sou · GPB380 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut tillkallade regeringen en kommitté med uppdrag att utreda frågor om förmånsrätt i konkurs, lönegaranti och underlaget för företagshypotek (Dir. 1995:163). förord- nades numera justitierådet som ordförande i kommittén. Kommittén överlämnade sitt huvudbetänkande Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1) . I huvudbetänkandet redovisade kommittén sina överväganden och förslag beträffande nämnda frågor. Därefter beslutade regeringen genom tilläggsdirektiv att utredningen inte skulle vara parlamentariskt sammansatt för att över- väga den återstående frågan huruvida gäldenären under företags- rekonstruktion bör ges en rätt att säga upp avtal , vilken uppgift kommittén ålagts genom tilläggsdirektiv . Kommit- téns ledamöter och sekreterare entledigades därefter från sina uppdrag och kommitténs ordförande har i praktiken innehaft funktionen av särskild utredare. Något nytt namn har emellertid inte antagits varför namnet i detta betänkande betecknar den särskilda utreda- ren. I arbetet med förevarande betänkande har medverkat som sakkunniga numera hovrättsrådet och advokaten . Som experter har medverkat förbundsjuristen , direktören , chefsjuristen , justitierådet , numera professorn , rådmannen , jur. kand. samt regionchefen . Sekreteraruppgifter har fullgjorts av . Härmed överlämnas slutbetänkande (SOU 2001:80) Gäldenärens avtal vid insolvensförfaranden. Uppdraget är härigenom slutfört. Arbetet har bedrivits i nära samråd med de sakkunniga och experterna. De står i huvudsak bakom de olika förslag som läggs fram utom i de fall som framgår av särskilda yttranden. Till betänkandet fogas särskilda yttranden av och samt och . Förslag till lag om ändring i lagen (1996:764) om företags- Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672)............... Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979)........ Förslag till lag om ändring i jordabalken .................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet .............................................. Inledande av företagsrekonstruktion och konkurs ...................... 2.2Gäldenärens rådighet (rättshandlingsförmåga) under 2.3 Exekutiva åtgärder under insolvensförfarandet .......................... 2.4Motpartens rätt att innehålla sin prestation och att häva avtal under insolvensförfarandet. Den insolventa sidans rätt att 2.5Den insolventa sidans rätt att innehålla egen prestation och att häva under insolvensbehandlingen ........................................ 2.6Den insolventa sidans ansvar för skulder som uppkommit 2.8Den insolventa sidans ansvar för dröjsmål och fel efter krav på fullföljd (inträde).................................................................... Verkan av inträde eller fullföljdskrav.......................... 2.8.2Verkan av förfogande över motpartens nya 2.9Extraordinär rätt till uppsägning på grund av insolvens- 2.9.1Befrielse från ansvar på det oprioriterade Rätt att tidsbegränsa inträde/fullföljd ........................ Något om regleringen i olika länder.......................................... Allmänna överväganden beträffande företags- 4.2Gäldenärens samrådsskyldighet och verkställighets- 4.3Företagsrekonstruktionens inverkan på ömsesidigt ofullgjorda avtal. Motpartens rätt att häva kontra gäldenärens rätt till 4.3.1Vidgning av hävningsbegränsningen i 2 kap. 20 § 4.3.2Interpellationsrätt även för icke hävningsberättigad 4.4För vilka prestationer från motparten måste gäldenären utge vederlag eller ställa säkerhet för att undvika Kvittning sedan gäldenären fullgjort......................... 4.4.1Gäldenären skall utge pengar. Gäldenären skall utge varor ....................................... 4.5Vilka av motpartens fordringar faller utom ett ackord? Allmän förmånsrätt i en efterföljande konkurs ......................... Rättsföljden av ett fullföljdskrav ............................... 