sou · GPB311d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen i 10 § första stycket gäller bara om det av- yttrande företaget vid avyttrings- tillfället har innehaft andelen under vilken andelen varit en näringsandel av . Innehavstiden skall räknas från den tidpunkt då andelen till- träddes vid förvärvet. Har andelen förvärvats genom ett av- tal, skall om inte annat anges i avtalet tillträdet anses ha skett när avtalet ingicks. Bestämmelserna i 24 kap. 18 § andra stycket skall tillämpas. I fråga om marknadsnoterade aktiehärledda näringsdelägarrätt- er gäller följande. Bestämmelsen i 10 § första stycket gäller bara om vid av- yttringstillfället har förflutit från det att den sist förvärvade moderaktien förvär- vades. Under den senaste perio- den av skall moderaktierna ha varit närings- aktier respektive rätten ha varit en aktiehärledd näringsdelägar- rätt. Vid tillämpning av villkoret i 11 § andra stycket eller 12 § andra stycket skall en senare för- värvad tillgång anses ha avyttrats före en tidigare förvärvad tillgång av samma slag och sort. Detta gäller även i fråga om tidigare avyttringar. Villkoren är inte uppfyllda Om inte villkoren i 17–19 §§ är uppfyllda eller någon av bestämmelserna i 20–22 §§ är tillämplig, skall ersättningen tas upp som kapitalvinst. Bestämmelsen i första stycket gäller inte i fall som avses i 11 § andra stycket eller 12 § andra stycket om inte det tillämpliga av de villkor som anges där är upp- fyllt. I 17–19 §§ anges villkor för att en kapitalvinst på en andel eller en aktiehärledd delägarrätt inte skall tas upp. I 20–22 §§ finns det bestäm- melser om att villkoren inte är tillämpliga i vissa fall. Om det avyttrade företaget är moderföretag i en svensk koncern eller en utländsk motsvarighet, avser det som sägs i 17–19 §§ angående det företaget i stället koncernen. Summan av kontanta medel samt marknadsvärdet av värde- papper och liknande tillgångar hos det avyttrade företaget får inte överstiga ett jämförels- ebelopp. Näringsandelar och aktiehärledda näringsdelägar- rätter skall inte räknas till värde- papper eller liknande tillgångar och inte heller värdepapper som är lager i värdepappersrörelse enligt 1 kap. 2 § 1 lagen (1991:981) om värdepappers- rörelse. Detsamma gäller i fråga om motsvarigheter till sådana tillgångar som anges i andra meningen och som innehas av ett utländskt företag, om detta hör hemma och är skattskyldigt till inkomstskatt i en stat – som är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller – med vilken har ett skatteavtal samt omfattas av av- talets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hem- vist i staten enligt avtalet. Om samtliga andelar och aktiehärledda delägarrätter i det avyttrade företaget har avyttrats, utgörs jämförelsebeloppet av halva ersättningen. I annat fall utgörs jämförelsebeloppet av hälften av ett fiktivt pris för samt- liga andelar och aktiehärledda delägarrätter beräknat med ut- gångspunkt i priset för de av- yttrade tillgångarna. Till den i 17 § första stycket angivna summan skall läggas marknadsvärdet av andra till- gångar vid avyttringen, om –tillgångarna anskaffats före avyttringen, –tillgångarna saknar affärs- mässigt samband med verksam- heten sådan den bedrevs intill före avyttringen, och –det kan antas att anskaff- ningen skett i syfte att till- gångarna lätt skulle kunna av- yttras efter avyttringen av andel- arna. efter avyttringen får inte den övervägande delen av andra tillgångar än kontanta medel samt värdepapper och liknande tillgångar som vid avyttringen innehades av det avyttrade företaget direkt eller indirekt förvärvas av det avyttrande företaget eller någon i intressegemenskap med detta (återköp). Bestämmelserna i 17 § första stycket andra och tredje meningarna skall tillämpas. Vid tillämpning av bestäm- melsen i första stycket första meningen skall marknadsvärdet av sådana tillgångar som avses i 18 § behandlas som kontanta medel. Om villkoret i första stycket inte är uppfyllt, skall kapital- vinsten tas upp det