamlingen skall avse alla typer av batterier är att det kan vara svårt för konsumenterna att skilja ut miljöfarliga batterier från miljöanpassade batterier. Enligt förord- ningen är batterier med mer än 0,0005 viktprocent kvicksilver, 0,025 viktprocent kadmium eller 0,4 viktprocent bly miljöfarliga. Övriga batterier skall vara miljöanpassade batterier. av de batterier som säljs är miljöanpassade, medan är miljöfarliga. Det ankommer på kommunerna att organisera insamlingssystem. De miljöfarliga batterierna skall sorteras ut och sedan transporteras för upparbetning eller slutförvaring. Batterier som innehåller kvicksilver transporteras till . Batterierna mellanlagras där i avvaktan på en slutlig lösning. Omhändertagandet av de miljöfarliga batterierna bekostas av dem som tillverkar eller importerar sådana batterier till . De betalar in en avgift till Batterifonden som administreras av . Av- giften skall täcka kostnaderna för kommunernas sortering samt det slutliga omhändertagandet av batterierna. I fonden finns enligt uppgift från . Batterierna som mellanlagras hos förvaras där i tunnor. Natur- vårdsverket har inlett en utredning som har till syfte att utröna hur detta avfall kan mellanlagras på ett lämpligare sätt till dess en slutförvaring är möjlig. Ett tänkbart alternativ skulle vara att avskilja kvicksilvret från batterierna och sedan överföra kvicksilvret till sulfid eller selenid. Detta avfall skulle sedan kunna slutförvaras. har i en försöksverksamhet gett i uppdrag att behandla 36 tunnor batte- rier. Detta har blivit möjligt för , eftersom det med den nya skrubbern som är i drift kan behandla batterier med kvicksilversul- fid som slutprodukt. Det finns även möjlighet till upparbetning av bat- terier utomlands. kommer att rapportera utfallet av verksam- 30 Kartläggning av befintlig och fallande kvicksilveravfall Därefter kommer att göra en utvärdering. 3.2Det kvicksilverhaltiga avfallets kemiska form AB:s lagrade avfall utgörs av rostugnsstoft, gasre- ningsslam, aktivt kol, selenfiltermassa och V-selen slam. Den närmare kemiska sammansättningen och formen av detta avfall är okänt, men avfallet innehåller utöver kvicksilver delvis även koppar, arsenik, zink, bly och kadmium. Det avfall som tillkommer är stoft och slam. Kunskap om den närmare kemiska sammansättningen och formen sak- nas även för detta avfall. Hydro Polymers AB:s och avfall är metalliskt kvicksilver. lagrade avfall består bland annat av slam, jordar, instru- ment, och batterier. Den närmare kemiska sammansättningen av avfal- let är till stor del okänt. Batterierna kan förutom kvicksilver även inne- hålla bly och kadmium. Det kan inte ens anges vad det fallande avfallet kommer att bestå av, än mindre kan den närmare kemiska sammansätt- ningen beskrivas. Inom EU utgör framför allt det kommande kvicksilverhaltiga avfallet från kloralkaliindustrin ett problem och det pågår ett europeiskt samar- bete för att finna en gemensam strategi. Diskussioner om miljökrav för kvicksilver förs inom ramen för samarbetet under OSPAR- konventionen (The Convention for the Protection of the of the North-East )1. OSPAR-parterna beslutade om rekommendationen att kvicksilveranvändningen i kloralkaliindust- rin skulle upphöra . Det diskuteras nu vidare vad som skall ske med de ca kvicksilver som skulle bli över vid en av- veckling av kvicksilveranvändningen inom kloralkaliindustrin i . Industrins europeiska branschorganisation, EuroChlor, har deltagit i dessa diskussioner. EuroChlor har utarbetat ett förhandlingsförslag med följande innehåll: Om kloralkaliindustrierna i får möjlighet att använda kvick- silver i sina processer till längst 2020–2025 garanterar EuroChlor i gengäld att de totala utsläppen inte kommer att inne- hålla mer kvicksilver än de totala utsläppen vid en tvångsmässig av- veckling . Enligt EuroChlor skulle nämligen kloralkaliindustrin om den fick möjlighet att avveckla med hänsyn även till företagseko- nomiska aspekter kunna finansiera investeringar som begränsade ut- släppen. Den förlängda tiden skulle även kunna möjliggöra att de ca kvicksilver som blir över vid en avveckling skulle kunna av- sättas med i genomsnitt , vilket skulle innebära att det inte skulle finnas kvar något överflödigt kvicksilver från kloral- kaliindustrin. köper hela kloralkaliindustrin