sou · GPB390d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Av de företag som har tillstånd att sända i det digitala marknätet är det fortfarande tre som inte alls har inlett sändningar. Det är , Kanal och . (), som äger TV3, och har ansökt om ytterligare sändnings- utrymme i den nu aktuella tillståndsomgången. En central utgångspunkt för kommitténs överväganden om för- delning av tillstånd för digital marksänd TV är strävan efter mång- fald (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Riksdagsbeslutet innebär att sändningarna skall tilltala olika intres- sen och smakriktningar, att lokala och regionala program skall ges företräde liksom program som är förankrade i den svenska kultur- kretsen. TV-företag som bedriver analoga marksändningar bör beredas plats i det digitala marknätet. Kommittén framhöll i sitt förra yttrande till Radio- och att det är värde- fullt att både väl etablerade programföretag med en relativt stor tittarkrets och företag som bildats finns med i utbudet i det digitala marknätet. Kommittén vill åter betona vikten av detta. Som framhölls i kommitténs yttrande till Radio- och är den principiella utgångspunkten för det allmännas handlande att radiofrekvenserna bör tas i anspråk på ett sätt som leder till största möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i enlighet med Yttrandefrihetsgrundlagen 3 kap 2 § andra stycket. Ett viktigt led i detta är att givna sändningstillstånd används i enlighet med de villkor som gäller. Även om digital teknik innebär att flera TV-kanaler får rum på ett givet frekvensutrymme än vad som skulle vara möjligt med analog teknik, så är sändnings- utrymmet i marknätet begränsat. Det är därför angeläget att de företag som har sändningstillstånd också sänder. Detta blir särskilt tydligt under en pågående tillståndsprocess där ett stort antal sökande är intresserade av att påbörja sändningar i det digitala marknätet. I detta perspektiv så är det enligt kommitténs uppfatt- ning svårt att försvara att ett företag med sändningstillstånd tillåts behålla detta utan att utnyttja det. Enligt radio- och TV-lagen (1996:844) får ett tillstånd att sända ljudradio- eller TV-program återkallas om ett villkor som har förenats med tillståndet har åsidosatts på ett väsentligt sätt (11 kap. 2 §) och om beslut om återkallelse inte framstår som en alltför ingripande åtgärd (11 kap. 1 §). Kommittén menar att det framstår som ett väsentligt åsidosättande av ett tillståndsvillkor att inte börja sända och att regeringen i en sådan situation bör anmäla till Radio- och att tillståndet skall återkallas. Det skulle vidare inte vara försvarbart att ett företag erhåller ytterligare sändningstillstånd om man inte med säkerhet kan säga att det har för avsikt att utnyttja tillståndet. Enligt kommitténs mening bör nya sändningstillstånd bestäm- mas till att gälla , t.ex. för en tillståndshavare som relativt enkelt kan påbörja sina sändningar och för en tillståndshavare som avser att bygga upp en ny verksamhet. Om tillståndshavaren har inlett sändningar bör tillståndet förlängas så att det kommer att gälla under hela den aktuella tillståndsperioden, vilket för när- varande är till . Om tillståndshavaren inte har inlett sändningar i enlighet med tillståndet bör tillståndet inte förlängas. På detta sätt ökar möjligheten för regeringen att se till att frekvensutrymmet utnyttjas. i detta yttrande tar kommittén upp frågan om att det kan finnas behov av att förlänga tillståndstiden för både befintliga och nya tillstånd med åtminstone ett eller (se s. 10). Kommittén vill också understryka betydelsen av att den digitala teknikens fördelar tas till vara. Möjligheterna att med hjälp av s.k. statistisk multiplexering använda den tillgängliga överföringskapa- citeten effektivare bör utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt. De uppgifter kommittén