beskattningsår då återköpet sker. När villkoren inte är tillämpliga Även om villkoren i 17–19 §§ inte är uppfyllda, skall en kapital- vinst på en näringsandel eller en aktiehärledd näringsdelägarrätt inte tas upp, om minst hälften av andelarna i det avyttrade före- taget är marknadsnoterade. Även om villkoren i 17–19 §§ inte är uppfyllda, skall en kapital- vinst på en näringsandel eller en aktiehärledd näringsdelägarrätt inte tas upp, om vinsten upp- kommit på grund av sådan av- yttring som anges i 44 kap. 7 § första stycket eller 44 kap. 8 § första stycket 1 eller 2. Även om villkoren i 17–19 §§ inte är uppfyllda, skall en kapital- vinst på en näringsandel eller en aktiehärledd näringsdelägarrätt inte tas upp, om särskilda skäl talar mot det. Bostad som innehas av fåmans- företag Om det avyttrande företaget eller ett moderföretag till detta är ett fåmansföretag och det av- yttrade företaget eller ett dotter- företag till detta innehar en fastighet som före av- yttringen till huvudsaklig del har använts som bostad för en delägare i det av- yttrande företaget eller i moder- företaget eller för en närstående till en delägare, skall det företag som innehar fastigheten genom andelsavyttringen anses ha av- yttrat och åter förvärvat fastig- heten för ett pris som motsvarar dess marknadsvärde. Det som sägs om fastighet gäller även andel i privatbostadsföretag om den till andelen knutna lägen- heten till huvudsaklig del har använts på angivet sätt. Bestämmelserna i första stycket gäller endast om fastighetens marknadsvärde överstiger dess skattemässiga värde. inte om ersättningen vid andels- avyttringen skall tas upp som kapitalvinst på grund av bestäm- melserna i 14 §. En kapitalförlust på en näringsandel eller en aktiehärledd näringsdelägarrätt får inte dras av, om, för det fall att en kapital- vinst uppkommit vid avyttringen, denna inte skulle ha tagits upp. Har tillgången avyttrats av ett svenskt handelsbolag, får för- lusten inte dras av, om, för det fall att handelsbolaget hade varit ett aktiebolag som inte är ett investmentföretag och en kapital- vinst uppkommit vid avyttringen, denna inte skulle ha tagits upp. Vid bedömning av om en kapitalvinst skulle ha tagits upp skall det bortses från villkoren i 17–19 §§. En kapitalförlust får inte dras av om förlusten avser 1. en fordran på ett företag i intressegemenskap med det av- yttrande företaget, 2. en rätt till andel i vinst hos ett företag i intressegemenskap med det avyttrande företaget, eller 3. en rätt att till visst pris eller ett pris som skall fastställas enligt bestämda grunder förvärva andelar eller aktiehärledda del- ägarrätter i ett företag i intresse- gemenskap med det avyttrande företaget eller tillgångar hos ett sådant företag. En kapitalförlust får inte dras av om förlusten avser en andel i ett svenskt handelsbolag och bolaget vid avyttringen, direkt eller genom förmedling av ett eller flera andra svenska handels- bolag, innehade någon tillgång i fråga om vilken gällde att, för det fall att delägaren i stället hade ägt tillgången och avyttrat denna med kapitalförlust, avdrag inte skulle ha fått göras för förlusten på grund av bestämmelserna i 24 eller 25 §. En kapitalförlust på en andel i ett svenskt handelsbolag, A, får inte heller dras av om A då delägaren innehaft andelen i A avyttrat en tillgång med kapitalförlust, för vilken avdrag inte har fått göras på grund av bestämmelserna i 24 eller 25 §. Detsamma gäller om ett svenskt handelsbolag, B, i vilket A direkt eller genom förmedling av ett eller flera andra svenska handelsbolag innehade en andel vid avyttringen, gjort en sådan avyttring under tid då delägaren indirekt innehaft andelen i B. stycket gäller endast om av- yttringen av tillgången har skett före avyttringen av andelen i handelsbolaget. Har tillgången innehafts , gäller bestämmelserna i andra stycket inte om avyttringen har skett . Förvärvar en fysisk person eller ett svenskt handelsbolag, i vilket en fysisk person direkt eller genom ett eller flera andra svenska