sou · GPB377d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Det ska vara det generella tillägget som ges enligt lagen om tariffer, med skillnaden att om kapacitetsfaktorn för kraften som tillägnas distributören är högre än ska tillägget bestå av en betalning för producenten och om det är mindre ska det bestå av en rabatt. 45 Övergångsbestämmelse 16.a enligt ellagen . Definition av elbörsens pris för anläggningar under det speciella systemet Elbörsens genomsnittliga timpris är det genomsnittliga pris som måste betalas varje timme av köparen av el för att få köpa el genom börsen. Priset bestäms genom marknadens operatör. Producenter med en kapacitet lika med och under 10 MW kan, förutom att beräkna elmarknadspriset på detta sätt, också välja de genom- snittliga timpriserna för låg- respektive höglastperioder som ges i poolen. Producenten får genom denna prissättning betalt beroende på om de matar in el på nätet under hög- eller låglasttid . Höglastpriset beräknas som det aritmetiska medelpriset som motsvaras av de första av dagen i räkningsmånaden. Låglastpriset är det pris som motsvaras av de resterande timmarna under samma månad. för kraftproduktion baserad på förnybara källor Till det ovannämnda marknadspriset för el ersätts dessutom produ- centerna av el från förnybara källor med en premie som är beroende av produktionsteknologi. -Solanläggningar: för anläggningar med en installerad kapacitet av upp till 5 kW, i den mån den nationellt installerade kapaciteten av denna energiproduktionsteknologi inte överstiger 50 MW: 60 pesetas/kWh (312,/kWh). Alla andra anläggningar: 30 pesetas/kWh (156,/kWh). -Vindenergianläggningar: 5,26 pesetas/kWh (27,/kWh) -Anläggningar baserade på geotermisk energi, vågenergi, tidvatten- energi: 5,45 pesetas/kWh (28,/kWh). -Vattenkraftsanläggningar med kapacitet lika med eller under 10 MW: 5,45 pesetas/kWh (28,/kWh). -Vattenkraftsanläggningar med kapacitet över 10 MW men under 50 MW: premien räknas ut enligt nedanstående formel: Premie = B(50-P)/40, där B är premien som motsvarar vatten- kraftsanläggningarna lika med eller under 10 MW och P är kapaciteten hos anläggningen uttryckt i MW. Premien avrundas till två decimaler. -vattenkraftsanläggningar Anläggningar som använder primär biomassa som huvudsakliga bränsle: 5,07 pesetas/kWh (26,/kWh). -Anläggningar som använder sekundär biomassa som huvudsakliga bränsle: 4,70 pesetas/kWh (24,/kWh). Även anläggningar som baseras på förnybara energikällor men är större än 50 MW kan få en premie, vilket består av 1 pesetas/kWh (5,/kWh). Premierna för alla de ovan nämnda energiformerna förutom vattenkraft mellan 10 och 50 MW samt solenergi ska justeras av Industri- och energiministeriet utifrån variationer i det genomsnittliga marknadspriset och ska läggas till summan av mark- nadspriset och premien. Samtliga ska revideras . Producenter av el från förnybara källor kan välja att inte ta emot det beräknade genomsnittspriset på elmarknaden samt premien som beskrivits ovan, utan istället få ett totalt pris för samtliga timmar enligt listan nedan: -Solenergi: 66 pesetas/kWh (343,/kWh) eller 36 pesetas/kWh (187,/kWh), beroende på om anläggningarna har en kapacitet lägre än 5 kW eller inte. -Vindenergi: 11,02 pesetas/KWh (57,/kWh). -Geotermisk-, våg-, tidvattenenergi, samt vattenkraft lika med eller under 10 MW: 11,20 pesetas/kWh (58,/kWh). -Anläggningar som använder primär biomassa som huvudsakliga bränsle: 10,83 pesetas/kWh (56,/kWh). -Anläggningar som använder sekundär biomassa som huvudsakligt bränsle: 10,46 pesetas/kWh (54,/kWh). Anläggningar med en blandning av energikällorna ovan ska beräk- nas i proportion till installerad kapacitet av varje källa. till elproduktion baserad på avfall Elproduktion baserad på fast avfall eller industriellt avfall som sitt huvudsakliga bränsle får en premie på 3,70 pesetas/kWh (19,/kWh) om kapaciteten är lika med eller lägre än 10 MW. För anläggningar med en kapacitet större än 10 MW och upp till och med 50 MW erhålls