sou · GPB3107 · 2002-01-01 00:00:00 — Meningen är att de ska kunna fungerande stödjande för arbetslag i skola och barnomsorg. Ett annat förslag är utbild- ning för nätverkstekniker för skola och barnomsorg. Förutsättningarna för rekrytering av redan yrkesverksamma torde finnas då det inom verksamheten finns personal som saknar utbildning. Rekrytering från gymnasieskolans barn- och fritidspro- gram, liksom det nuvarande handels- och administrationspro- grammet, kan också vara aktuell. Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning Tabell: Barn- och fritidsprogrammet och handels- och administra- tiva programmet på gymnasiet och antal elever som slutfört re- spektive program läsåren 1997/98–1999/00. 5.14Ekonomi, administration och handel samt transport Handeln är liksom den tekniska sektorn omfattande och inom om- rådet finns stora variationer. Här ryms såväl partihandel som detalj- och varuhandel. Den genomsnittliga utbildningsnivån inom sek- torn är låg. Inom detaljhandeln hade enligt SCB av de anställda högskoleutbildning (1996). Motsvarande siffra för parti- och agenturhandel var . För företag inom handelsbranschen gäller liksom för företag inom industrin att brist på kompetens kan innebära hinder för utvecklingen. Utvecklingen i branschen går mot en efterfrågan av högre kompetens. Detta är bland annat en följd av att branschen i allt högre utsträckning måste skräddarsy varor och tjänster för att uppnå en bättre marknadsanpassning. Gränserna mellan varu- och tjänsteföretag förändras och en bredare kompetens efterfrågas. I mitt delbetänkande En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40) anger jag handeln som ett område där yrkeshögskoleut- bildningar kan vara aktuella. De olika branschorganisationerna har i sina remissvar också tillstyrkt behovet av sådan utbildning. Ekonomi och administration är ett centralt område som också finns inom de flesta sektorer. Den högskoleutbildning som varit mest aktuell är ekonomprogrammet, som anordnas på ett flertal högskolor. Inom ekonomiområdet ger högskolan också en rad kur- ser som kan läsas fristående. Några kortare, sammanhållna program Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning som riktar sig mot detta område ges dock inte på högskolan, med undantag för YTH administration och ekonomi som ges i (se nedan). Däremot finns ett utbud av olika kurser med inriktning mot ekonomi som ges av privata utbildningsanordnare och som riktar sig till yrkesverksamma inom handel- och tjänsteföretag. Även inom dessa områden sker det inom flera sektorer en succesiv kompetensökning. Inom bank- och försäkringsområdet har antalet anställda minskat, och företagens uttalade målsättning är att höja utbildningsnivån hos personalen. I sin prognos lyfter AMS fram att den administrativa personalen minskats ner inom en mängd olika verksamheter. Dessa har ersatts av tjänster med krav på högre utbildning. Enligt bedömare finns även här behov av ut- bildade på mellannivåer – exempelvis projektledare, koordinatö- rer och administratörer med högre kompetens. ger YTH inom administration och ekonomi. Utbildningen är utformad för personer som har erfarenhet av ar- bete inom administration och ekonomi. Studenterna läser bl.a. fö- retagsekonomi, datorsystem, personaladministration, engelska och kommunikation. Även inom transportbranschen har de olika yrkena förändrats och ökade krav ställs på en väl fungerande logistik. Efterfrågan på transporter ökar enligt AMS och detta gäller samtliga transportom- råden, såväl väg- som flyg- och sjötransporter. Även inom denna bransch ställs högre krav på kompetens. Endast ett fåtal procent har högskoleutbildning. Bland de som nyanställs är gymnasieut- bildning vanligast, men andelen högskoleutbildade ökar, enligt AMS. Transporterna utgör på ett annat sätt än tidigare en in- tegrerad del av produktionskedjan och utgör därmed ett led i före- tagens möjlighet att konkurrera. Även här finns ett stort behov av personal på mellanchefs- och chefsnivå och som transportledare eller liknande. Några utbildningsalternativ finns inte i hög- skolan, det finns dock ett antal utbildningar inom KY som delvis ger den kompetens som branschen efterfrågar. Även inom dessa områden finns en stor rekryteringspotential, då många som arbetar inom dessa sektorer bör efterfråga möjlig- heter att vidga sin kompetens inom sitt yrkesområde. 