handelsbolag är delägare, en andel i ett svenskt handels- bolag från ett sådant företag som anges i 8 § och innehar handels- bolaget, direkt eller genom ett eller flera andra svenska handels- bolag, en tillgång, som skulle ha utgjort en näringsandel eller en aktiehärledd näringsdelägarrätt om den innehafts av ett aktie- bolag, eller en sådan tillgång som anges i 25 § som har nedgått i värde handels- bolaget har innehaft tillgången, skall tillgången såvitt avser per- sonen anses ha anskaffats för dess marknadsvärde för förvärvet av andelen. Bestämmelsen i första stycket gäller även om förvärvet sker från ett svenskt handelsbolag i vilket ett sådant företag som anges i 8 §, direkt eller indirekt genom ett eller flera andra svenska handels- bolag, innehar en andel. En kapitalförlust på en fastig- het får dras av bara mot kapital- vinster på fastigheter. Till den del en förlust inte kan dras av mot sådana kapitalvinster behandlas förlusten som en ny kapitalförlust på fastighet det följande beskatt- ningsåret. Bestämmelserna i första stycket gäller inte om fastigheten i avse- värd omfattning har använts för produktions- eller kontorsända- mål eller liknande hos det av- yttrande företaget eller ett företag i intressegemenskap med detta. Intressegemenskap skall ha den innebörd som anges i 6 a kap. 4 §. Avdrag får göras enligt bestämmelserna i detta kapitel för belopp som sätts av till periodiseringsfond. Avdrag får dock inte göras av Avdrag får dock inte göras av Vid tillämpning av bestäm- Vid tillämpning av bestäm- melserna i 25 § skall en utländsk utländskt bolag som hör hemma juridisk person som hör hemma i 5Senaste lydelse 2000:1354. 6Senaste lydelse 2000:1341. i en stat inom Europeiska (EES) och som motsvarar ett (EES) och som motsvarar ett svenskt företag som anges i svenskt företag som anges i som ett sådant företag, om det som ett sådant företag, om utländska bolaget är skattskyldigt – den utländska juridiska per- i för den närings- sonen i den stat där den hör hem- ma är underkastad en beskattning över till och verksamheten inte som är likartad med den som är undantagen från beskattning gäller för svenska aktiebolag, och – den utländska juridiska per- Detsamma gäller om bolaget är sonen är skattskyldig i för ett sådant svenskt företag som skall anses ha hemvist i en fonden förs över till och verk- utländsk stat inom EES enligt ett skatteavtal och är skatt- från beskattning här genom ett skyldigt i för den bolaget är ett sådant svenskt förs över till och verksamheten företag som skall anses ha inte är undatagen från beskatt- hemvist i en utländsk stat inom ning här på grund av ett skatte- EES enligt ett skatteavtal och är skattskyldigt i för den förs över till och verksamheten inte är undantagen från beskatt- ning här på grund av ett skatte- Vid tillämpning av bestäm- Vid tillämpning av bestäm- melserna i detta kapitel skall ett melserna i detta kapitel skall en utländskt bolag som hör hemma utländsk juridisk person som hör i en stat inom Europeiska hemma i en stat inom Europe- (EES) och som motsvarar ett området (EES) och som mot- svenskt företag som anges i svarar ett svenskt företag som anges i dessa bestämmelser be- 7 Senaste lydelse 2000:1341. som ett sådant företag, om mot- handlas som ett sådant företag, tagaren av koncernbidraget är skattskyldig i för den – den utländska juridiska per- sonen i den stat där den hör Detsamma gäller i fråga om beskattning som är likartad med mottagaren om denne är ett den som gäller för svenska sådant svenskt företag som skall anses ha hemvist i en utländsk – mottagaren av koncern- stat inom EES enligt ett skatteavtal och är skattskyldig i het som koncernbidraget hänför hänför sig till. i fråga om mottagaren om denne är ett sådant svenskt företag som skall anses ha hemvist i en utländsk stat inom EES enligt ett skatteavtal och är skattskyldig i för den koncernbidraget hänför sig till. Ett koncernbidrag från ett moderföretag till ett helägt dotter- företag eller från ett helägt dotterföretag till