en premie som beräknas enligt följande formel: Premie= d+ (c-d) (50-P)/ 40 Där c= premien som motsvarar anläggningar med en kapacitet upp till och med 10 MW D= 1 peseta/kWh (5,/kWh) P= anläggningens kapacitet uttryckt i MW Premierna till anläggningar baserade på avfall ska justeras utifrån variationer i bland annat ränteläget. Vem betalar premien? Det är distributörerna eller i de fall där det är berättigat, trans- missionsföretagen, som enligt lag ska betala och stå för kostna- derna för den extra premien till producenterna för elen som baserats på förnybara källor utöver det fastlagda marknadspriset. Det finns inga ytterligare nationella stöd för att främja elpro- duktion baserad på förnybara källor i . Däremot finns vissa regionala stöd. Även befintliga EU-stöd ger ett betydande tillskott till olika energiprojekt. Royal decree 2818/1998, December 23rd, on the generation of electricity by facilities supplied by renewable energy sources, waste and cogeneration. Elmarknaden i är helt öppen för konkurrens. Elproduktionen var tidigare statsägd och privatiserades . Genom den nya ellagen 46 avskaffas den tidigare börsen - the Pool. Den ersattes av Arrange- ment, . är en öppnare marknad genom bilaterala kontrakt med både långsiktiga och kortsiktiga kontrakt samt spot- kontrakt. Regeringen förväntar sig att utomstående aktörer kommer att inrätta olika former av marknadsplatser för handel med el. En oro för att de allmännyttiga leverantörsföretagen kan miss- bruka nära relationer med de likaledes allmännyttiga distri- butionsföretagen till korssubventioner och liknande, har föranlett att verksamheterna ska delas upp och särredovisas. Verksamheter som inryms i de Allmännyttiga elleveranslicenserna, PES 47, ska delas upp i separata delar för handel med el respektive distribution. PES-licenserna förutsätts vara uppbrutna . I finns inget prioriterat eller garanterat tillträde till nätet för el baserat på förnybara energikällor. I ellagen anges däremot att distributörerna ska erbjuda alla producenter av grön el en nätanslutning. Producenterna behöver inte acceptera erbju- dandet utan kan fritt välja bland andra konkurrerande alternativ eftersom det är producenterna själva som betalar nätanslutningen. Distributörerna kan komma undan kravet om erbjudande av nät- anslutning om det kan styrkas att nätanslutningen skulle hota systemets säkerhet. I producerades totalt el , vilket gör till EU:s tredje största elproducent efter och . El från förnybara källor stod för av den totala bruttoelproduktionen i 48. producerades närmare vattenkraft vilket motsvarar ungefär en tredjedel av den förnybara elen. Av de vindkrafts- producerande länderna inom EU hamnar på fjärde plats efter , och . 46The Utilities Act 2000. 47Public electricity supply licenses. tionen uppgick till 886 GWh och el baserad på biomassa stod för 2 917 GWh under . En lag om förpliktelse för elleverantörerna att leverera en viss mängd el som är baserad på förnybara källor (Renewable Obliga- tion) kommer att införas i och , om förslaget antas av parlamentet. Ett liknande förslag kommer att läggas fram för det skotska parlamentet och liknande arrangemang diskuteras i . Plikten om leveranser av förnybar el utgör den grundläggande politiska åtgärden för att klara av den brittiska målsättningen om el från förnybara källor och lägger grund för ett system med gröna certifikat. Den nya lagen förväntas träda i kraft och ska gälla . Fram till detta datum ska det finnas en garanterad marknad för el baserad på förnybara källor. Den primära lagstiftningen för att införa plikt för elleverantör- erna ligger i ellagen, The Utilities Act 2000. Förslaget utarbetas i samverkan med berörda aktörer, såsom industri, näringsliv och konsumentgrupper. Vilka gäller plikten om el baserad på förnybara energislag? Kvotplikten föreslås gälla alla licensierade elleverantörer i och . Dessa är förpliktigade att leverera en specificerad mängd el från förnybara källor till brittiska kunder. Alternativt kan