4.5.2Rättsföljden av gäldenärens förfoganden Allmän förmånsrätt i efterföljande konkurs .............. Ansvaret för fel .......................................................... 4.6Skall gäldenären ges rätt att befria sig från betungande 4.7Skall gäldenären ges rätt att kräva begränsad framtida 4.8Undantag för anställningsavtal och avtal om handel med Handel med finansiella instrument ............................ 5.1Förslaget till lag om ändring i lagen om Förslaget till lag om ändring i förmånsättslagen....................... Förslaget till lag om ändring i jordabalken ............................... 5.4Förslaget till lag om ändring i lagen om medbestämmande i Allmänna överväganden om konkurs ........................................ Nackdelar med gällande rätt...................................................... Behövs lagregler över huvud taget? 6.5Skall rekonstruktionsfrämjande regler reserveras för Samma regler som vid företagsrekonstruktion?........................ Ändringar i enskilda lagar eller i konkurslagen? 6.10.5 Handel med finansiella instrument ............................ Genomförande av förslagen...................................................... Konsekvenser av utredningens förslag...................................... Särskilt yttrande av experterna Särskilt yttrande av experterna ........ Bilaga 1 Tilläggsdirektiv (dir. 1997:26) .......................................... Bilaga 2 Tilläggsdirektiv (dir. 1999:17) .......................................... Europeiska Gemenskapen/Europeiska gemenskaperna lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion förmånsrättslagen (1970:979) konkurslagen (1987:672) lagen (1974:12) om anställningsskydd respektive lagen (1982:80) om anställningsskydd lov om fordringshavarnes dekningsrett lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Nytt juridiskt arkiv, avd I Nytt juridiskt arkiv, avd Kommittén föreslår bl.a. följande ändringar i lagen om företagsrekon- struktion: N Gäldenären skall samråda med rekonstruktören inte bara före betalningar utan också före fullgörelse av andra slags förpliktelser. N För att hindra hävning behöver gäldenären inte begära att fullföljs, utan gäldenären kan bestämma att avtalet skall full- följas endast avseende viss återstående tid eller mängd. N Motparten har rätt att begära besked i vad mån avtalet skall fullföl- jas, även om gäldenären inte är i hävningsgrundande dröjsmål vid beslutet om företagsrekonstruktion. Om gäldenären efter en sådan förfrågan inte begär fullföljd inom skälig tid, har motparten häv- ningsrätt. N Gäldenärens nuvarande rätt till fullföljd, utan att behöva lämna vederlag för det som utgivits till honom före företagsrekonstruktio- nen, skall gälla även om gäldenären inte var i hävningsgrundande dröjsmål före företagsrekonstruktionen. N Vid avbetalningsköp och finansiell leasing måste motparten låta överlämnad egendom kvarbli hos gäldenären, om denne erlägger poster som förfaller till betalning efter beslutet om företagsrekon- struktion. Efter företagsrekonstruktionens avslutande kan motparten dock återta egendomen, om gäldenären inte betalar poster som för- fallit före företagsrekonstruktionen. N Motparten skall, trots det grundläggande verkställighetsförbudet under företagsrekonstruktionen, kunna återta egendom vartill han har äganderätt, om gäldenären inte bestämmer att avtalet skall full- följas. N Om gäldenären begär att ett avtal skall fullföljas under företagsre- konstruktionen, kan motpartens fordringar på vederlag för sina åter- stående prestationer inte sättas ned genom ett ackord. N Om gäldenären konsumerar en prestation utan att han bestämt att avtalet skall fullföljas, skall han utge fullt vederlag för prestationen även om det blir ackord. N Om gäldenären till fullföljd av ett avtal fullgjort en naturaprestation, får motparten inte kvitta sin skyldighet att betala mot en ackords- fordran. N Anställningsavtal skall omfattas av samma regler som andra avtal. Det innebär att arbetstagare inte