sou · GPB354d1 · 2002-01-01 00:00:00 — För det tredje kan arbetsgivare vara tveksamma till att anställa personal som man upplever är mindre flexibel i sina arbetstider och har en högre frånvaro, för vård av sjukt barn t.ex. Att empiriskt pröva den relativa betydelsen av dessa förklaringar är långtifrån okomplicerat och antalet studier på området är, följ- aktligen, få. (2000) drar dock slutsatsen att de ensam- stående mödrarnas sämre möjligheter än andra grupper att få arbete efter en period av arbetslöshet inte betingas av skillnader i arbets- marknadssituation (som tidigare erfarenhet av förvärvsarbete), socialt kontaktnät eller arbetsmotivation och sökbeteende utan snarare av deras lägre utbildningsnivå, framtidstro och psykiska och fysiska välbefinnande. (1996) konstaterar också att sjukfrånvaron bland ensamstående mödrar är klart högre än för andra föräldrar. Vidare upplever ensamstående mödrar att arbetsgivaren har en intolerant hållning gentemot frånvaro för vård av sjukt barn (1996). Orsaken till de ensamstående mödrarnas försämrade ekonomiska situation står alltså med största säkerhet att finna i förändringar på arbetsmarknaden och/eller i de offentliga och pri- vata transfereringssystemen. Icke desto mindre kan ytterligare en orsak vara att den demografiska och/eller sociala sammansätt- ningen av gruppen har förändrats . Tidigare studier har visat att såväl nivån på som utvecklingen av olika välfärdsindikatorer , som ekonomi, sysselsättning, hälsa och sociala relationer, är nära relaterade till förhållanden som individens ålder och etniska bakgrund (och 2000; SOU 2000:3). Under förutsättning att sammansättningen av gruppen ensam- stående mödrar förändrats avseende dessa (och andra) förhållanden kan detta vara en bidragande förklaring till gruppens försämrade villkor . Vi har emellertid inte några starka skäl att tro att betydande förändringar ska ha skett inom dessa områden men det finns ändå goda skäl att empiriskt undersöka detta. 12 Ytterligare en möjlig förklaring till de ensamstående mödrarnas försämrade ekonomiska villkor är att kostnaderna för viss (nödvändig) konsumtion har ökat . Detta kan givetvis inte förklara förändringar i den disponibla inkomsten eftersom denna, i princip, är oberoende av individens eller hushållets konsumtion. Konsumtionsnivån kan emellertid vara viktig för andra typer av indikatorer på ekonomiska resurser, som om man har tillgång till en ekonomisk buffert i händelse av oförutsedda utgifter eller om man Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Sammanfattningsvis förefaller alltså svängningarna i de eko- nomiska konjunkturerna och på arbetsmarknaden ha haft stora inverkningar på inkomstens sammansättning för de ensamstående mödrarna. Vi kan konstatera att dessa klarat sig dåligt på arbets- marknaden och deras inkomster från förvärvsarbete torde ha utvecklats sämre än för andra grupper. Vad gäller transfereringar, såväl positiva som negativa, är bilden mer komplex. Å ena sidan bör vi förvänta oss att betydelsen av transfereringar minskat för de ensamstående mödrarna ; detta som en följd av att det relativa värdet av vissa bidrag, som barnbidraget, minskat liksom ersättningsnivåerna i t.ex. föräldraförsäkringen. Å andra sidan har bl.a. den ökade arbetslösheten inneburit att betydelsen av arbetslöshetsersättningar ökat. Till detta kommer att betydelsen av inkomstprövade bidrag som social- och bostadsbidragen kan ha ökat. Det är således oklart vad vi kan förvänta oss avseende utveck- lingen av betydelsen av transfereringar totalt sett för de ensam- stående mödrarna . Med anledning av att ersätt- ningsnivåerna i de sociala trygghetssystemen, liksom vissa typer av bidrag, höjts , och arbetslösheten minskat, torde dock förändringen i de positiva transfereringarnas betydelse för de ensamstående mödrarnas inkomster inte vara särskilt dramatisk. Den stora förändringen bör istället ha inträffat första hälft, varefter en (viss) återgång alltså kan antas ha skett. De frågor som ställs och, förhoppningsvis, besvaras i detta kapitel är därför följande: 1) Hur har inkomstnivåer och andra ekonomiska förhållanden förändrats för de ensamstående mödrarna när vi, som här, har möjlighet att följa utveck- lingen under hela decenniet? 