elleverantörerna köpa certifikat, Renewable Obligation Certi- ficates, ROC, från andra leverantörer eller producenter på mark- naden eller betala ett fastlagt friköpspris till reglermyndigheten för el och gas, Office of Gas and Electricity Markets, OFGEM. Leverantören kan också välja vissa eller samtliga alternativ utifrån företagets aktuella situation. Enligt förslag ska vattenkraft med lägre kapacitet än 10 MW, land- och havsbaserad vindkraft, jordbruks- och skogsrester, energi- grödor, vågkraft, solceller och biogas ingå i plikten. Kraft från avfall och storskalig vattenkraft (>10 MW) anses vara kommersiellt bärkraftig och får inte ingå i stödsystemet 49. Det pågår emellertid fortfarande en diskussion angående avfall, bland annat huruvida organiskt avfall ska få ingå eller inte. Om avfall kommer att inkluderas, ska endast den del som härstammar från icke-fossilt avfall kunna godkännas för ROC:s. Kraftvärmeproduktion ska inte ingå i pliktlagen, förutom om den baseras på icke-fossila bränslen. Däremot diskuteras för när- varande om kraftvärme ska ingå i grunden för beräkning av varje individuell leverantörs plikt, t.ex. om en leverantör levererar 100 GWh varav 20 GWh kommer från kraftvärme – ska då plikten beräknas på 100 GWh eller 80 GWh? El som producerats i projekt som innehar kontrakt under NFFO 3, 4 och 5 kommer inte att vara berättigad till certifikat förrän kontraktstiden löpt ut. Projekt med kontrakt under NFFO 1 och 2, vilka löpte ut , är berättigade till certifikat i den mån energikällorna i sig själva är berättigade till certifikat. OFGEM ska administrera systemet med certifiering av de produk- tionsteknologier som är berättigade att delta i stödsystemet. OFGEM ackrediterar producenter som når upp till de fastlagda kraven för produktion av förnybar el och tilldelar dem certifikat, ROCs, i förhållande till den mängd förnybar el som produceras. Producenterna registreras och därefter mäts produktionen och rapporteras in till OFGEM . Exakt hur registrerings- förfarandet ska gå till håller fortfarande på att utredas, men certifikaten kommer att visa producentens elproduktion den senaste månaden samt aktuell typ av förnybar energikälla. representerade energi från förnybara källor av den producerade elen i . 49 Enligt äldre, men även nya studier ligger gränsen för vattenkraftens kommersiella bärkraft vid denna nivå. målsättning är enligt ett konsultationsdokument att av landets elförsörjning ska baseras på förnybar energi år . Förutsättningen är emellertid att kostnaderna för konsumenterna blir acceptabla. Målet, , kommer med stor sannolikhet att uppnås med hjälp av det tidigare stödprogrammet Non Fossil Fuel Obligation, NFFO, samt redan befintlig kapacitet. Den nya plikten att leverera el från förnybara energikällor genom certifikatsystemet kommer att vara den huvudsakliga drivkraften bakom ökningen från . Det är beräknat att omkring 36–av el från förnybara källor kommer att krävas för att nå målsättning. Av denna el beräknas 20–krävas från förnybar el utöver de kontrakt- erade NFFO-projekten. Emellertid har det ännu inte tagits något beslut om målsätt- ningen i och med att diskussionen om elproduktion från avfall ännu inte är avslutad. Om avfall ska ingå kommer målet förmod- ligen att höjas. Den mängd förnybar el som motsvarar kvoten kommer sannolikt att definieras som en andel i procent av leverantörens totala leveranser under ett givet år. Kvoten är beräknad utifrån det nationella målet om förnybar el och kommer att öka . Detta innebär t.ex. att andelen förnybar el föreslås vara ; år . Nivåerna kommer inte att sänkas även om kostnaderna för el från förnybara källor blir höga. Försäkringen mot för höga konsumentpriser kommer istället att ges genom möjligheten för leverantörerna att välja ett så kallat friköpspris, se nedan. förväntas nivån på kvoten ligga med en ökande marknad för el. Det är parlamentet som fastställer den årliga kvoten, men den är föremål för diskussion hos marknadens aktörer i samband med