in ca kvicksilver . Företagen skulle åtaga sig att i första 1 har tillträtts av , , , , , , , , , , , Storbri- tannien, , och samt av den Europeiska kommissio- nen. hand köpa kvicksilver från anläggningar som avvecklat användningen av kvicksilver. EuroChlor har vidare slutit en preliminär överenskom- melse med det statliga spanska företag som utvinner kvicksilver ur en gruva i . Företaget säljer kvicksilver och behärskar 70–av världsmarknaden. Överens- kommelsen innebär att företaget förklarat sig villig att ta emot det kvicksilver som blir över från kloralkaliindustrin och att minska sin egen brytning i motsvarande mån. EuroChlors förhandlingsförslag har accepterats av samtliga kloral- kaliindustrier i . OSPAR kommer först att fatta en for- mell rekommendation om hanteringen av kvicksilvret. Rekommenda- tionen om att kvicksilveranvändningen i kloralkaliindustrin skall upp- höra står dock fast. Det rådande exportförbudet mot kvick- silver i skulle vidare omöjliggöra att kvicksilver från kloralka- liindustrin i såldes till kloralkaliindustrier i andra länder eller att det överlämnades till det spanska företaget. motsätter sig också förslaget och har i förhandlingarna anfört att EuroChlors lösning skulle gynna kloralkaliindustrin på staternas bekostnad. Många stater samlar in kvicksilveravfall till stora kostnader som betalas av skatte- medel. EuroChlors förslag innebär att kloralkaliindustrin skulle kunna göra sig av med avfall utan att erlägga betalning. Kvicksilvret skulle sedan spridas på världsmarknaden. Därefter skulle det av miljöskäl åter behöva samlas in. Ansvaret för detta skulle vila på de enskilda staterna och allmänna medel skulle därmed utgöra betalningsunderlag. har vidare anfört att kloralkaliindustrins kvicksilver efter en avveckling kommer att juridiskt att betraktas som avfall. Därmed skulle ett över- lämnande av avfallet från ett europeiskt land till kräva tillstånd enligt förordningen 259/93 om övervakning och kontroll av av- fallstransporter inom, till och från den europeiska Gemenskapen, jäm- för avsnitt 1.4.2 i bilaga 2. Sådant tillstånd skulle sannolikt inte att komma att beviljas, eftersom det inte skulle vara fråga om bortskaffan- de på ett miljömässigt godtagbart sätt. I utgörs kvicksilveravfallet i huvudsak av hushållsavfall och avfall från gruvindustrin eller metallförädlingsindustrin. Det finns vida- re en kloralkalianläggning som använder kvicksilver. Verksamheten planeras att pågå till längst . En del av avfallet stabiliseras och deponeras i ytförvar. Återstående delen exporteras för upparbetning och återvinning. exporterar även kvicksilver som utvinns ur processavfall. I är det huvudsakligen fråga om hushållsavfall, eftersom landet saknar gruvindustri och metallförädlingsindustri. Vidare stäng- des den sista kloralkalianläggningen . Med undantag av batteri- er exporteras allt avfall för återvinning eller deponering i tyska saltgru- vor. Batteriavfall läggs på en särskild ytdeponi i . Även kvicksilveravfall består huvudsakligen av hushållsav- fall och det exporteras i sin helhet till . I kommer kvicksilveravfallet från gruvindustrin, metallför- ädlingsindustrin och hushållen. Industriavfallet deponeras i ytförvar, dels inom berörda industrianläggningar, dels i ett f.d. dagbrott på en ö i en fjord på . Inneslutning i betong används ofta. Hushållsav- fallet exporteras för upparbetning och återvinning eller lagras i avvak- tan på behandling och deponering. Som framgår av ovanstående beskrivning skiljer sig de nordiska ländernas syn på hantering av kvicksilveravfall. Gemensamt för de nordiska länderna är i och för sig att man önskar fasa ut användningen av kvicksilver och samla in befintligt kvicksilver samt att man vill ska- pa miljömässigt säkra förvar till en rimlig kostnad. Det är dock endast som infört ett förbud mot export av kvicksilver och som uttalat att kvicksilver inte bör återvinnas samt förordat förvaring av kvicksil- veravfall i djupt bergförvar. Inom det har det pågått ett pro- jekt med syfte att utröna om det är möjligt att finna en gemensam nor- disk lösning för kvicksilverhaltigt avfall. Projektet drivs av en särskild arbetsgrupp. Skälen för att skapa en gemensam lösning skulle vara att samtliga länder innehar kvicksilverhaltigt avfall och att behandling och förvaring skulle