2) I vilken grad kan förändringar i förvärvsarbetsgrad, positiva respektive negativa transfereringar och gruppens sociala och demografiska sammansättning förklara den utveckling vi finner? 3) I vilken mån vill arbetslösa ensamstående mödrar ta ansvar för sin egen försörjning och är deltidsarbete en konsekvens av ett aktivt val eller skulle man hellre gå upp i arbets- tid? har problem att klara av de löpande utgifterna. Kostnaderna (i reala termer) för t.ex. barn- omsorg har ökat generellt (SOU 2000:3). Givet att de ensamstående mödrarna nyttjar barnomsorg i hög utsträckning, högre än tvåföräldrafamiljer (2000a), kan detta vara en bidragande orsak till de ensamstående mödrarnas försämrade ekonomiska villkor. Detta är en fråga som tangeras nedan. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Analyserna i detta kapitel baseras på data från Statistiska central- byråns Undersökningar av Levnadsförhållanden (ULF-data) för åren 1990/1991, 1994/1995 och 1998/1999. I denna undersökning, som genomförs , tillfrågas ett representativt urval av den svenska befolkningen i åldrarna om sina levnadsför- hållanden i en mycket vid mening. Detta i miniatyr besva- rar frågor om uppväxtförhållanden, familjesituation, ekonomiska förhållanden, utbildning, arbetsförhållanden, boende, hälsa, sociala relationer m.m.13 Inkomstuppgifter inhämtas via register. Inter- vjuerna genomförs mestadels som besöksintervjuer men också telefon- och indirekta intervjuer förekommer. Urvalsstorleken motsvarar ungefär en promille, dvs. var tusende, i boende, även om den har varierat något över åren. Urvalet består av 7 8 000 individer; har bortfallet uppgått till runt 20 pro- cent varför antalet svarande kretsat kring 6 000 individer.14 När man, som här, intresserar sig för levnadsvillkoren i en spe- cifik grupp i den svenska befolkningen (de ensamstående möd- rarna) kan detta datamaterial upplevas som litet, dvs. att antalet observationer är få. Bedömningen här är emellertid att materialets storlek är tillfredsställande för att genomföra de aktuella analyser- na. En strategi som används här är också att poola, dvs. lägga samman, olika årgångar av undersökningen för att på så sätt erhålla ett större antal observationer. Fördelarna med materialet överväger också. Till skillnad från andra, väsentligt större, registerdata- material kan t.ex. gruppen ensamstående mödrar urskiljas på ett mycket tillförlitligt sätt.15 Vidare har materialet en stor informa- tionsbredd (det täcker ett stort antal dimensioner av individens levnadsvillkor) och ett relativt stort djup (ett antal indikatorer på samma eller liknande fenomen ingår i materialet). Detta innebär att det (i) finns tillgång till flera typer av utfallsvariabler (beroende 13Enligt ett rullande schema (perioder) görs fördjupningar inom en viss dimension av individers levnadsvillkor (t.ex. ekonomiska förhållanden, sociala relationer eller hälsa). återkommer man också till en viss andel av dem som deltog i undersökningen varför delvis är en s.k. panelundersökning. 14I de följande analyserna är materialet viktat för bortfall enligt en variabel skapad av SCB. Här viktar man för H-region, ålder, kön, nationalitet, civilstånd och huruvida man uppburit lön eller ej. En okulär besiktning av viktade och oviktade deskriptiva analyser ger vid handen att skillnaderna i resultat endast är marginella. Se också och (2000) för en mer utförlig beskrivning av ULF-materialet. 15Som noterades ovan kan registerdata inte skilja ensamstående föräldrar från dem som har barn från ett tidigare förhållande och bor med en partner med vilken de inte har gemensamma barn (se fotnot 1). Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 variabler) och (ii) finns möjlighet att kontrollera för ett stort antal förhållanden i de statistiska analyserna. De variabler som används beskrivs löpande i texten. Det finns dock skäl att redan här dis- kutera den grupp som står i fokus för vårt intresse, de ensam- stående mödrarna. 1.5.1Vilka är de ensamstående mödrarna? I detta kapitel operationaliseras gruppen ensamstående mödrar på följande sätt. ULF-formuläret innehåller en fråga om vilka personer som finns i den intervjuades hushåll. Denna fråga lyder Vilka andra (utöver den intervjuade, författarens anmärkning) personer bor här och tillhör familjen? Finns det ytterligare någon som bor här och hyr möblerat rum? Såväl information om födelseår som relation till den intervjuade inhämtas för var och en av dessa eventuella övriga personer. De ensamstående mödrarna utgörs här av de kvinnor som uppger att de inte lever tillsammans med en make/maka eller sambo och har egna barn upp t.o.m. boende i hushållet.16 Enligt intervjuarinstruktionen ska barnet bo i hushållet minst för att räknas med. I praktiken är det dock upp till den intervjuade att avgöra om barnet bor i hushållet eller ej. Tyvärr saknas information om hur ofta barnet bor hos den frånlevande föräldern (fadern). Det antagande som görs här är därför att barnet alltid bor hos den intervjuade modern. I praktiken kan emellertid barnet spendera en mycket stor del av tiden hos fadern. Om så är fallet har detta givetvis en positiv inverkan på moderns ekonomiska situation då det kan antas att hennes löpande utgifter för t.ex. mat och andra dagligvaruartiklar minskar. I nedanstående analyser justeras inkomsten för antalet barn (se nedan). Då barnet tillbringar mycket tid hos fadern underskattas därför moderns justerade inkomst. Barn till ensamstående föräldrar har ofta ett frekvent umgänge med den frånlevande föräldern och detta umgänge har ökat (SCB 1995). Likaså händer det att dessa barn bor hos den frånlevande föräldern. Uppgifter baserade på den Levnadsnivåundersökning för barn (Barn-LNU) som 16 Med den operationalisering av begreppet ensamstående mor som används här förtjänar det påpekas att ensamstående kvinnor med barn således betraktas som ensam- stående kvinnor utan barn. Detta sker under antagandet att äldre barn försörjer sig själva, ett antagande som inte nödvändigtvis alltid överensstämmer med verkligheten. En praktisk gräns för hur gamla barnen kan vara och fortfarande till fullo försörjas av föräldrarna måste emellertid sättas och det har bedömts som rimligt att denna gräns sätts vid den ålder då barnet är högst . SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor genomfördes gör gällande att ungefär fyra av tio barn och ungdomar (10 ) som lever med en ensamstående mor bor hos sin frånlevande far. Det genomsnittliga antalet dagar är 4, vilket motsvarar av tiden (m.fl. 2001).17 Det är emellertid fortfarande ovanligt att barnet bor lika mycket hos båda föräldrarna när dessa inte lever ihop. SCB uppskattar denna andel till för barn (och 2001). För att studera den ekonomiska betydelsen för ensamstående mödrar av att barnet bor hos fadern en viss del av tiden kommer inkomst- simuleringar att genomföras. De ensamstående mödrarna är naturligtvis inte en homogen grupp. Av detta skäl redovisas de ensamstående mödrarnas situa- tion i vissa analyser efter demografiska och andra förhållanden såsom etnicitet, antal barn, ålder, ortstyp och utbildningsnivå.18 I detta kapitel intresserar vi oss för vilka ekonomiska resurser de ensamstående mödrarna har men också hur tillgången till dessa resurser har förändrats . Det huvudsakliga intresset knyts därvidlag till början respektive slutet av (1990/1991 och 1998/1999). I vissa analyser redovisas dock också uppgifter för en mellanliggande tidpunkt, nämligen 1994/1995. Skälet till detta är att vi vill fånga utvecklingen under de kraftiga konjunktursväng- ningar som rått . 