remisshanteringen. Reaktionerna från industrin på de föreslagna nivåerna är att målsättningen är utmanande. Miljörörelsen å sin sida anser att målet är för lågt. Om klimatfrågan medför att målsättningen måste höjas, kommer också regeringen att föreslå en höjning av kvoterna som leverantörerna ska uppfylla. OFGEMs uppgift att övervaka och kontrollera installerad kapacitet och rapportera om måluppfyllelse. Ett certifikat kommer inte att ha någon enhetlig storlek, utan kommer att utfärdas av OFGEM till producenterna i den mängd som motsvaras av den för tillfället producerade elen. Eftersom leverantörernas plikt gäller leveranser till kunder efter avräkning av överföringsförluster, kommer det att finnas något fler certifikat än motsvarande mängd förnybar el på marknaden. Perioderna för vilka leverantörerna ska uppfylla den uppsatta kvoten löper , och förmodligen kommer den att gälla mellan och nästföljande år. Första året kommer emellertid giltighetstiden att vara förlängt och löpa mellan till . Hur ska leverantörerna uppfylla plikten För att fullgöra sin plikt att leverera en viss mängd el från förny- bara källor till brittiska kunder har leverantörerna tre möjligheter: Leverantören kan köpa grön el och leverera till sina kunder och köpa motsvarande mängd certifikat för att bevisa att elleveransen har skett. Leverantörer kan också köpa enbart certi- fikat av producenten, bilateralt eller via någon marknad. Ett tredje alternativ är att betala ett friköpspris till OFGEM, se nedan. Leverantören kan välja vissa eller samtliga alternativ efter behov. Regeringen beräknar att knappt 100 företag kommer att om- fattas av plikten. Bland dessa finns många stora företag. Det finns ett tiotal stora leverantörer till de brittiska hushållen vilka beräknas distribuera av elen till denna kundgrupp. På den industriella sidan finns fler stora företag, men majoriteten av leveranserna görs från de största aktörerna. En anledning till att plikten läggs på leverantörerna är att dessa traditionellt har varit den dominerande parten på elmarknaden. Eftersom en del producenter endast använder en sorts bränsle, t.ex. kol, anses det heller inte lämpligt att belägga producenterna med plikt. Leverantörerna måste vid periodens slut informera OFGEM om det antal certifikat som de vill lösa in. OFGEM kontrollerar att de återlösta certifikaten är giltiga och att de inte blivit återlösta av någon annan part. Sparande och lån av certifikat Beroende på sammansättningen av förnybara energikällor som kommer att bidra till elproduktionen väntas fluktuationer i elproduktionen på grund av t.ex. väderförhållandena. För att ge utrymme för att klara dessa variationer föreslår regeringen att en viss flexibilitet byggs in i systemet genom möjligheter att spara och låna certifikat. Förslaget som presenteras i konsultationsrapporten innebär att insättning av certifikat på ett bankkonto för användning vid en senare period, ska tillåtas men begränsas till av leverantörens plikt i varje period. Efter att remis- svaren har kommit in har regeringen emellertid påbörjat en ny diskussion om hur stor mängd certifikat som ska kunna sparas. Eventuellt kommer att få sparas för att undvika prismanipulation av marknaden. Regeringen föreslog också att lån av certifikat skulle begränsas till av leverantörens plikt i varje period. Denna mängd kan också komma att ändras av samma skäl som för sparande, men istället utökas till . Förmodligen kommer sparande och lån av certifikat endast att tillåtas för det påföljande året. Ett tak anger hur mycket certifikaten maximalt kommer att kosta, det så kallade friköpspriset (buy-out price). Anledningen till att leverantörerna också kan välja att betala friköpspriset istället för att köpa certifikat och/eller leverera grön el, är att kostnaderna för konsumenterna inte ska bli för höga, t.ex. om elleverantörerna investerar i för dyr teknologi för el från förnybara källor för att klara kraven som ställs enligt den nya lagen. Avgörande för valet att införa