sou · GPB31d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I lagen finns inte några bestämmelser om minsta tillåtna vederlag vid utgivande av skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Hinder mot registrering av nyteckning med stöd av sådan optionsrätt föreligger, om inte yttrande företes från auktoriserad eller godkänd revisor eller, i avstämnings- bolag, från den centrala värdepappersförvararen av vilket framgår att aktierna till fullo betalats (5 kap. 14 § ABL). Det nominella beloppet utnyttjas framför allt för att förhindra bolagsbildning och emissioner till underkurs. För aktieägarna innebär en emission av aktier till underkurs inte något problem. För dem gäller att de vid kontantemission har före- trädesrätt till nya aktier enligt aktiebolagslagen eller bolagsordningen. En avvikelse från företrädesrätten kan beslutas av stämman eller styrelsen och då liksom vid apportemission gäller att teckningskursen skall bestämmas på ett sätt som är rättvist. Sätts i sistnämnda fall teck- ningskursen under marknadsvärdet på de nya aktierna, favoriseras de teckningsberättigade på bekostnad av de aktieägare som inte får delta i emissionen, något som kan medföra att emissionsbeslutet efter förklaras ogiltigt. Huruvida teckningskursen satts under aktiernas nominella belopp är emellertid i detta sammanhang irrelevant. Förbudet mot underkurs gäller alltså av hänsyn till bolagets borgenärer. De skall kunna utgå från att tillgångar svarande mot det registrerade aktiekapitalet faktiskt har tillförts bolaget. För att garantera borgenärerna detta krävs emellertid inte ett system med nominella Aktier utan nominellt värde 211 värden på varje aktie. Ett sådant skydd kan uppnås också inom ramen för det av kommittén föreslagna kvotaktiesystemet. Utgångspunkten vid bolagsbildning är att betalningen skall tillföras aktiekapitalet. Bestäms teckningskursen till ett högre belopp än aktiernas nominella belopp skall skillnaden mellan teckningskursen och nominella beloppet tillföras överkursfonden (2 kap. 12 a § ABL). I ett system utan något nominellt värde på aktierna ligger det nära till hands att föra hela det inbetalade beloppet till aktiekapitalet, eftersom någon överkurs inte finns i ett sådan system. En sådan ordning skulle också ligga i linje med gällande rätt där hela beloppet blir bundet eget kapital. Något sakligt skäl för att hela det belopp som betalas för aktierna skall vara bundet eget kapital finns emellertid inte. Det är en ordning som synes grundad mer på tradition än sakliga överväganden och som inte är invändningsfri. Tvärtom är det ett välkänt faktum att många nystartade bolag, med inledningsvis begränsade intäkter, ofta har en för liten andel fritt eget kapital för att möta kostnaderna i verksamheten, något som kan leda till att bolaget blir likvidationspliktigt enligt 13 kap. 2 § ABL. För att möta dessa problem är det inte ovanligt att aktierna vid bolagsbildningen ges ut till nominellt belopp och att aktietecknarna gör ett s.k. aktieägartillskott. Kommittén föreslår mot denna bakgrund en ordning, som innebär att stiftarna i stiftelseurkunden anger hur många aktier som skall ges ut, hur mycket som skall betalas för varje aktie och hur stor del av betalningen för aktierna som skall tillföras aktiekapitalet. Skall inte hela betalningen för aktierna tillföras aktiekapitalet, blir resterande del av betalningen fritt eget kapital, om det inte av stiftelseurkunden fram- går att beloppet skall tillföras bunden fond. Om det i bolaget skall finnas exempelvis 10 000 aktier som ges ut till kursen , kan av stiftelseurkunden framgå att exempelvis per aktie skall tillföras aktiekapitalet. Sedan samtliga aktier tecknats och betalats kommer alltså att tillföras aktiekapitalet, medan blir fritt eget kapital. Stiftarna måste naturligtvis utforma stiftelseurkunden så att det sammanlagda belopp som skall tillföras aktiekapitalet inte understiger det i förslaget till bolagsordning angivna aktiekapitalet eller minimikapitalet. En förutsättning för registrering av bolaget är näm- ligen att det sammanlagda belopp som betalats för aktierna och tillförts aktiekapitalet minst motsvarar det i bolagsordningen angivna aktie- kapitalet eller uppgår till minimikapitalet. 