17Det är betydligt vanligare att barn till ensamstående fäder ibland bor hos den frånlevande föräldern (modern) än tvärtom. 18Ensamstående mödrar skiljer sig åt också på ett annat viktigt sätt, nämligen vilken orsak som ligger bakom detta förhållande. Ensamstående mor kan man bli på åtminstone tre sätt. Historiskt sett har en stor andel av de ensamstående mödrarna utgjorts av änkor, dvs. kvin- nor vars man, fadern till barnen, avlidit. I takt med att mortaliteten minskat och familje- strukturen förändrats utgörs de ensamstående mödrarna till en överväldigande majo- ritet av frånskilda/separerade mödrar (1998). En tredje grupp av ensamstående möd- rar är de som aldrig levt med barnens far. Det kan finnas skäl att tro att de ekonomiska förutsättningarna och andra levnadsvillkor varierar med orsaken till att man är ensamstående mor. Av två praktiska orsaker görs ingen åtskillnad mellan dessa tre typer av ensamstående mödrar här. För det första saknas nödvändig information, tidigare samboende mödrar kan inte urskiljas från de mödrar som aldrig levt med barnets far. För det andra skulle inte ett tillfredsställande antal observationer erhållas för var och en av de tre olika typerna av ensamstående mödrar. Det finns dock skäl för läsaren att ha detta i åtanke och för framtida forskning att återkomma till frågan om den ekonomiska situationen varierar med orsaken till detta civilstånd. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Det är viktigt att notera att vi inte följer samma individer . Istället studeras villkoren för gruppen ensamstående mödrar vid de givna tidpunkterna. Det rör sig således huvudsakligen om olika individer. Likaså finns det skäl att komma ihåg att detta civilstånd inte är ett statiskt tillstånd utan ändras då ett (nytt) sammanboende inleds (jfr 1998). De tre indikatorer på ekonomiska resurser som analyseras här är: 1) Inkomst. Här intresserar vi oss för tre olika typer av inkomster. För det första, faktorinkomsten: detta är vad individen/hushållet tjänar på marknaden i form av inkomster från anställning eller företagarinkomster respektive kapitalinkomster som räntor och olika typer av realisationsvinster (och -förluster). För det andra, bruttoinkomsten som är summan av faktorinkomsten och olika typer av skattepliktiga (t.ex. social- och arbetsmarknadspolitiska program som arbetsmarknadsstöd, pensioner, sjukpenning och föräldraförsäkring samt vissa delar av livränta) respektive skattefria (t.ex. barnbidrag, bostadsbidrag, socialbidrag, studiemedel och underhållsstöd) positiva transfereringar (SCB 2001b). För det tredje, den disponibla inkomsten. Detta är vad som finns kvar för hushållet att röra sig med då olika typer av positiva transfereringar är inräknade och negativa transfereringar (som skatter) är frånräk- nade.19 I de flesta analyser justeras den aktuella inkomsttypen för hushållsstorlek och sammansättning (se nedan). 2) Avsaknad av en ekonomisk buffert/kontantmarginal. Denna indikator är skapad utifrån frågan: Om du plötsligt skulle hamna i en oförutsedd situation, där Du måste skaffa fram X kronor, skulle Du klara det? I 1990/ULF-undersökningar sattes denna summa till , 1994/1995 till och 19 Här bör två kommentarer göras. 1) genomfördes en stor skatte- reform i landet. Denna fick bl.a. till följd att basen för inkomsttaxering breddades, dvs. inkomster som var skattefria gjordes nu skattepliktiga. Eftersom reformen inte var fullt genomförd betyder detta att inkomsterna underskattas något i jämförelse med som ingår i våra analyser. Med identiska inkomstdefinitioner de olika åren hade inkomsterna m.a.o. varit något högre. För att, i någon mån, kon- trollera för effekterna av detta har deskriptiva analyser där inkomsterna åren 1998/1999 jämförs endast med 1991 genomförts. Dessa analyser ger inte skäl att ändra på de slutsatser som dras här. Möjligen överskattas dock den relativa ekonomiska förlusten något för ensamstående mödrar. 