ett moderföretag skall dras av under förutsättning att 1. varken givaren eller mot- 1. varken givaren eller mot- tagaren är ett privatbostadsföre- tagaren är ett privatbostadsföre- tag, investmentföretag eller för- tag eller investmentföretag, 2.både givaren och mottagaren redovisar bidraget öppet i själv- deklarationen vid samma års taxering, 3.dotterföretaget har varit helägt under givarens och mot- tagarens hela beskattningsår eller sedan dotterföretaget började bedriva näringsverksamhet av något slag, 4.mottagaren inte enligt ett skatteavtal skall anses ha hemvist i en utländsk stat utom i fall som avses i 2 a § andra meningen, 5.näringsverksamheten som koncernbidraget hänför sig till inte är undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal, och 8 Senaste lydelse 2000:1341. 6. om bidraget lämnas från dotterföretaget till moderföretaget, utdelning under beskattningsåret från dotterföretaget inte skall tas upp hos moderföretaget. Vid tillämpning av bestäm- Vid tillämpning av bestäm- melserna i detta kapitel skall ett melserna i detta kapitel skall en utländskt bolag som hör hemma utländsk juridisk person som hör i en stat inom Europeiska hemma i en stat inom Europe- (EES) och som motsvarar ett området (EES), som i denna stat som är likartad med den som behandlas som ett sådant före- gäller för svenska aktiebolag och tag om det utländska bolaget är aktiebolag eller en svensk eko- nomisk förening behandlas som gäller ett sådant svenskt företag ett sådant företag om den ut- som skall anses ha hemvist i en utländsk stat inom EES enligt ett skatteavtal om företaget är ett sådant svenskt företag som skall anses ha hemvist i en utländsk stat inom EES enligt ett skatteavtal om företaget är eller det svenska företaget är personen eller det svenska före- kommittentföretag, gäller första stycket bara under förutsättning gäller första stycket bara under att inkomsten från kommissio- förutsättning att inkomsten från närsverksamheten skall tas upp i den näringsverksamhet som det skall tas upp i den närings- svenska företaget är skatt- skyldigt för i . skyldigt för i . 9 Senaste lydelse 2000:1341. Om kommissionärsföretaget bedriver kommissionärs- verksamhet för ett enda kommittentföretags räkning, får överskottet eller underskottet av kommissionärsverksamheten tas upp respektive dras av hos kommittentföretaget under förutsättning att 1.kommissionärsförhållandet är grundat på ett skriftligt avtal, 2.kommissionärsföretaget bedriver kommissionärs- verksamheten uteslutande för kommittentföretagets räkning, 3.kommissionärsföretaget under beskattningsåret inte bedriver näringsverksamhet i nämnvärd omfattning vid sidan av kommissio- närsverksamheten, 4.verksamheten har bedrivits på det sätt som anges i detta kapitel under båda företagens hela beskattningsår eller sedan kommissionärsföretaget började bedriva näringsverksamhet av något slag, 5.beskattningsåren för båda företagen slutar vid samma tid- punkt, och 6.båda företagen skulle haft rätt till avdrag för koncernbidrag enligt 35 kap. om de hade lämnat sådant till det andra företaget under beskattningsåret. är ett sådant utländskt bolag eller är en sådan utländsk juridisk person eller sådant svenskt före- 2 a §, skall vid prövning av för- tag som avses i 2 a §, skall vid utsättningarna i första stycket 3 prövning av förutsättningarna i och 4 vad som sägs om kom- första stycket 3 och 4 vad som gälla det utländska bolagets eller taget i stället gälla den utländska det svenska företagets fasta svenska företagets fasta drift- ning av förutsättningen i första stycket 6 skall kommissionärs- förutsättningen i första stycket verksamheten anses ingå i båda heten anses ingå i båda före- 10 Senaste lydelse 2000:1341. 