6Kvinnor och män i högskolans grundutbildning Samtliga statliga utredningar har att beakta vilka konsekvenser för- slagen kan få för kvinnor respektive män. Detta är ett led i stats- makternas strävan att öka jämställdheten mellan könen. Jag har därför valt att i ett särskilt avsnitt redovisa vissa skillnader mellan kvinnor och män i högskolans grundutbildning som kan ha bety- delse för mina förslag. I detta arbete har jag valt att fokusera på kvinnor och mäns olika beteendemönster – inte attityder – även om jag naturligtvis är medveten om att dessa är svåra att särskilja. Utgångspunkten för mig har även på detta område varit strävan efter att utbildning på alla nivåer ska finnas för alla människor. Detta har enligt min mening även en könsaspekt. Den svenska arbetsmarknaden är tydligt könsuppdelad. De allra flesta arbetar inom sektorer som är starkt dominerade av det ena eller andra könet. Till de mest kvinnodominerade yrkena kvinnor och män räknar SCB kontorssekreterare och läkarsek- reterare. Bland de mest mansdominerade yrkena (män) räk- nar SCB motorfordonsmekaniker och reparatörer. Som jämställda yrken, dvs. med 40–av vardera könet, räknas endast yrkena journalist, författare informatörer m.fl. kvinnor och män, och kockar och kokerskor kvinnor och män. Likaså om man ser till olika sektorer är uppdelningen på kön tydlig. De sektorer som har mest jämn fördelning är Rekreation, restaurang och hotell respektive Finansiell verksamhet. Kvinnor och män i högskolans grundutbildning sektorer domineras av ett kön. Det framgår också av nedanstående tabell att kvinnorna dominerar den kommunala sektorn medan männen är i majoritet inom den privata. Statlig verksamhet är totalt sett mest jämställd. Det är ett prioriterat politiskt mål att bryta denna uppdelning och utbildningspolitiken är ett viktigt medel i att uppnå detta. Strä- van bör alltid vara att alla utbildningar ska rekrytera både kvinnor och män. Tabell: Anställda i åldern 16–efter näringsgren och sektor 1999, fördelat på kön (%). Könsfördelning (%) Barn- och äldreomsorg, social omsorg Rekreation, restaurang och hotell Bil- och partihandel samt Jord- och skogsbruk, fiske m.m. Källa: På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet, SCB 2000. Kvinnor och män i högskolans grundutbildning 6.3Olika studiemönster bland kvinnor och män 6.3.1Kvinnor och män i gymnasieskolan Drygt hälften av alla kvinnor och män i mellan 25–har en gymnasieutbildning, av kvinnorna och av män- nen. Något fler kvinnor än män har en eftergymnasial utbildning. Enligt SCB har av alla kvinnor mellan 25–en eftergym- nasial utbildning. Motsvarande siffra för männen är . På gymnasiet är många program dominerade av ett kön. Vissa program har dock en jämnare fördelning med 40–av vardera könet. Bland förstahandssökande till handels- och administrations-, hotell- och restaurang-, medie-, naturbruk-, naturvetenskaps-, samhällsvetenskapliga- samt de specialutformade programmen var de sökande relativt jämnt fördelade på kön (). Däremot var det nästan bara män som sökte till bygg-, el-, energi-, fordons-, och industriprogrammen. Kvinnliga sökande dominerar hantverks-, omvårdnads- samt barn- och fritidsprogrammen. Kvinnor och män i högskolans grundutbildning Tabell: Antal intagningsplatser och andel kvinnor av förstahands- sökande till gymnasieskolans program inför /02, kom- munal och landstingskommunal huvudman. Andel (%) kvinnor Fler kvinnor från gymnasieskolans yrkesinriktade program söker sig vidare till högskolan. Från de traditionellt mansdominerade yrkesinriktade utbildningarna gäller