har rätt att innehålla arbetet därför att lön intjänad före företagsrekonstruktionen, för vilken skall gälla lönegaranti, inte har betalats. Indrivningsblockader, som syftar till att förmå arbetsgivaren att betala lön som intjänats före en företags- rekonstruktion, blir otillåtna. N För att företagsrekonstruktioner inte skall utnyttjas till kringgående av reglerna om turordning i lagen om anställningsskydd, skall ska- destånd på grund av otillåtna uppsägningar under och inför en före- tagsrekonstruktion inte omfattas av ett ackord. Kommittén föreslår följande ändring i förmånsrättslagen: N Fordringar, som enligt ovanstående punkter inte kan sättas ned genom ett ackord, skall ha förmånsrätt om det blir konkurs senast efter företagsrekonstruktionen. Kommittén föreslår följande ändringar i konkurslagen: N I konkurslagen införs regler om konkursboets rätt till inträde i gäldenärens avtal motsvarande de regler som föreslås angående gäldenärens fullföljdsrätt vid företagsrekonstruktion. Vid avbetal- ningsköp och finansiell leasing måste gäldenären dock genast betala alla förfallna poster för att hindra hävning. Vidare kan konkursboet sakna inträdesrätt på grund av rättsförhållandets art. Förslaget avse- ende konkurs kräver viss kompletterande utredning innan det kan genomföras såvitt gäller följdändringar. Kommittén avgav sitt huvudbetänkande Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1). Däri föreslogs bl.a. att företagshypoteket görs om till en allmän förmånsrätt och att säkerheten skall gälla i halva värdet av all gäldenärens egendom. Vidare föreslogs att förmånsrätten för skatter avskaffas, att förmånsrätten för löner ändras och att lönegaranti införs vid företagsrekonstruktion men avräknas från den lönegaranti som utgår vid en efterföljande konkurs. Under sitt arbete hade kommittén fått ett tilläggsdirektiv att utreda om gäldenären under företagsrekonstruktion bör ges en rätt att säga upp avtal . Kommittén bröt ut denna del av utredningsuppdraget till särskild behandling. I samband därmed har kommittén övervägt vissa andra frågor som rör gäldenärens avtal vid företagsrekonstruktion, vilka delvis blev reglerade vid tillkomsten av företagsrekonstruktions- lagen (1996:764, FRekL) men som därefter ansetts behöva vissa klarlägganden och justeringar. Kommittén har slutligen övervägt behovet av att i konkurslagen (1987:764, KL) införa generella regler om hävning och fullföljd av gäldenärens avtal genom konkursboets inträde motsvarande dem som föreslås gälla vid företagsrekonstruktion. Utgångspunkten vid företagsrekonstruktion är att gäldenärens avtal fortsätter att gälla. Gäldenären behöver dock inte fullgöra sina förplik- telser under företagsrekonstruktionen utan åtnjuter ett moratorium (2 kap. 17 § FRekL). Normalt kan motpartens fordran bli tvångsvis nedsatt genom ett offentligt ackord. Ändock kan möjligheten till rekonstruktion försvåras av att gäldenä- ren har oförmånliga avtal, vilka utgör en allvarlig belastning även om avtalen är underkastade ett ackord. Vidare är gäldenären tvungen att kräva fullföljd av ett avtal för hela den återstående avtalstiden för att hindra att motparten häver avtalet, även om gäldenären behöver utnyttja avtalet endast . Frågan blir därför dels om gäldenären genom uppsägning kan befria sig från oförmånliga avtal så att motparten inte ens får en fordran som är underkastad ett ackord eller i vart fall inte kan bevaka något positivt kontraktsintresse, dels om gäldenären kan kräva fullföljd av ett avtal till hindrande av hävning men eller säga upp avtalet med verkan att motparten efter uppsägningstidens utgång får endast en ackordsfordran. Främmande rätt ger exempel på båda dessa slags uppsägningsregler i syfte att underlätta en rekonstruktion, såväl vid företagsrekonstruktion som vid konkurs. Total befrielse från vissa skulder eller från ansvar för positivt kontraktsintresse Kommitténs slutsats är att principen om borgenärernas lika rätt hindrar att gäldenären