ett takpris är hänsyn till socialt utsatta grupper 50 bland befolkningen. Friköpspriset föreslås ligga på 3 p/kWh. Regeringen har inga planer på att sänka denna nivå när pliktlagen väl införts, utan föreslår att friköpspriset ska bindas till konsumentprisindex. Introduktionen av plikten beräknas leda till en prishöjning på el räknat elpriser. Enligt den nya ellagen ska intäkterna från friköpen returneras till elleverantörerna. För att ge ytterligare kommersiella incitament till elleverantörerna att klara sina förpliktelser föreslår regeringen att återbetalningen av friköpen endast ska gå till dem som fullgjort plikten genom leverans av förnybar el och/eller köp av certifikat. Återbetalningen görs i proportion till i vilken omfattning leveran- törerna uppnått de ställda kraven. Behållningen för samtliga leverantörer av friköpen beräknas enligt följande: £p = £T/y £p = Behållningen per återlämnat certifikat £T = Totala intäkter från friköpen från alla leverantörer y = totala antalet certifikat som återlöses i perioden av samtliga elleverantörer. Köpen av certifikat kan ske både bilateralt och på en marknad. De flesta köp av certifikat väntas ske som inköp av elen från förnybara energikällor görs, men det är alltså möjligt att köpen görs separat. Enligt uppgift är det regeringens förhoppning att leverantörerna väljer långsiktiga kontrakt eftersom dessa ger mer stabilitet och säkerhet till producenterna. OFGEM handhar ingen marknad utan registrerar endast handeln. Handel sker bilateralt eller genom eventuella marknads- platser som sätts upp av utomstående aktörer på marknaden. Dessa marknader kontrolleras genom lagstiftningen om finansiella tjänster, Act. OFGEM ska registrera all handel med certifikat mellan producenter, leverantörer och andra aktörer. 50 I finns åtminstone 4,3 miljoner socialt utsatta hushåll (fuel poverty). Fenomenet har sitt ursprung i en kombination av dåligt isolerade eller otillräckligt uppvärmda hus och låga inkomster. Medborgare med de minst energieffektiva husen kan dras med uppvärmningskostnader som är två till så höga som de mer välbeställda hushållen för samma komfortnivå. Myndigheten ska också reglera och kontrollera marknaden för certifikat i så måtto att mängden ROC:s i cirkulation överens- stämmer med den mängd förnybar el som produceras. All registrering ska skötas elektroniskt. Konkurrensen på certifikatmarknaden anses vara tillräcklig för att marknaden ska vara öppen . Under slutet av varje period då leverantörerna ska återlämna certifikaten beräknas konkurrensen emellertid förstärkas. Om en leverantör inte fullgör sin plikt kommer denna att utsättas för sanktioner enligt ellagen. Den slutgiltiga straffåtgärden är indragning av licenserna för elleverantörerna. Transaktionskostnader antas bli relativt låga eftersom certifikat- systemet ska vara helt elektroniskt. Kostnader kommer att uppstå vid OFGEM som ska registrera och kontrollera handeln samt certifiera produktionssystemen. Hos producenterna uppstår kostnader för registrering och ansökan för certifiering. För leveran- törerna uppstår kostnader för handeln med certifikat. Vissa initiala kostnader förväntas uppkomma för att upprätta datasystemen liksom kostnader för att åtgärda problem vid starten. De fasta kostnaderna som uppkommer tros vara låga och stabila, men i och med att kvotens nivå ökar kommer kostnaden för systemet utslaget per kWh el från förnybara källor att minska. OFGEM kan godkänna import av certifikat under förutsättning att myndigheten anser att tillvägagångssättet för utfärdande av certifikat i det andra landet är godtagbart. En mer komplex fråga är hur bevisningen ska ske att den fysiska elleveransen till brittiska kunder har ägt rum. OFGEM kommer att kontrollera huruvida kapacitet funnits på överföringsförbindelsen där den fysiska importen ska ha genomförts. Regler för hur en internationell handel ska ske diskuteras . Utgångspunkten för diskussionerna är att europeisk handel bör uppmuntras, men vill den brittiska