dock att övergångsfrekvensen till högre studier är låg för både kvinnor och män. Enligt Högsko- leverkets rapport och män i högskolan (1997:44R) söker sig procentuellt sett färre män som går på traditionellt kvinnodo- minerade yrkesinriktade utbildningar på gymnasiet till eftergymna- sial utbildning, i jämförelse med de kvinnor som går där. Kvinnor och män i högskolans grundutbildning 6.3.2Kvinnor och män i högskolan fanns det enligt 285 000 studenter i grundutbildningen vid de svenska univer- siteten och högskolorna. Av dessa var kvinnor. Även inom högskolans grundutbildning befinner sig kvinnor och män inom olika områden. Mest dominerat av kvinnor är området vård och omsorg kvinnor. Mest mansdominerat är området teknik män. Figur: Andelen kvinnor per utbildningsområde. Källa: NU databasen Kvinnors och mäns yrkesval blir svårare att ändra högre upp i utbildningssystemet. Trots detta har högskolorna lyckats öka andelen kvinnor bland de studerande inom de naturvetenskapliga- och tekniska utbildningarna. Försöken att öka andelen män i de kvinnodominerade utbildningarna har dock varit färre och inte gett någon större effekt. För att poängtera högskolornas roll i detta avseende har regeringen gett högskolorna i uppdrag att vidta åtgär- der för att åstadkomma en jämnare balans på utbildningar med ojämn könsfördelning. Högskolorna ska redovisa detta till regeringen. Kvinnor och män i högskolans grundutbildning Man måste sträva efter att utbildning på alla nivåer finns för alla människor. Generellt sett är det kvinnor som domine- rar högskolornas grundutbildning . Utbudet av gymnasieut- bildning med yrkesprofil är också mindre vanligt för de kvinnodo- minerade sektorerna. För många kvinnodominerade yrken krävs istället en minst treårig högskoleutbildning (sjuksköterska, för- skollärare, lärare). För majoriteten av de manligt dominerade yrkena på den svenska arbetsmarknaden finns ingen utbildning på eftergymnasial nivå. Om detta avspeglar det reella kompetensbeho- vet eller är ett resultat av andra processer, exempelvis att kvinnor generellt har en större benägenhet att läsa vidare, är en fråga som har ställts i vissa sammanhang. I ett kort perspektiv – exempelvis – är skillnader mellan kvinnors och mäns val av utbildning i de flesta fall marginell. I ett längre perspektiv – generationer – har stora förändringar skett för vissa grupper. Av och män i högskolan (1997:44 R) framgår att det till största delen är kvinnor som har valt manligt dominerade utbildningar/yrken. Inom en grupp av långa och tidigare klart mansdominerade utbildningar har kvinnorna mer än fördubblats. Till denna grupp hör läkare, jurist, arkitekt, tandläkare, teolog och vissa inriktningar till civilingenjör. Däremot har endast marginella förändringar skett för kvinnodomi- nerade utbildningar och yrken som sjuksköterska och lärare. Män- nen har alltså inte alls gjort samma inbrytningar inom traditio- nellt kvinnodominerade utbildningar som kvinnorna gjort inom flera tidigare mansdominerade utbildningar. Att kvinnor och män befinner sig inom olika utbildningar visar sig också i en jämförelse av könsfördelningen bland studenter upp- delat på lärosäte. Hur denna ser ut är beroende av vilket utbud inom grundutbildningen som lärosätena ger. De lärosäten som har stor andel utbildningar inom teknikområdet har flest manliga stu- denter. Det omvända gäller för lärosäten med hög andel utbild- ningar inom vårdområdet, undervisning eller konstnärliga ämnen. Lärosäten som och Kungl. Tek- niska högskolan erbjuder grundutbildning inom teknikområdet och har manliga studenter. För högskolor som ger grundut- bildning inom vård och omsorg eller undervisning är läget det omvända. Där är av studenterna kvinnor. Det gäller både och i . Bland övriga lärosäten har de flesta högskolorna en relativt jämn könsfördelning (40–av vardera könet). Vissa högskolor har dock närmare Kvinnor och män i högskolans grundutbildning kvinnliga studenter, däribland och