skall tillerkännas en möjlighet att helt befria sig från vissa oförmånliga avtal, så att motparten inte ens får en ackordsfordran eller en oprioriterad fordran i konkurs. Enligt kommitténs uppfattning bör en sådan befrielse äga rum endast inom ramen för regler om återvinning enligt bestämmelserna i 4 kap. KL (särskilt 5 och 6 §§). Behovet av enkelhet i rättstillämpningen talar starkt mot att motparter hindras att bevaka sitt positiva kontraktsintresse. Kommittén framläg- ger därför inga sådana förslag. Rätt till fullföljd avseende en begränsad tid eller mängd Vad gäller den andra frågan, dvs. införandet av en extraordinär upp- sägningsrätt efter krav på fullföljd, konstaterar kommittén att ett krav på fullföljd under företagsrekonstruktion enligt gällande rätt inte medför att gäldenärens skyldighet att utge vederlag blir oberoende av ett ackord. Om gäldenären efter ett fullföljdskrav utan varsel förklarar sig inte längre vilja utge vederlag för motpartens prestationer, har motparten endast en ackordsfordran på skadestånd. Något behov av en extraordinär uppsägningsrätt från ett prioriterad plan vid företagsre- konstruktion finns således inte. Kommittén anser emellertid att regler bör införas vilka ger en mot- part, som fått ett fullföljdskrav riktat mot sig och som därför måste hålla sig beredd att prestera vid äventyr av skadestånd, en rätt till vederlaget eller till skadestånd som är oberoende av om gäldenären får ett ackord (se vidare nedan). Om avtalet utan betydande olägenhet för motparten är delbart eller mängd (det är exempelvis fråga om ett hyresavtal eller om fortlöpande eller successiva leveranser), bör gäldenären dock inte tvingas begära fullföljd avseende allt som åter- står, för att motparten skall förlora sin hävningsrätt. Vid sådana avtal bör gäldenären ges vad som i realiteten motsvarar en extraordinär uppsägningsrätt efter ett fullföljdskrav. Men i stället för att ge gäldenä- ren en rätt att efter begäran om fullföljd när som helst med viss upp- sägningstid befria sig från ansvar på det prioriterade planet, föreslår kommittén att gäldenären i sin ursprungliga begäran om fullföljd skall kunna godtyckligt bestämma för vilken tid eller mängd fullföljd skall ske. I denna del får motparten en fordran på vederlag som är oberoende av huruvida det blir ackord. För tiden eller mängden därutöver får motparten en ackordsfordran (som om fullföljd aldrig begärts). grund för förslaget är att det för motparten normalt inte är värre att få nöja sig med en ackordsfordran avseende en viss del av sina återståen- de prestationer än att få nöja sig med en ackordsfordran avseende alla sina återstående prestationer. Genom regelkonstruktionen får motparten genast reda på vad som skall gälla för framtiden, och det blir inte nödvändigt att för de varierande förhållanden det kan vara fråga om ange en bestämd generell uppsägningstid eller falla tillbaka på en skälig uppsägningstid. Gäldenärens rätt till begränsad fullföljd stimule- rar till att han inleder företagsrekonstruktionen innan insolvensen blivit för djup. Vid inledandet av en företagsrekonstruktion skall gäldenären såle- des exempelvis kunna bestämma att en hyrd lokal skall behållas , motpartens vederlagsfordran är skyddad mot ett ackord, varefter lokalen står till motpartens disposition. Ersätt- ning för skada under eventuell återstående uppsägningstid blir då bara en ackordsfordran, precis som skadeståndsfordringen hade varit om gäldenären inledningsvis hade bestämt att avtalet inte alls skulle fullföljas under företagsrekonstruktionen. Motsvarande regler vid konkurs I förslaget om motsvarande regler rörande gäldenärens avtal vid kon- kurs lämnar kommittén inget förslag om att konkursboet skall ha en generell rätt att göra vissa fordringar helt eller delvis overksamma som konkursfordringar. Tvärtom uttalas att vissa regler, som innebär att en arbetstagare inte får bevaka lön för hela den avtalade anställningstiden eller uppsägningstiden eller