9 § avses i detta kapitel 1. svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank, 2. utländskt bolag, och 2. utländsk motsvarighet till en sådan juridisk person som anges vid 1, om personen hör hemma och är skattskyldig till inkomst- skatt i en stat – som är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller – med vilken har ett skatteavtal samt omfattas av av- talets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hem- vist i staten enligt avtalet, och 3. annat utländskt företag som hör hemma i en stat som är medlem i Europeiska unionen och som bedrivs i någon av de associationsformer som anges i bilaga 37.1 och är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 37.2, utan valmöjlighet eller rätt till undantag. Som företag räknas inte utländskt skadeförsäkringsföretag. Bestämmelser om fusioner och fissioner finns också i fråga om –utgifter i samband med fusion eller fission i 16 kap. 7 §, yttringar i 25 kap. 9, 20, 24 och – avyttringar med kapitalför- – avyttringar med kapitalför- lust till företag i intressegemen- lust till företag i intressegemen- skap i 25 kap. 31 §, skap i 25 kap. 10 §, –periodiseringsfonder i 30 kap. 8 §, –ersättningsfonder i 31 kap. 20 §, och –andelsbyten i 49 kap. 4 och 22 §§. 2. utländsk motsvarighet till en sådan juridisk person som anges vid 1, om personen hör hemma och är skattskyldig till inkomst- skatt i en stat 3 § avses i detta kapitel 1. svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank, 2. utländskt bolag, och –som är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller –med vilken har ett skatteavtal samt omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hem- vist i staten enligt avtalet, och 3.annat utländskt företag som hör hemma i en stat som är medlem i Europeiska unionen och som bedrivs i någon av de associationsformer som anges i bilaga 37.1 och är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 37.2, utan valmöjlighet eller rätt till undantag. Som företag räknas inte företag gäller, utöver vad som gäller, utöver vad som följer av följer av övriga bestämmelser i övriga bestämmelser i denna lag, denna lag, att följande skall tas upp: 1.minskning av försäkringstekniska avsättningar för egen räkning, 2.minskning av säkerhetsreserv, 3.minskning av regleringsfond för trafikförsäkring, och 4.minskning av utjämningsfond, följande skall dras av: 5.sådana avgifter och bidrag till kommuner, föreningar och sammanslutningar som avser att stödja verksamhet med syfte att förebygga skador som faller inom ramen för den försäkringsrörelse som företaget bedriver, 6.ökning av försäkringstekniska avsättningar för egen räkning, 7.ökning av säkerhetsreserv, 8.utbetald återbäring, och Utdelning som en kooperativ Utdelning som en kooperativ I fråga om andra I fråga om andra insatser än förlagsinsatser gäller insatser än förlagsinsatser gäller detta dock inte till den del detta dock inte till den del utdelningen enligt 24 kap. 13– utdelningen enligt 24 kap. 16– 18 §§ inte skall tas upp av mot- 18 §§ inte skall tas upp av mot- Om den del som inte Om den del som inte skall tas upp av mottagaren upp- skall tas upp av mottagaren upp- går till högst av ut- går till högst av ut- delningen, skall dock hela utdel- delningen, skall dock hela utdel- ningen dras av. ningen dras av. främjande förening får bara dra främjande förening får bara dra av utdelning om föreningen har av utdelning om föreningen har ett stort antal medlemmar och ett stort antal medlemmar och bara till den del föreningen för bara till den del föreningen för samma beskattningsår själv tagit samma beskattningsår själv tagit Om en ekonomisk förening är centralorganisation för kooperativa föreningar, skall utdelningen på förlagsinsatser dras av även om centralorganisationen inte är kooperativ enligt 21 §. 