212 Aktier utan nominellt värde Det finns i detta sammanhang skäl att uppmärksamma EG:s andra bolagsdirektiv (77/91/EEG). I artikel 8 föreskrivs beträffande bolags- bildning att aktierna inte får ges ut mot vederlag som understiger aktiernas nominella belopp eller det bokförda parivärdet. Be- stämmelsen kan i det förstone synas hindra en övergång till ett system med aktier utan nominellt värde. Bestämmelsens syfte torde emellertid vara att garantera att bolaget vid bildandet tillförs tillgångar som minst motsvarar det registrerade aktiekapitalet (SOU 1992:83 s. 252). Det av kommittén föreslagna kvotaktiesystemet ger sådana garantier. I ett kvotaktiesystem behöver ändringar också göras i bestämmelserna om ökning av aktiekapitalet genom nyemission och fondemission (10– 12 kap.). Vid nyemission gäller att betalningen för tecknade och till- delade aktier, precis som vid bolagsbildning, skall tillföras aktie- kapitalet och, i förekommande fall, överkursfonden. Kommittén föreslår också här en nyordning som innebär att bolagsstämman eller, i förekommande fall, styrelsen i emissionsbeslutet får ange att endast en viss del av betalningen, eller ingenting alls, skall tillföras aktiekapitalet eller annat eget bundet kapital och resten utgöra fritt eget kapital. Därigenom öppnas nya finansieringsmöjligheter för företagen. Ett bolag kan t.ex. genom en emission av aktier dra in fritt eget kapital till investeringar som endast med viss sannolikhet kommer att genomföras. Blir investeringen inte av kan pengarna återbetalas genom utdelning i stället för genom nedsättning av aktiekapitalet med allt vad det innebär. På motsvarande sätt kan en emission av aktier användas för att finansi- era investeringar där kostnaderna inledningsvis inte får redovisas som tillgång. Den föreslagna nyordningen inkräktar inte på borgenärsskyddet. Från borgenärssynpunkt är en nyemission välkommen under förutsätt- ning att den ger ett tillskott till bolaget som överstiger emissions- kostnaderna. Varje ökning av bolagets bundna egna kapital gynnar definitionsmässigt bolagets borgenärer. Vad som är viktigt i samman- hanget är att förhindra att bolaget i aktiebolagsregistret står antecknat med ett aktiekapital som aldrig tillförts bolaget. Det gäller därför att se till att bolaget genom nyemissionen tillförs värden motsvarande det registrerade ökningsbeloppet. För att garantera detta behålls i fråga om privata aktiebolag de nuvarande kraven på inbetalning i bank av kontanta tillskott och revisorsintyg vid tillskott i form av apport- Aktier utan nominellt värde 213 I publika bolag tillåts enligt förslaget kontant betalning direkt till bolaget (12 kap. 19 §). För innehavare av konvertibler och teckningsoptioner som bolaget har givit ut får en nyemission till låg kurs en särskild betydelse. En nyemission till en kurs under de förut registrerade aktiernas kvotvärde sänker detta värde. Det påverkar konverterings- eller teckningskursen för utestående konvertibler och teckningsoptioner, se nedan. Som anförts ovan innebär en emission till underkurs inte några problem för aktieägarna. För dem gäller att de vid kontantemission har företrädessrätt till nya aktier enligt aktiebolagslagen eller bolags- ordningen. Avvikelse från företrädesrätten kan beslutas av stämman eller styrelsen och då liksom vid apportemission gäller att tecknings- kursen skall bestämmas på ett sätt som är rättvist. Sätts i sistnämnda fall teckningskursen under marknadsvärdet på de nya aktierna, favoriseras de teckningsberättigade på bekostnad av de aktieägare som inte får delta i emissionen, något som kan medföra att emissions- beslutet