Högsko- lorna i och , enligt (PM 2001- 06-27). Som ett resultat av denna uppdelning på olika utbildningar mel- lan kvinnor och män, bedrivs större delen av undervisningen i hög- skolan i grupper med mycket ojämn könsfördelning. Enligt en bearbetning av samtliga registreringar av studenter på kurser vid högskolan /00 som låtit göra (Hög- skoleverket PM ) har endast en fjärdedel av alla kurser på högskolan en jämn könsfördelning. Det är vanligt att fördel- ningen är så sned som 20–eller sämre. Om man ser till stu- denter uppdelade per ämnesområde, fanns drygt en fjärdedel av antalet registrerade helårsstudenter inom områden med relativt jämn könsfördelning. Tre fjärdedelar av studenterna läste inom ämnesområden som var starkt dominerade av det ena eller det andra könet, varav läste inom starkt mansdomine- rade områden och läste inom starkt kvinnodominerade områ- den. Kvinnorna är i majoritet bland de svenska studenterna. En orsak till detta är skillnaderna i utbildningen på den gymnasiala nivån. Utbudet av gymnasieutbildningar med yrkesprofil är mindre inom områden som de flesta kvinnor väljer. För att få en yrkesut- bildning måste därför kvinnor i högre utsträckning än män gå en högskoleutbildning. Trots att kvinnorna i högre utsträckning än män är beroende av en fortsatt utbildning i högskolan, är högskolans utbildningsutbud på vissa områden bättre anpassat till mäns än kvinnors intressen, inte minst genom de senaste årens starka fokusering på utbildning inom de tekniska och de naturvetenskapliga områdena. Trots ett högt sökandetryck på exempelvis sjuksköterskeutbildningen och behovet av fler sjuksköterskor i vården, har statsmakterna valt att inte utöka denna utbildning. I arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2000:8 R), kon- stateras att de största ansträngningarna när det gäller rekrytering och de största förändringarna av utbildningar har skett på den tek- nisk- naturvetenskapliga sidan i syfte att rekrytera flera kvinnor Kvinnor och män i högskolans grundutbildning och stödja dem i deras studier. Ett flertal av dessa satsningar hand- lar om att anpassa och ändra de tekniska utbildningarna för att inkludera mjukare moment. konstaterar vidare att från att ha handlat om att locka flickor till teknik och natur- vetenskap finns det nu ett större djup i förändringssträvandena vil- ket medfört en större medvetenhet om pedagogik och examina- tionsformer, behov av mentorer och karriärplanering. Enligt rapporten är också argumenten annorlunda när det gäller att bryta rekryteringsmönstret på kvinnodominerade utbildningar, till exempel tas barns behov av manliga förebilder upp som argument för förändrad rekrytering på lärarutbildningen. Enligt Högskole- verket behövs kraftfulla insatser göras både vad gäller rekrytering och stöd under utbildningen för att åstadkomma en förändring gällande de kvinnodominerade utbildningarna. 6.5Fler kvinnor söker till högskolan Kvinnors och mäns val till högskolan avspeglas också i antagning- statistiken. Andelen kvinnor som söker till högskolan är högre än motsvarande andel bland män. Generellt sett innebär detta att betygsmedelvärdena blir lägre för de kvinnor som söker än för de män som söker eftersom kvinnorna utgör en större grupp sökande. När kvinnor och män konkurrerar om platser på samma utbildningar blir också andelen antagna kvinnor lägre. Bland de som sökte till högskolan som också erbjöds en plats, var andelen män högre än andelen kvinnor – respektive , vilket framgår av . Skillnaden mellan män och kvinnor har dock minskat jämfört . Att jämförelsevis fler män än kvinnor av de sökande antas till högskolan beror också på att kvinnor och män i stor utsträckning söker till olika utbildningar. Sökandetrycket är mindre till de kraf- tigt utbyggda ingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna, som i första hand efterfrågas av män, än till vårdutbildningar som i första hand efterfrågas av kvinnor. Kvinnor och män i högskolans grundutbildning 