regeringen uppmuntra utvecklingen av produktionskapacitet i . KOMPLETTERANDE STÖDSYSTEM OCH ÖVERGÅNG Det nya certifikatsystemet ska enligt gällande tidsplan träda i kraft . Den nya lagen om plikt att leverera el från förnybara energikällor samt stöden till havsbaserad vindkraft och energi- grödor har notifierats som statsstöd till . Starten för det nya systemet beror till stor del på när och om Kommissionen godkänner stödsystemen. Dessutom beror tidsplanen på PES-licensieringen och på när uppdelningen i separata licenser för produktion respektive distribu- tion är avslutade. Vad händer med NFFO-kontrakten? har det funnits ett stödsystem för icke-fossila bränslen, Non-Fossil Fuel Obligation, NFFO. Systemet, som ursprungligen var avsett att främja kärnkraft, kom också att innebära stöd till elproduktion baserad på förnybar energi. Genom NFFO ställs krav på offentliga elleverantörer att köpa upp en viss mängd el baserad på icke-fossila energikällor. NFFO stöder vissa utvalda projekt för förnybar el genom att garantera dem ett fastlagt försäljningspris på producerad el . Projekten valdes ut genom ett anbudsförfarande där projekten rangordnades inom olika kategorier med jämförbar teknik, bland annat efter elpris. Elleverantörerna har kompenserats för skillnaden mellan det fastställda priset och marknadspriset via medel från beskattningen av fossila bränslen. Introduktionen av plikten om förnybar el innebär att inga ytter- ligare kontrakt skrivs under det tidigare programmet. För redan gällande kontrakt kommer övergångslösningar att sättas in. Dessa innebär bland annat att ingen klimatskatt tas ut och att inga fördelar från den nya pliktlagen ska kunna ges innan de gamla kontrakten löper ut. Äldre projekt med kontrakt som löpte ut ska få användas under Renewable Obligation. Ytterligare och kompletterande åtgärder för att främja förnybar energi: 1.Direkta stöd kopplade till Renewable Obligation Anslag ska ges till ett litet antal projekt med havsbaserad vindkraft och energigrödor, eftersom regeringen anser att dessa teknologier behöver ge ett betydande bidrag till den totala energiförsörjningen av förnybar el om målet ska nås. Än så länge ger teknologierna inget bidrag till elförsörjningen och är på ett tidigt kommersiellt stadium världen över. Erfarenheterna från dessa projekt ska underlätta en reduktion av kostnaderna så att de kan nå en nivå där de kan konkurrera utan extra stöd. Regeringen föreslår att stöd av kostnaderna ska kunna ges till de projekt med lägst kostnad för finansiärerna, räknat som pund per MW installerad kapacitet. Separata program ska drivas för havsbaserad vindkraft och energigrödor. 2.Undantag från klimatskatten. En klimatskatt införs . Skatten på el kommer att ligga på 0,43 p/kWh (ca. /kWh). Det mot- svarar en ökning med mellan på elpriset till företag. Kvalificerad el baserad på förnybara källor ska få undantag från skatten. Genom en certifieringsprocedur liknande den för ROCs ska även certifikat för klimatskatteundantag införas, , LEC. Handel med LEC:s kommer där- emot inte att förekomma. 3.Ett stödprogram för forskning och utveckling samt teknologi- överföring för att främja en teknologisk utveckling ska införas. Detta kommer att innefatta hjälp med att överbrygga icke- tekniska hinder för spridning av förnybar energiteknologi. 4.Regeringen vill också främja utvecklingen av ett strategiskt tillväga- gångssätt vad gäller planering i regionerna och introduktion av regionala mål för förnybar energi baserad på resursutvärderingar. OFGEM är den centrala myndigheten som ansvarar för certifiering av producenter, utfärdande och registrering av certifikat, mottag- ning av leverantörernas inlämning av certifikat, rapportering till regeringen, administration av sparande och lån och organisation av återbetalning av friköpsinbetalningar till leverantörer. har frihet att välja huruvida man själv ska utföra dessa aktiviteter eller genomföra dem genom utomstående aktörer. Varför inte ett differentierat friköpspris?