inte bevaka hela den avtalade lönen, är principiellt diskutabla i den mån avtalen inte kan angripas med generel- la regler om återvinning. Kommittén lägger dock inte fram några förslag om ändring på dessa punkter. Däremot föreslår kommittén att ett konkursbo får rätt att för be- gränsad tid eller mängd inträda med massaansvar i ett avtal som är delbart. För tiden eller mängden därutöver skall motparten ha endast en konkursfordran. Inte heller här skall således tekniken med en uppsäg- ningsrätt efter fullföljdskrav (dvs. efter inträde med massaansvar) tillämpas. Det kan förefalla som om det skulle innebära en väsentlig förbätt- ring för konkursboet att kunna inträda i avtal eller till en begränsad mängd, där boet enligt gällande rätt måste inträda för hela återstoden (se t.ex. 12 kap. 31 § jordabalken rörande lokalhyra). I själva verket innebär emellertid även detta förslag åtmin- stone i vissa fall en förstärkning av motpartens position. lokalhyra har nämligen ett konkursbo, som inte vill inträda med massa- ansvar, ändå en rätt att under vanlig uppsägningstid (normalt ) nyttja lokalen mot att hyran betalas löpande. Motparten får då ingen massafordran på hyra för all återstående tid utan bara rätt till successiv förskottsbetalning av sin konkursfordran på vederlaget. Konkursboet har därför möjlighet att efter exempelvis utan förvarning ställa lokalen till motpartens disposition och hänvisa motparten till att i konkursen bevaka krav på skadestånd för utebliven hyra under den återstående uppsägningstiden. Denna möjlighet att utan inträde behålla lokalen mot successiv betalning av hyran föreslås bli avskaffad genom att motparten får rätt att häva avtalet med omedelbar verkan, om konkursboet inte begär fullföljd för hela avtalstiden eller för en bestämd del av denna (se nedan). Övriga förslag rörande företagsrekonstruktion Bestämmelsen i 2 kap. 15 § FRekL om gäldenärens plikt att samråda med rekonstruktören föreslås utsträckt till att omfatta inte bara betal- ning av skulder som uppkommit före rekonstruktionen utan även fullgörelse av andra förpliktelser (naturaprestationer). Syftet är att stärka principen om oprioriterade borgenärers lika rätt och att främja rekonstruktörens inflytande. Förbudet mot exekution i 2 kap. 17 § FRekL föreslås bli justerat framför allt så att verkställighet i egendom, vartill motparten har äganderätt, skall vara möjlig om gäldenären inte begär fullföljd av avtalet i fråga. Ifall gäldenären inte förklarar sig beredd att utge veder- laget eller ställa säkerhet i takt med att motparten fullgör nya prestatio- ner, t.ex. i form av fortsatt upplåtelse av egendom, skall motparten således inte bara få hävningsrätt (se nedan) utan även få rätt att låta verkställa ett återtagande. Enligt 2 kap. 20 § FRekL får en motpart inte efter beslut om företags- rekonstruktion häva ett avtal på grund av gäldenärens hävningsgrun- dande dröjsmål före företagsrekonstruktionen. sådant dröjsmål rätt att med rekonstruktörens samtycke bestämma att avtalet skall fullföljas. Kommittén föreslår att bestämmelsen utsträcks så att redan en ansökan om företagsrekonstruktion utgör hävningshin- der. Vidare förtydligas den bestämmelse som gör gäldenärens rätt till fullföljd tvingande, så att villkor om att avtal upphör automatiskt vid företagsrekonstruktion (ipso facto-klausuler) också är ogiltiga. Å andra sidan införs ett visst skydd till förmån för en motpart som efter ansök- ningen om företagsrekonstruktion i god tro om rekonstruktionen hävt ett avtal. Samma fullföljdsregler oavsett om gäldenären gjort sig skyldig till hävningsgrundande dröjsmål före företagsrekonstruktionen Enligt 2 kap. 20 § FRekL har en motpart rätt till besked huruvida avtalet skall fullföljas – med därtill knuten rätt till säkerhet för vederla- get till framtida prestationer och rätt att vid uteblivet eller negativt svar angående fullföljd häva avtalet – endast om gäldenären gjort sig skyldig till hävningsgrundande dröjsmål före