6.6Kvinnor har högre prestationsgrad än män och tar i högre utsträckning examen redovisar i sin rapport och män i hög- skolan (1997:44 R), att kvinnor /96 uppnådde en pre- stationsgrad på , vilket var högre än män. Inom nio av elva redovisade utbildningsområden uppvisade kvinnorna en högre prestationsgrad än männen. Störst var skillnaden inom det natur- vetenskapliga området (). Skillnaden var också stor inom humaniora och samhällsvetenskap (). Inom teknik, odontologi, medicin och vård var skillnaden . Siffrorna låg även tidi- gare år på samma nivåer. redovisar i samma rapport att även examensfre- kvensen är högre för kvinnor än för män. Bland andelen av en årskull högskolenybörjare som examinerats är examens- frekvensen högre bland kvinnor än bland män. Skillnaden kvarstår även efter studierna påbörjades. Som en förklaring till detta anger , att kvinnor oftare studerar vid kortare utbildningar (dvs. ) som generellt sett har högre examensfrekvenser för bägge kön. Ytterligare en orsak till detta kan också vara att en formell exa- men är viktigare inom vissa områden, särskilt undervisning och vård- och omsorg där yrkesverksamheten regleras genom olika lagar och förordningar som ofta styrs av formell examen. Yrken inom dessa områden är oftast kvinnodominerade. Studenter inom exempelvis tekniska områden är istället så attraktiva på arbets- marknaden att de oftare väljer att avbryta studierna för att börja arbeta. 6.7Social bakgrund och kön Inom ramen för så kallade StudS 5 projekt, gjor- des en samkörning av alla studenter för att bestämma deras sociala bakgrund. En uppdelning gjordes på tre grupper: Bakgrundsgrupp 1: barn till akademiker och högre tjänstemän. Bakgrundsgrupp 2: barn till övriga tjänstemän samt företagare och lantbrukare. Bakgrundsgrupp 3: barn till arbetare. 5 StudS står för Studenterna i . Kvinnor och män i högskolans grundutbildning av studenterna i studien hörde till grupp 1. hörde till grupp 2 och till grupp 3. I grupp 1 fanns lika många manliga och kvinnliga studenter. I grupp 2 och 3 fanns däremot fler kvinnor än män. Överskottet av kvinnliga studenter utgörs alltså av barn till tjänstemän på mellannivå och lägre nivå (dvs. grupp 2) och av barn till arbetare (grupp 3). Av de kvinnor som bryter mönstret och väljer en manligt domi- nerad utbildning, tillhör de flesta grupp 1, de är alltså barn till aka- demiker och högre tjänstemän. Detsamma gäller män som bryter det könstraditionella mönstret. Detta kan, enligt , visa på att det finns en motsättning mellan målet att skapa en jäm- nare könsfördelning i vissa utbildningar och strävan mot en jäm- nare fördelning av den sociala bakgrunden hos studenterna. Om man exempelvis strävar att öka andelen kvinnor inom civilingen- jörsutbildningen, kan det innebära att andelen studenter från grupp 1 också ökar. 6.8YTH domineras av manliga studenter De utbildningsinriktningar som finns inom YTH ges huvud- sakligen inom mansdominerade yrkesområden. Detta speglas också i fördelningen mellan män och kvinnor som tagit YTH-examen. Åren 1993/94–2000 har andelen kvinnor som tagit YTH-examen varierat och genomsnittet är . Andelen varierar dock mellan olika år eftersom andelen kvinnor är beroende av vilka inriktningar av YTH-utbildningarna som ges olika år. Man kan dock se en ökande tendens. Kvinnor och män i högskolans grundutbildning Tabell: Andelen kvinnor som tagit ut YTH-examen. 1993/94–2000. För flera av de yrken som YTH vänder sig till, finns inga motsva- rande eftergymnasiala utbildningar. YTH har på så sätt varit det utbildningsalternativ på högskolan som riktat sig till mansdomine- rade yrkesområden som inte har någon annan utbildning på efter- gymnasial nivå. Medan det för flera kvinnodominerade yrken krävs en utbildning på högskolenivå, har det för många manligt domine- rade yrken inte funnits något utbildningsalternativ i högskolan. 