efter förklaras ogiltigt. Huruvida teckningskursen satts under aktiernas nominella värde, får i detta sammanhang anses vara irrelevant. Detsamma gäller om aktiekursen i den nya ordningen sätts under de redan utgivna aktiernas kvotvärde. I registreringsärendet skall kontrolleras att det sammanlagda belopp som betalats för tecknade och tilldelade aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av någon annan, uppgår till det belopp eller lägsta belopp varmed bolagets egna kapital enligt emissionsbeslutet skall ökas (12 kap. 23 §). Genom registreringen fastställs ökningen av aktiekapitalet till det sammanlagda belopp som betalats för tecknade och tilldelade nya aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av någon annan (12 kap. En fondemission sker enligt gällande rätt genom utgivande av nya aktier eller genom höjning av det nominella värdet på de gamla aktierna. Någon betalning för aktierna erläggs inte. I stället överförs till aktiekapitalet belopp från bolagets övriga egna kapital. Det överförda beloppet eller summan av de överförda beloppen skall överensstämma med summan av de nya aktiernas nominella belopp eller den samman- lagda höjningen av aktiernas nominella belopp. Det är tydligt att denna reglering är framtvingad av systemet med nominella värden. Aktiekapitalet skall vara fördelat på aktier som alla har samma nominella värde och då står valet mellan att ge ut nya aktier eller höja det nominella värdet på de gamla för att ekvationen skall gå i hop. Avskaffas de nominella värdena har lagstiftaren en större frihet att utforma regleringen efter vad som är lämpligt. 214 Aktier utan nominellt värde I ett kvotaktiesystem behövs i själva verket inte något förbud mot underkurs vid fondemission. Från borgenärssynpunkt är det viktiga att ökningen av aktiekapitalet är reell i den meningen att ökningsbeloppet hämtas från fria eller bundna fonder och binds i bolaget som aktie- kapital. Det är från deras synpunkt likgiltigt om fondemissionen genomförs genom utgivande av fondaktier eller ej. För innehavare av konvertibler och teckningsoptioner som bolaget har givit ut får fondemissionen en särskild betydelse. En fondemission utan utgivande av nya aktier får till effekt att aktiernas kvotvärde, dvs. kvoten mellan det registrerade aktiekapitalet och antalet registrerade aktier, höjs. Det påverkar konverterings- eller teckningskursen för utestående konvertibler och teckningsoptioner, se nedan. Den saken bör emellertid inte tillmätas någon betydelse för registreringen av fondemissionen. Även från aktieägarnas synpunkt är det likgiltigt om fondemissionen genomförs genom utgivande av fondaktier eller ej, deras andel av aktiekapitalet förblir densamma. De förväntningar om oförändrad utdelning per aktie som aktiemarknaden ofta knyter till emission av fondaktier, kan inte tilläggas någon betydelse i detta sammanhang. Bestämmelserna i 10 kap. 2 § och 11 kap. 2 § har utformats i enlig- het med det anförda. Det skall i sammanhanget påpekas att den föreslagna nyordningen vid emission av nya aktier inte heller inkräktar på aktieägarskyddet; det konstitueras att alla tecknade och tilldelade aktier skall vara till fullo betalda vid registrering av emissionen och av den grundläggande likhetsprincip som gäller för vinstutdelning och annan värdeöverföring till aktieägarna (12 kap. 23 §). Konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning De skäl som anförts ovan för ett avskaffande av det nuvarande förbudet mot nyemission till underkurs utan att ersätta det med något mot- svarande förbud mot nyemission till en kurs som understiger kvot- värdet på de redan utgivna aktierna, gäller också emission av kon- vertibler och teckningsoptioner. Från borgenärsynpunkt är varje ökning av aktiekapitalet som motsvaras av ett verkligt tillskott till bolaget välkommen och för aktieägarna är det egentliga problemet emissioner till en kurs som understiger marknadsvärdet, medan