inhämtat från teknisk expertis talar för att fem programkanaler bör rymmas inom varje multiplex. Detta be- kräftas redan av internationella erfarenheter. I takt med teknik- utvecklingen bl.a. på kodningområdet kommer möjligheterna att rymma fler kanaler inom multiplexerna att förbättras ytterligare. Kommittén konstaterar att tillsammans med efter regeringens beslut har rätt att använda all tillgänglig överförings- kapacitet i frekvenskanal A. Enligt tillståndsvillkoren skall sända fyra program, SVT1, SVT2 , SVT24 samt regionala program i samtliga regioner. Tillståndet ger även , och efter överens- kommelse med , rätt att sända ytterligare program om den tillgängliga överföringskapaciteten medger det. Så som tillståndet att sända digital television är utformat kan alltså och använda sig av möjligheterna att utnyttja överföringskapaciteten mer effek- tivt till att sända flera program eller andra tjänster. I detta samman- hang skulle t.ex. möjligheten att utöka sändningarna av nordiska program kunna prövas. Flera företag som har tillstånd att sända i det digitala marknätet har ansökt om ytterligare sändningsutrymme. I princip anser kommittén att möjligheterna att upprätthålla en bredd i utbudet förstärks om dessa kanaler ges ytterligare utrymme och därmed kan utveckla sin verksamhet. En allvarlig komplikation är dock att alla företag inte utnyttjar det tillstånd man har att sända i det digitala marknätet. Företrädare för har informerat kommittén om att avsikten är att sändningsstarten skall ske när avkodarna är uppgraderade för interaktiva tillämpningar. Detta kommer enligt uppgift att ske . MTG har inte gett någon klar bild av när sändningarna kommer att in- ledas. Kommittén kan inte bedöma om och kommer att inleda sina sändningar. Kommittén har därför valt att ta fram tre olika alter- nativ till fördelning av tillstånden. Kommittén vill i detta samman- hang åter erinra om att ett stort antal företag som har ansökt om tillstånd att sända digital TV i marknätet inte kan ges denna möj- lighet p.g.a. knappheten på frekvensutrymme. Kommittén priorite- rar alternativen i ordningen 1, 2 och 3. I samtliga alternativ föreslår kommittén att och Canal +Television AB får tillgång till ytterligare sändningsutrymme och att 1 Lokaltelevision i får tillstånd. Kommittén bedömer att det är värdefullt att ges möjlig- het att erbjuda ett komplett programutbud i samtliga fem sänd- ningsområden och tillstånd bör därför ges för regionala sändningar även i norra och i södra och nordöstra . +Television AB erbjuder tre TV-kanaler (Canal+, Canal+ gul och Canal+ blå) i sitt utbud via kabel och satellit. För att ge tittarna ett likvärdigt alternativ i det digitala marknätet är det rimligt att erhåller ytterligare sändnings- utrymme. har inför kommittén framhållit möjligheterna med statistisk multiplexering och menar att de tre kanalerna kan rymmas inom ett överföringsutrymme som mot- svarar en halv frekvenskanal, dvs. totalt /s. Kommittén föreslår också att 1 Lokaltelevision i får tillstånd att sända i med och . Det utbud som företaget planerar skulle på ett värdefullt sätt bidra till ökad mångfald i regionen och erbjuda intressanta utvecklings- möjligheter för regional och lokal digital TV. När dessa kanalutrymmen har fördelats återstår två kanalplatser, dvs. /s för sändningar i samtliga områden. Dessutom åter- står /s för regionala sändningar i med omnejd samt i och med omnejd. I det första alternativet föreslås att MTG och närstående företag tilldelas ett sändningsutrymme som totalt omfattar en hel frekvens- kanal, dvs. ytterligare /s. har MTG tillstånd för sändningar av och Televisionsaktiebolaget , vilket sammantaget motsvarar en halv frekvenskanal. Enligt kommitténs mening skulle det vara till fördel för mångfald och konkurrens och för publikens valmöjligheter om också vissa program från MTG fanns med i