företagsrekonstruktionen. har gäldenären den i bestämmelsen givna särskilda rätten till fullföljd utan att behöva utge vederlag för prestationer som mottagits före rekonstruktionen – oavsett vad som följer av reglerna för kon- traktsförhållandet i fråga – endast om gäldenären givit motparten en hävningsgrund före rekonstruktionen. Kommittén finner att dessa regler bör vara tillämpliga också när gäldenären inte gjort sig skyldig till hävningsgrundande dröjsmål före rekonstruktionen. Det första förslaget syftar till att motverka haltande avtalsbundenhet, där motpar- ten måste vara beredd att fullfölja men inte kan räkna med mer än en ackordsfordran. Det andra förslaget avser bl.a. att stimulera till tidiga ansökningar om företagsrekonstruktion. Fullföljdskrav ger motparten skydd vid ackord Enligt 2 kap. 20 § FRekL medför gäldenärens krav på fullföljd att motparten har rätt till säkerhet när han skall utge sina återstående prestationer, när gäldenären inte är skyldig att enligt avtalet erlägga vederlaget. När motpartens återstående prestationer ligger , har han rätt till säkerhet för vederlaget endast om det av särskild anledning är nödvändigt för att skydda honom mot förlust. Detta medför en haltande bundenhet. Gäldenärens fullföljdskrav föreslås därför medföra att motpartens vederlagsfordran och eventuella skadeståndsfordringar hamnar utom ett ackord. Förslaget kan jämföras med att ett konkursbos inträde medför att en massaskuld uppkommer. Vid fullföljd behöver gäldenären utge vederlag endast för motpartens återstående prestationer Kommittén föreslår ingen ändring av regeln i 2 kap. 20 § FRekL att gäldenären, efter krav på fullföljd, i princip inte behöver utge vederlag för prestationer som han mottagit före företagsrekonstruktionen. Regeln har förmodligen ingen självständig betydelse vid löpande och successiva leveranser till gäldenären, där redan allmänna kontraktuella regler hindrar hävning avseende senare prestationer när upprepning av betalningsdröjsmålet inte är att påräkna (se 43 och 44 §§ köplagen). Däremot har bestämmelsen stor betydelse exempelvis vid lokalhyresav- tal, där gäldenären enligt bestämmelser i jordabalken kan häva avtalet om inte all förfallen hyra betalas (se 12 kap. 42 § jordabalken och NJA 1989 s. 206). Motsvarande får antas gälla andra nyttjanderättsavtal, t.ex. förlagsavtal, licensavtal och operationell leasing samt nyttjande av teletjänster. Den genom FRekL skapade extraordinära rätten till fullföljd mot vederlag endast för prestationer som mottas under företagsrekonstruk- tionen gäller dock bara under rekonstruktionsförfarandet. När detta upphört blir de allmänna kontraktuella reglerna åter tillämpliga. I vad mån gäldenären för att rädda ett kontrakt då måste betala alla skulder hänförliga till prestationer mottagna före rekonstruktionen beror på vad de allmänna kontraktuella reglerna innehåller och på om ifrågavarande skulder nedsatts genom ett ackord. Kreditköp med återtagandeförbehåll och finansiell leasing Syftet med regeln att gäldenären inte skall behöva utge fullt vederlag för prestationer som han mottagit före rekonstruktionen är naturligtvis att en motpart, som har en blott oprioriterad fordran för vederlag avseende sådana prestationer, inte skall få fullt vederlag för denna medan övriga borgenärer med oprioriterade fordringar är underkastade ett ackord. Motparten skall endast slippa ta nya risker, dvs. han skall få fullt vederlag för framtida prestationer till vilka han har detentionsrätt och stoppningsrätt. Om motparten har en sakrättsligt skyddad återta- ganderätt, där den återtagbara egendomen utgör säkerhet för alla gäldenärens prestationer, som är fallet vid kreditköp med återtagande- förbehåll och vid finansiell leasing, talar sakrättsliga skäl för att mot- parten borde kunna kräva omedelbar betalning av alla förfallna poster för att ej häva och återta sin egendom. Hur avbetalningsköp och finansiell leasing skall behandlas enligt gällande rätt är oklart.