6.9Kvinnor och mäns olika studiemönster – exemplet Jag vill i detta sammanhang nämna ett intressant exempel som visar på hög studiebenägenhet bland ett stort antal kvinnor. Institutio- nen för vårdpedagogik vid bedriver fristående kurser som de kallar Högskoleutbildning i vård och omsorg 1–60 poäng. Samtliga utbildningar ges på halvfart, under- visning ges en heldag . Målgruppen för utbildningen är undersköterskor, vårdbiträden, mentalskötare, barnsköterskor m.fl., med utbildning och/eller erfa- renhet av att arbeta inom vård- och omsorgsområdet. Kvinnor och män i högskolans grundutbildning Utbildningen kom till på så sätt att institutionens dåvarande prefekt fick särskilda medel från Svenska Kommunalarbetareför- bundet för att utveckla en högskolekurs för denna målgrupp, något som inte funnits på högskolan. skissade då på fyra inriktningar men har av resursskäl valt att endast ge en utbild- ningsinriktning. Kursen ges både som enstaka kurs inom den reguljära verksam- heten, men också som uppdragsutbildning. Kravet för behörighet är grundläggande behörighet. Ämnet utgör en inriktning inom vårdpedagogik och kan fungera som huvudämne i en kandidatexa- men. Studenterna kan efter 60 poäng också söka vidare till den nya lärarutbildningen och på så sätt få behörighet som yrkeslärare på gymnasiet. Intresset från studenterna har varit mycket stort. Vid första antagningsomgången fick cirka 250 ansökningar. Intresset har stabiliserats men är fortsatt stort. Den absoluta majoriteten studenter är kvinnor och medelåldern är relativt hög – medelåldern på studenterna på grundkursen /01 var . Studenterna som går utbildningen vill vidareutveckla sig i sitt eget yrke och flera studenter vill fortsätta läsa efter grundkursen, det gäller även studenter som läst den som uppdragsutbildning. Enligt den utvärdering som institutionen gjorde anger studenterna att syftet med studierna i första hand är att öka kom- petensen för det arbete som de redan har och att det för egen del var viktigt att få nya kunskaper. Att utbildningen skulle leda till ökad lön var inte något vanligt motiv till studierna. 6.10Yrkeshögskoleutbildning för både män och kvinnor Min bedömning: Högskolan måste erbjuda utbildning både för kvinnodominerade och mansdominerade yrkeskategorier. Vid utformningen av högskolans utbildningsutbud måste hänsyn tas till kvinnor och mäns olika studiemönster. Högskolorna bör vidare särskilt observera om särskilda mönster uppstår för kvin- nor respektive män inom yrkeshögskoleutbildningen. Ett större utbud av yrkeshögskoleutbildningar bör kunna ge människor en möjlighet att byta yrke och på så sätt öppna upp för en ökad rekrytering av underrepresenterat kön till olika sektorer av arbetsmarknaden. Kvinnor och män i högskolans grundutbildning Skälen för min bedömning: Den könsuppdelade arbetsmarknaden grundläggs relativt tidigt i utbildningssystemet och kvarstår ju längre upp man kommer i systemet. Orsakerna till kvinnors och mäns olika yrkesval är många och komplexa. Detsamma gäller orsakerna till kvinnors och mäns olika studiemönster. I många fall kan det vara önskvärt att påverka individen i syfte att ändra dessa val och mönster, dvs. att uppmuntra kvinnor och män att bryta tra- ditionella könsmönster. Detta är en fråga som kräver ett mycket långsiktigt perspektiv. måste man sträva efter att utbildning på alla nivåer finns för alla människor. Detta har enligt min mening en köns- aspekt. Det har konstaterats att det finns vissa skillnader i studie- mönster vad gäller kvinnor och män. Generellt sett är det kvinnor som dominerar högskolornas grundutbildning . Utbudet av gymnasieutbildning med yrkesprofil är också mindre vanligt för de kvinnodominerade sektorerna. För många kvinnodominerade yrken krävs en minst treårig högskoleutbildning (sjuksköterska, förskollärare, lärare). För majoriteten av de manligt dominerade yrken som finns, existerar istället ingen utbildning på eftergymna- sial nivå. Kvinnor är generellt mer studiebenägna än män men de har svårare än männen att bedriva studier i familjebild- ningsåldern (23–).