de digitala utbudet i marknätet. Tillstånd bör i första hand ges för ZTV, Viasat Sport och TV 1000. Det som har fram- kommit vid kommitténs samtal med MTG ger emellertid inte grund för att bedöma om MTG har för avsikt att utnyttja ytter- ligare sändningsutrymme om företaget får tillgång till ett sådant. Enligt kommitténs uppfattning bör en förutsättning för att rege- ringen skall ge ytterligare sändningstillstånd för något företag i MTG-gruppen vara att regeringen är övertygad om att tillståndet kommer att utnyttjas. I annat fall bör inga nya tillstånd ges till I stället bör regeringen ta initiativ till återkallelse av tillstånd som inte utnyttjats. För sändningar i med omnejd samt i och med omnejd föreslås att tillstånd meddelas DTU Tele- vision AB, vars avsikt är att sända program för olika invandrar- och språkgrupper i . En stor del av utbudet kommer att bestå av program från public service-kanaler i andra länder och programmen kommer i stor utsträckning att vara textade på svenska. bedöms på ett väsentligt sätt bidra till ökad mång- fald i det samlade programutbudet och bör därför beredas möjlig- het att inleda sändningar. Företaget har ansökt om tillstånd att sända i samtliga områden, vilket emellertid inte är möjligt i detta alternativ på grund av brist på frekvensutrymme. Kommittén anser dock att det är angeläget att även andra vägar prövas för att ge mer sändningsutrymme. En sådan väg är att undersöka möjligheterna för att hitta samarbetslösningar med tillståndshavarna i övriga regioner, dvs. , , 1 Lokaltelevision i , och Tele- vision AB. Radio- och bör aktivt uppmuntra till att sådana samarbetslösningar kommer till stånd. Kommitténs andra alternativ till fördelning av sändningstillstånd innebär att får tillgång till ytterligare /s för den resekanal som planeras att ut- formas i samverkan med den brittiska TV-kanalen . Resekanalen innebär en intressant kombination av traditionell TV och interaktiva tjänster där den digitala teknikens möjligheter tas tillvara. får därmed tillgång till totalt /s. Det andra utrymmet om /s förelås delas av och under förutsättning att företagen kommer överens om hur en uppdelning kan utformas. En sådan överenskommelse bör träffas innan Radio- och lämnar sitt förslag till regeringen. Trav och galopp är av stort intresse för många människor och bedöms vara ett värdefullt inslag i det digitala TV-utbudet. För sändningar i med omnejd samt och med omnejd föreslås inga tillståndshavare. Det tredje alternativet till fördelning innebär att och delar sändningsutrymme i enlig- het med förslaget i alternativ två. Det återstående utrymmet om /s föreslås tilldelas försäkringsbolaget , vars pro- gramutbud kommer att bestå av omfattande fakta- och nyhets- behandling vad det gäller privat-ekonomiska frågor. För sändningar i med omnejd samt och med omnejd föreslås inga tillståndshavare. Sammanfattningsvis innebär de tre alternativen att följande sökande ges tillstånd att sända digital TV i enlighet med radio- och TV-lagen: får tillstånd att disponera en överföringskapacitet motsvarande totalt en halv frekvenskanal, /s, i samtliga sändningsområden, vilket möjliggör regionala sändningar i norra samt södra och nordöstra . får tillstånd att disponera en över- föringskapacitet motsvarande totalt en halv frekvenskanal, /s, vilket med hjälp av statistisk multiplexering ger möjlighet att sända tre samtidiga program i samtliga områden. Krav bör dock ställas på att minst två samtidiga program skall sändas. 