kunna bli billigare i gemensam regi. Vidare skulle en samnordisk lösning ha större politisk tyngd i övriga . Det är dock arbetsgruppens nuvarande uppfattning att det inte är möjligt att åstadkomma ett djupförvar i nordiskt samarbete. Det huvudsakliga skälet för det är att inget land är berett att förvara annans lands kvick- silveravfall. På grund av de skiftande geologiska förhållanden är det inte heller möjligt att skapa ett djupförvar i samtliga de nordiska län- derna. Vidare anser arbetsgruppen att det beslut om exportförbud Sve- rige redan fattat försvårar ett samarbete, eftersom det skulle innebära att det förelåg formella hinder mot en djupförvaring av svenskt avfall i ett annat nordiskt land. Däremot kan det enligt gruppen fin- nas utrymme för ett samarbete beträffande behandling av avfall. Arbe- tet inom projektet kommer därför att fortsätta med en sådan inriktning. I har användningen av kvicksilver minskat . Ur en stor andel av kvicksilveravfallet återvinns kvicksilvret. Den åter- stående delen deponeras. Deponering sker i övergivna gruvor. Avsikten med deponeringen är att långsiktigt isolera det farliga avfallet från bi- osfären. Gruvorna har dock inte förslutits. Det finns därmed möjlighet att vid behov återta avfallet. I återvinns kvicksilver från lampor, termometrar och dylika produkter. Merparten av avfallet deponeras dock. En stor del av avfallet kommer från kloralkaliindustrin. Deponering sker i specialkon- struerade deponier som har till uppgift att isolera kvicksilveravfallet. Inte heller dessa är förslutna utan övervakas. I har tidigare kvicksilver återvunnits i hög utsträckning. har dock ändrat sin policy om kvicksilver och inrikt- ningen är att försöka finna alternativa behandlingstekniker för att permanent stabilisera kvicksilveravfall för slutförvaring. Det kom- mer därvid förmodligen att bli fråga om ytdeponier. Skälen för den för- ändrade inriktningen är att efterfrågan på återvunnet kvicksilver tende- rar att vara mindre än tillgången och att återvinningsprocesserna ger ut- släpp av kvicksilver till luft. Tekniska och miljömässiga aspekter på djupförvar 35 5Tekniska och miljömässiga aspekter på djupförvar 5.1Mål för skydd av hälsa och miljö De mål för skyddet av hälsa och miljö som vi har lagt till grund för vå- ra överväganden är i huvudsak följande: Eventuellt läckage av kvicksilver från förvar till brunn skall ge en kvicksilverhalt i dricksvatten som understiger en miljondels gram per liter (1 µ g/l) enligt dricksvattenkriterium. Eventuellt läckage av kvicksilver från förvar till vattendrag skall understiga 0,/år för att skydda näringsfattiga sjöar enligt . Också för eventuellt läckage till havet från kust- förlagda förvar gäller stränga skyddsmål. Bördor skall inte läggas på kommande generationer för att upprätt- hålla skyddsnivån. Målet är ett i möjligaste mån underhållsfritt för- var som isolerar kvicksilvret från biosfären under mycket långa tidsrymder (). Redan mycket översiktliga säkerhetsanalyser av ett modellförvar om 1000m3 (se följande figurer) leder till slutsatsen att dessa mål för skyd- det av människa och miljö inte kan nås utan att höghaltigt kvicksilver- avfall slutförvaras i djupa bergrum. En avgörande faktor är att bördor inte skall läggas på kommande generationer för att upprätthålla skyddsnivån. Slutförvar i djupa bergrum erbjuder sådana kemiska och hydrologiska förhållanden att det jämfört med ytnära deponier finns större utrymme för teknisk-ekonomisk optimering av behandlingsteknik för avfallet och detaljutformning av slutförvaret. Detta diskuteras i ett följande avsnitt. För utförligare beskrivningar och analyser av olika slutförvarsalternativ hänvisas till underlagsrapporterna till Naturvårds- verkets rapport . 36 Tekniska och miljömässiga aspekter på djupförvar Genomflödad yta: 500m2 Totalt flöde genom avfallsvolymen: 50 l/år Löslighet: < /l Utflöde Hg: < /år VATTENFLÖDE I : 10-1 l/m2,ÅR LERBARRIÄRBROMSAR FLÖDET MEDFAKTOR: 1 – 0,001(BEROENDE PÅ VALDlerkvalitet) LÖSLIGHET: 0,005 – /l (sulfid – metalliskt Hg i NATURLIG ELLERTILFÖRD SULFID PÅ FÖRVARSDJUP KANFÄLA UTLÖSTHG VATTENUTTAG I BRUNN> 10 000 L/ÅR(>30 L/DYGN) GER UTSPÄDNINGSFAKTORFÖRDRICKSVATTEN 0,1 l/m2,år Figur 2: Enkel uppskattning av årligt utflöde av kvicksilver från ett djupförvar (Källa: Utredningens expertgrupp)