emissioner till en kurs som motsvarar marknadsvärdet men som understiger det nominella värdet eller kvotvärdet inte skapar några svårigheter för dem. Aktier utan nominellt värde 215 Enligt gällande rätt får konverteringskursen inte sättas under aktiernas nominella belopp. Men det räcker inte med detta. Konver- tering innebär att konvertibeln byts mot aktier, varvid skuldför- bindelsens belopp avräknas mot konverteringskursen. Om konvertibler- na emitterats till underkurs kan det leda till komplikationer när konvertering påkallas. Antag att konverteringskursen överensstämmer med aktiernas nominella belopp och att konvertiblerna emitterats till underkurs. I så fall skall konvertering vägras eftersom ett utbyte skulle innebära att aktier emitteras till underkurs. Bolaget har ju inte tillförts vederlag motsvarande skuldförbindelsens belopp. En emission av kon- vertibler till underkurs kan emellertid hjälpas upp genom en lämplig konverteringskurs. Antag att konvertibler med ett nominellt värde av emitteras till underkursen kontant. Aktiernas nominella belopp är . Om konverteringskursen är , dvs. två kon- vertibler byts mot en aktie, tillförs bolaget genom konvertibel- emissionen kontant per aktie, vilket är godtagbart (se SOU 1997:22 s. 350). Det är tydligt att om systemet med nominella värden på aktierna överges, de nuvarande reglerna för konvertering måste ses över. En nära till hands liggande lösning är att behålla systemet med nominella belopp på konvertiblerna och låta dessa belopp liksom f.n. gå i avräkning mot en konverteringskurs, som emellertid relateras inte till nominella värdet utan till aktiernas kvotvärde vid tiden för emissions- beslutet. I de emissionsvillkor som tillämpas på den svenska kapital- marknaden finns bestämmelser om den rätt som skall tillkomma innehavare av konvertibel för den händelse bolaget innan konvertering sker lägger samman eller delar upp aktier, genomför en fondemission, en nyemission eller en emission av konvertibler eller tecknings- optioner, sätter ned aktiekapitalet med återbetalning till aktieägarna, på annat sätt än genom en fondemission eller en nyemission eller en emission av konvertibler eller teckningsoptioner riktar ett erbjudande till aktieägarna att i förhållande till aktieinnehavet av bolaget förvärva värdepapper eller rättighet av något slag eller beslutar att på motsvarande sätt till aktieägarna dela ut sådana värdepapper eller rättigheter utan vederlag, beslutar om kontant utdelning till aktieägarna med belopp som väsentligt överstiger den genomsnittliga utdelning som bolaget lämnat , träder i likvidation, försätts i konkurs, blir föremål för företagsrekonstruktion, eller beslutar att bolaget skall upplösas genom fusion, samt den rätt som skall tillkomma innehavare av konvertibel för den händelse bolagets aktier, innan konvertering sker, blir föremål för inlösen (jfr kommitténs lagförslag i SOU 1997:22 s. 71 beträffande 8 kap. 10 § 216 Aktier utan nominellt värde första stycket 6 och 7). Det faller utanför kommitténs uppdrag att mera i detalj överväga vilka ändringar som måste företas i de villkor som förekommer på kapitalmarknaden. Det finns emellertid inte någonting som talar för att en konverteringskurs som relateras till det vid varje konverteringsperiod gällande kvotvärdet skulle vara svårare att administrera än den konverteringskurs relaterad till nominella värdet som används . I enlighet med det anförda bör underkursförbudet vid utgivande av konvertibler (5 kap. 1 § tredje stycket ABL) ersättas av en bestämmelse av innebörd att teckningskursen får vara lägre än konvertibelns nomi- nella belopp om konverteringskursen bestäms så att bolaget vid konvertering kommer att ha tillförts vederlag till ett värde som minst motsvarar den sammanlagda andel av aktiekapitalet som representeras av de aktier som lämnas som utbyte (12 kap. 7 § tredje stycket). Det ankommer på PRV att vid registrering av