2) I de skattefria positiva transfereringarna respektive de negativa transfereringarna och, följaktligen, i den disponibla inkomsten, har SCB inkluderat uppgifter om erhållna respektive utbetalade underhållsbidrag (enligt intervju) och bidrags- förskott/underhållsstöd (enligt registerdata). I det fåtal fall då uppgifter om belopp saknas för såväl underhållsbidrag som bidragsförskott och underhållsstöd, har ett värde motsvaran- de bidragsförskottets/underhållsstödets storlek imputerats av SCB (muntlig kommunikation och e-brevskorrespondens med , SCB). Andra typer av ekonomiska transfereringar mellan föräldrarna saknar vi helt information om. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor 1998/1999 till 14 000 kronor.20 Till dem som svarar jakande har en följdfråga med ett antal fasta svarsalternativ ställts: På vilket sätt skulle Du göra det? 3) Den sista indikatorn på ekonomiska förutsättningar är baserad på frågan: Har det hänt att Du haft svårigheter med att klara de löpande utgifterna för mat, hyra, räkningar m.m.? Svarsalternativen här är ja eller nej. Vid analyserna av inkomst tillkommer också mått på spridningen i gruppen. Utöver en redovisning av situationen mitt i inkomstför- delningen (medianinkomsten) presenteras också data för indivi- der/hushåll högre upp (vid den ) respektive längre ner () i fördelningen. Den refererar till den punkt i inkomstfördelningen där en fjärdedel av gruppen har högre inkomster medan tre fjärdedelar har lägre inkomster. På motsvarande sätt är värdet för den den inkomst där tre fjärdedelar av gruppen har högre inkomster medan en fjärdedel har lägre inkomster. För att få en bild av huruvida utvecklingen för de ensamstående mödrarna är unik eller uppvisar mönster som också gäller den övriga befolkningen jämförs situationen med sex andra hushållstyper: ensamstående fäder, ensamstående kvinnor utan barn, ensamstående män utan barn, sammanboende par utan barn, sammanboende par med 1 2 barn och sammanboende par med 3 eller fler barn.21 Endast intervjuade som var mellan vid intervjutillfället ingår, dvs. ålderspensionärer finns inte med i analyserna (annat än som makar/samboende till den intervjuade). Denna åldersselektion görs för att övriga grupper av individer/hushåll ska vara någorlunda jämförbara med de ensam- stående mödrarna, som mycket sällan ligger utanför detta ålders- spann. För jämförbarhetens skull exkluderas också ungdomar mellan som bor kvar i föräldrahemmet. Deras ekono- miska betingelser är mycket speciella i det att de betraktas som egna hushåll i datamaterialet men ändå i mycket hög utsträckning kan antas vara försörjda av sina föräldrar. I kapitlet genomförs, avslutningsvis, ett antal multivariata ana- lyser i form av s.k. OLS-regression. Denna metod är lämplig när 20Mellan 1990/1991 och 1998/1999 följer ökningen av summan Konsumentprisindex (KPI) tämligen väl medan summan för åren 1994/1995 är något lågt satt i förhållande till samma index. 21Begreppet sammanboende inrymmer såväl gifta som samboende par. Hushållstyperna utan barn utgörs givetvis till viss del av föräldrar med utflugna barn respektive sådana som ännu inte har barn. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 man, som här, använder sig av en kontinuerlig beroendevariabel (inkomst). Multivariat analys har den fördelen att den möjliggör statistiska kontroller för olika förhållanden. Det är t.ex. möjligt att analysera om skillnader i inkomst mellan två tidsperioder för en viss grupp kan förklaras av skillnader i andra förhållanden, som utbildningsnivå, i gruppen. Metoden förklaras närmare i den löpan- de texten. 