11 Senaste lydelse 2000:494. Är en ekonomisk förening ett förvaltningsföretag, får utdelning inte dras av till den del den enligt 24 kap. 13 § föranlett att utdelning som föreningen har tagit emot inte skall tas upp. 3 § avses i detta kapitel –svenskt aktiebolag, –svensk ekonomisk förening, –svensk sparbank, –svenskt ömsesidigt försäkringsföretag, –svensk stiftelse, –svensk ideell förening, och – utländskt bolag. – utländsk juridisk person. Ett företag anses i detta kapitel ha bestämmande inflytande över ett annat företag om detta är ett dotterföretag till det förra enligt –1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385), –1 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, –1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), –1 kap. 5 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker, –1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713), eller –1 kap. 5 § stiftelselagen (1994:1220). En svensk ideell förening anses ha bestämmande inflytande över ett annat företag om detta är ett dotterföretag till föreningen enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Ett utländskt bolag eller en En utländsk juridisk person sådan förvärvare som avses i eller en sådan förvärvare som 11 § anses ha bestämmande in- avses i 11 § anses ha bestäm- flytande över ett företag om mande inflytande över ett före- detta skulle ha varit ett dotter- tag om detta skulle ha varit ett företag till bolaget eller per- dotterföretag till personen, om sonen, om bolaget eller personen personen hade varit ett svenskt hade varit ett svenskt aktie- 12 Senaste lydelse 2000:1341. 6 §13 avses i detta kapitel –en koncern enligt någon av de bestämmelser som anges i 5 § första stycket, –när det gäller svenska ideella föreningar, en koncern enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), och företagsgrupp, om moderföre- företagsgrupp, om moderföre- taget hör hemma i en stat inom taget är ett sådant företag som anges 7 § 3. arbetsområdet eller är ett ut- avses i detta kapitel – ett företag som är moder- 1. ett företag som är moder- företag enligt någon av de företag enligt någon av de bestämmelser som anges i 5 § bestämmelser som anges i 5 § – en svensk ideell förening 2. en svensk ideell förening 1 kap. 4 § 1 kap. 4 § (1995:1554), och (1995:1554), och – ett utländskt bolag som 3. en utländsk juridisk person skulle ha varit moderbolag om som skulle ha varit moderbolag det hade varit ett svenskt om den hade varit ett svenskt aktiebolag, om personen hör hemma och är skattskyldig till inkomstskatt i en stat – som är medlem i Europeiska skatteavtal samt omfattas av av- talets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hem- vist i staten enligt avtalet. 13 Senaste lydelse 2000:1341. I andra fall än som avses i 10 § första stycket inträder en beloppsspärr vid ägarförändringar som innebär att det bestäm- mande inflytandet över ett underskottsföretag erhålls av 1. en fysisk person, 2. ett dödsbo, eller 2. ett dödsbo, 3. en annan utländsk juridisk person än ett utländskt bolag, 3. ett svenskt handelsbolag i 4. ett svenskt handelsbolag i vilket en fysisk person eller en vilket en fysisk person eller ett sådan person som anges i 2 eller 3 dödsbo är delägare direkt eller är delägare direkt eller genom genom ett eller flera svenska ett eller flera svenska handels- En fysisk person och närstående till honom räknas som en enda person. Som närstående räknas här, utöver vad som anges i 2 kap. 22 §, ett svenskt handelsbolag där den fysiska personen själv eller en närstående fysisk person är delägare. Vad som sägs om fysisk person i denna paragraf gäller inte dödsbo. Beräkning av ingångsvärden i vissa fall Om skattskyldighet inträder för en fysisk eller juridisk person i fråga om inkomst av en redan pågående näringsverksamhet som personen bedriver och för vilken personen inte har varit skattskyldig, gäller bestämmel- serna i 2–5 §§, såvida inkomsten inte skall undantas från beskatt- ning genom ett skatteavtal. och pågående arbeten skall anses ha anskaffats för inträdet av skatt- skyldigheten för det belopp som är lägst av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet. Bestäm- melsen i 17 kap. 2 § om anskaff- ningsvärde och verkligt värde skall tillämpas. Inventarier, byggnader och markanläggningar skall anses ha anskaffats för inträdet av skattskyldigheten för den faktiska anskaffningsutgiften minskad – dock lägst till noll – med följande andel av denna för varje räkenskapsår som den skattskyldige innehaft tillgången: – inventarier: ,