konvertibelemissionen pröva om det sammanlagda beloppet som skall betalas för tecknade och tilldelade konvertibler uppgår till det belopp eller högsta belopp som kan ha bestämts för emissionen och att full och godtagbar betalning har erlagts för konvertiblerna med beaktande av denna bestämmelse (12 kap. 23 § tredje stycket 3). Enligt gällande rätt får en konvertering registreras endast om bolaget förmår visa att det på grund av emissionen av konvertibler tillförts vederlag till ett värde motsvarande minst det sammanlagda beloppet av de aktier som utgivits i utbyte. Med kommitténs ovan redovisade förslag bortfaller behovet av denna regel. 2.2.3Avsättning av överkurs till överkursfond och reservfond Belopp som bolaget på grund av aktieteckning har fått som betalning för aktierna utöver det nominella beloppet skall enligt gällande rätt sättas av till överkursfonden (2 kap. 12 a § och 4 kap. 13 a § ABL). Belopp som vid utbyte av fordran enligt skuldebrev mot aktie motsvarar skillnaden mellan fordringsbeloppet och aktiens nominella belopp skall avsättas till reservfond (12 kap. 4 § första stycket 4 ABL). Fondemission kan ske genom överföring till aktiekapitalet av ett belopp svarande mot kapitalökningen från bl.a. överkursfond och reservfond (4 kap. 16 § ABL). Aktier utan nominellt värde 217 Kommitténs förslag innebär att belopp som bolaget på grund av aktieteckning eller konvertering har fått som betalning för aktierna skall tillföras aktiekapitalet i den utsträckning som framgår av emissionsbeslutet. Någon överkurs finns inte och någon motsvarighet till bestämmelserna om överkursfond i 2 kap. 12 a §, 4 kap. 13 a § eller 12 kap. 4 § första stycket 4 ABL behövs inte. Genom avskaffandet av överkursfonden bortfaller också definitions- mässigt möjligheten att genomföra en fondemission genom överföring till aktiekapitalet av överkursfonden. Däremot kvarstår möjligheten att göra en fondemisssion genom överföring från reservfonden (10 kap. 2 § andra stycket). 2.2.4Uppgift på aktiebrev om nominellt belopp Aktiebrev skall enligt gällande rätt ange bl.a. akties nominella belopp. Brevet skall förses med påskrift så snart det kan ske när det nominella beloppet ändrats (3 kap. 4 § ABL). Vid en övergång till ett kvotaktiesystem bortfaller definitionsmässigt kravet på att ange ett nominellt belopp på aktiebreven. Men inte heller kvotvärdet behöver anges. Förslaget underlättar bl.a. genomförandet av en nedsättning av aktiekapitalet genom minskning av aktiernas kvot- värde eftersom aktiebreven då inte behöver lämnas in för påteckning. 2.2.5Fondemission genom ökning av nominella beloppet Aktiekapitalet kan enligt gällande rätt ökas genom att aktier tecknas mot betalning (nyemission) eller genom att aktier ges ut eller aktiernas nominella belopp höjes utan ny betalning (fondemission) (4 kap. 1 § ABL). Vid beslut om fondemission skall enligt gällande rätt anges på vilket sätt och med vilket belopp aktiekapitalet ökas, de nya aktiernas 218 Aktier utan nominellt värde aktieslag eller det belopp vartill aktiernas nominella belopp höjes (4 kap. 16 § ABL). Kommitténs förslag till nya regler om kapitalökning innebär att en fondemission kan ske genom överföring till aktiekapitalet av belopp från fritt eget kapital, reservfond eller uppskrivningsfond eller genom uppskrivning av anläggningstillgångs värde. Fondemission kan genom- föras med eller utan utgivande av nya aktier (jfr 10 kap. 1 §). I förslag till beslut om fondemission skall anges det belopp varmed aktiekapitalet skall ökas samt i vilken utsträckning emissionsbeloppet skall tillföras aktiekapitalet från fritt eget kapital, reservfond, upp- skrivningsfond eller genom uppskrivning av anläggningstillgångs värde. Om fondemission skall ske genom att nya aktier ges ut skall vidare bl.a. anges hur många nya aktier som belöper på varje gammal aktie (11 kap. 2 §). 