1.6Hur ser den materiella och ekonomiska situationen ut för de ensamstående mödrarna och hur har den förändrats ? Hur ser då de ensamstående mödrarnas ekonomiska och materiella situation ut och hur har situationen utvecklats ? Här ska vi ge en beskrivning av tre olika indika- torer men vi inleder med att analysera den disponibla hushålls- inkomsten, som justeras med hjälp av en s.k. ekvivalensskala. Skälet till detta är att vi vill ta hänsyn till (i) hur många som ska leva av hushållsinkomsten,22 (ii) hushållets sammansättning23 och (iii) de stordrifts- eller skalfördelar som det innebär att vara flera i hus- hållet.24 På så sätt får vi en mer realistisk bild av vilka ekonomiska resurser hushållsmedlemmarna har till sitt förfogande. Alternativet, att inte justera inkomsten, ger naturligtvis en helt orealistisk bild eftersom detta implicerar antagandet att det inte spelar någon roll om man är en, två eller tio hushållsmedlemmar som ska leva av en given inkomst. 22I ett ensamhushåll där denna inkomst är, säg, ska ju denna fördelas på endast en individ. I ett hushåll med samma inkomst som består av ett sammanboende par utan barn ska samma summa fördelas på två individer, dvs. var och en har mindre att röra sig med än i det förra hushållet. Detta förhållande uppmärksammas endast om inkomsten justeras, dvs. om vi tar hänsyn till antalet hushållsmedlemmar. Med exemplet ovan skulle den justerade (eller ekvivalerade) disponibla hushållsinkomsten bli i det förra hushållet och 50 000 (100 000/2) i det senare hushållet. 23Utifrån antagandet att barn har lägre levnadsomkostnader än vuxna sätts ekvivalensvikten för barn lägre än för vuxna. 24Antag t.ex. att vi har ett hushåll med två vuxna vars sammanlagda inkomst är . Om denna summa divideras med antalet hushållsmedlemmar blir den ekvivalerade inkomsten (200 000/2). Men många av de utgifter som detta hushåll har är gemensamma för de båda hushållsmedlemmarna. Man behöver t.ex. vanligtvis bara en tvätt- maskin, ett telefonabonnemang, en hemförsäkring, en TV-licens etc. Kostnaden per individ blir alltså lägre för vissa utgifter. För att ta hänsyn till dessa stordriftsfördelar divideras följ- aktligen inte hushållsinkomsten i hushåll som består av två vuxna med 2 utan med ett lägre tal. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Det råder ingen konsensus bland forskare om vilken typ av ekvi- valensskala som är den bästa. Skalorna baseras på antaganden som kan vara mer eller mindre rimliga och lämpligheten i att använda en viss skala framför en annan kan variera med syftet. Här har valet styrts av tidigare studier som publicerats i Kommitténs Välfärdsbokslut regi (se och 2000).25 I denna skala ges den första vuxna individen () vikten 1, en eventuell partner (äkta make eller sambo) ges vikten 0,55 och barn () ges vikten 0,47. I ett hushåll som består av två vuxna och två barn divideras således hushållsinkomsten med 2,49 (1+0.55+2*0,47) för att den justerade inkomsten ska erhållas. Detta betyder att ett hushåll med två vuxna och två barn måste ha en total disponibel hushållsinkomst på för att ha en justerad inkomst som motsvarar 100 000 kronor.26 Låt oss nu studera inkomsterna för de ensamstående mödrarna och hur dessa har förändrats . I Figur 1 redovisas de justerade disponibla medianinkomsterna27 för olika hushållstyper i under tre perioder, 1990/1991, 1994/1995 och 1998/1999. Här framgår det att de ensamstående mödrarna hade en justerad medianinkomst som motsvarar i reala termer (penningvärde).28 Alla andra grupper, utom de sammanboende föräldrarna med minst tre barn, hade avsevärt högre inkomster . Den grupp som hade den högsta inkomstnivån är de sammanboende paren utan barn vars justerade inkomster var nära , 25Läsaren bör dock hålla i minnet att resultaten givetvis påverkas av valet av ekvivalensskala. Om skalfördelarna t.ex. betraktas som relativt stora, och vikten för tillkommande hushålls- medlemmar därför sätts relativt lågt, höjs ju inkomstnivåerna i större hushåll i motsvarande grad. 26Denna ekvivalensskala har utarbetats av SCB. För en genomgång av de överväganden som ligger till grund för skalan, se (1998). Ett underliggande antagande i ekvivalensskalor är att hushållets inkomster fördelas lika mellan makarna. Detta antagande är inte orimligt, trots att mannen i hushållet ofta har en högre individuell inkomst än kvinnan.