2.2.6Nedsättning av aktiekapitalet genom minskning av nominella beloppet En nedsättning av aktiekapitalet kan enligt gällande rätt ske för för- lusttäckning, återbetalning till aktieägarna eller avsättning till reserv- fond eller fri fond. Nedsättningen kan genomföras med eller utan indragning av aktier. I det senare fallet minskas i stället aktiernas nominella belopp. (6 kap. 1 § ABL). I aktiebolag, vars aktiekapital kan utan ändring av bolagsordningen bestämmas till ett lägre eller högre belopp, kan i bolagsordningen tas in ett förbehåll att aktiekapitalet kan nedsättas genom inlösen av aktier, dock inte under minimikapitalet (6 kap. 8 § ABL). Har det i sådant förbehåll blivit bestämt att vissa aktier skall lösas in och att ett belopp motsvarande nedsättningsbeloppet skall avsättas till reservfonden, skall bolaget, när beslut fattats om inlösen och avsättning till reservfonden, genast anmäla för registrering att aktiekapitalet sätts ned med ifråga- varande aktiers sammanlagda nominella belopp. När registrering har skett, är aktiekapitalet nedsatt (6 kap. 10 § ABL). Aktier utan nominellt värde 219 I kommitténs förslag görs en tydligare åtskillnad än vad som är fallet mellan nedsättningsändamål och nedsättningsmetoder. Nedsätt- ning av aktiekapitalet får enligt förslaget ske för förlusttäckning, avsättning till fritt eget kapital eller återbetalning till aktieägarna (17 kap. 1 §). Nedsättningen kan genomföras med eller utan indragning av aktier (17 kap. 2 §). I det senare fallet kommer nedsättningen i kvot- aktiesystemet att resultera inte i ett lägre nominellt värde utan i ett lägre kvotvärde. I förslag till beslut om nedsättning av aktiekapitalet skall anges bl.a. det belopp som skall betalas för varje aktie som löses in, i före- kommande fall med angivande av hur stor del av beloppet som över- stiger aktiens andel av aktiekapitalet, dvs. kvotvärdet (17 kap. 6 § första stycket 3). Även enligt kommitténs förslag kan nedsättning av aktiekapitalet ske enligt ett inlösenförbehåll i bolagsordningen (17 kap. 23 §). Har det i sådant förbehåll blivit bestämt att vissa aktier skall lösas in och att ett belopp motsvarande nedsättningsbeloppet skall avsättas till reserv- fonden, skall bolaget, när beslut har fattats om inlösen och avsättning till reservfonden, genast anmäla detta för registrering. När registrering har skett, är aktiekapitalet nedsatt med de inlösta aktiernas samman- lagda andel av aktiekapitalet (17 kap. 26 §). 2.2.7Nedsättning av aktiekapitalet genom indragning av egna aktier och åtföljande avsättning till reservfond Ett publikt aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en auktori- serad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad får numera förvärva egna aktier på vissa i lagen angivna villkor. Andra publika aktiebolag samt privata aktiebolag får inte förvärva egen aktie (7 kap. 3 § ABL). Detta förbud hindrar inte aktiebolag att förvärva aktier vederlagsfritt, att vid övertagande av affärsrörelse förvärva aktier som ingår i rörelsen, att lösa in aktier enligt 13 kap. 3 § ABL på grund av aktieägares maktmissbruk eller att på auktion ropa in aktier som har utmätts för bolagets fordran. Om ett aktiebolag olagligen förvärvat egen aktie skall aktien avyttras. Aktier som inte avyttras inom den föreskrivna tiden skall enligt gällande rätt förklaras ogiltiga, varefter bolaget skall sätta ned aktiekapitalet med aktiens nominella 220 Aktier utan nominellt värde belopp och avsätta motsvarande belopp till reservfonden (7 kap. 5 och 10 §§). Vid en övergång till ett kvotaktiesystem bör skyldigheten att efter ogiltigförklaring av de olagligen förvärvade aktierna sätta ned aktie- kapitalet med aktiernas nominella belopp ersättas av en skyldighet att sätta ned aktiekapitalet med aktiernas andel av aktiekapitalet. Skyldig- heten att i detta sammanhang göra en avsättning till reservfonden behålls oförändrad (16 kap. 5 och 9 §§). 2.2.8Registrering av ändring av bolagsordningens bestämmelser om nominella beloppet