1 Lokaltelevision i får tillstånd att sända regionalt i med och . och gruppen närstående företag får till- stånd att disponera all överföringskapacitet i en frekvenskanal för sändningar i samtliga områden. Tillstånd bör ges för kanalerna ZTV, Viasat Sport och TV1000, vilka får dela på ett utrymme om /s. får tillstånd att sända regionalt i med omnejd samt i och med omnejd. får tillstånd att disponera en överföringskapacitet motsvarande totalt en halv frekvenskanal, /s, i samtliga sändningsområden, vilket möjliggör regionala sändningar i norra samt södra och nordöstra . får tillstånd att disponera en över- föringskapacitet motsvarande totalt en halv frekvenskanal, /s, vilket med hjälp av statistisk multiplexering ger möjlighet att sända tre samtidiga program. Krav bör dock ställas på att minst två samtidiga program skall sändas. 1 Lokaltelevision i får tillstånd att sända regionalt i med och . får tillstånd att disponera en överföringskapacitet om totalt en halv frekvens- kanal, /s, för att, vid sidan om den andra tjänst som redan har tillstånd för, sända resekanalen i samtliga områden. och får tillstånd att dela på ett utrymme om /s för sändningar i samtliga om- råden. får tillstånd att disponera en överföringskapacitet motsvarande totalt en halv frekvenskanal, /s, i samtliga sändningsområden, vilket möjliggör regionala sändningar i norra samt södra och nordöstra . får tillstånd att disponera överförings- kapaciteten motsvarande en halv frekvenskanal, /s, vilket med hjälp av statistisk multiplexering ger möjlighet att sända tre samtidiga program i samtliga områden. Krav bör dock ställas på att minst två samtidiga program skall sändas. 1 Lokaltelevision i får tillstånd att sända regionalt i med och . Försäkringsbolaget får tillstånd att använda ett utrym- me om /s för sändningar i samtliga områden. och får tillstånd att dela på ett utrymme om /s för sändningar i samtliga om- råden. I alternativ två och tre föreslås att tillstånd inte ges för sändningar i med omnejd samt i och med om- nejd då det i dessa områden inte finns någon sökande utanför MTG-grupen som bedöms ha finansiella förutsättningar att påbörja sändningar i dessa områden.1 Det är dock angeläget att, om så är 1 En förutsättning för alternativ två och tre är att det inte med säkerhet kan bedömas att företag i MTG-gruppen har för avsikt att utnyttja nya sändningstillstånd. Därmed är det inte aktuellt att meddela tillstånd till Viasat i för regionala sändningar i med omnejd. möjligt, även detta utrymme fördelas. För sändningar i med omnejd återstår en sökande, . har dragit tillbaka sin ansökan för sändningar i samma område. Dessa två sökande bör dock båda ges möjlighet att ytterligare komplettera sin ansökan beträffande de finansiella förutsättningarna. Om inte företagen kan visa att de har finansiella förutsättningar bör sändningstillståndet utlysas på nytt. Det samma gäller tillståndet för sändningar i och med omnejd där det i denna tillståndsomgång inte finns någon sökande. För att ett företag skall kunna använda statistisk multiplexering är det nödvändigt att all överföringskapacitet företaget disponerar finns i samma frekvenskanal. Om tillstånd ges i enlighet med kommitténs yttrande behöver därför vissa av de nuvarande till- ståndshavarnas placering i frekvenskanalerna ändras. Vissa ansökningar avser sändningsutrymme som avsevärt under- stiger , vilket i denna form har bedömts mot- svara en kanal. Kommittén har inte funnit det vara möjligt att i nuvarande skede ge sådana sökande egna sändningstillstånd. Kom- mittén vill dock framhålla att dessa programföretag i flera fall bör kunna fungera som programproducenter, åt de företag som innehar sändningstillstånd. Förutsättningar för digitala TV-sändningar i marknätet För att introduktionen av digital marksänd TV skall kunna genom- föras på ett så kraftfullt sätt som möjligt är det viktigt att even- tuella oklarheter och hinder för programföretagens verksamhet analyseras och undanröjs där så är möjligt. I det följande vill kommittén fästa Radio- och uppmärksamhet på några områden där det finns anledning att se över nuvarande regler. Friare användning av överföringskapaciteten I det föregående har kommittén förordat att möjligheten att ut- nyttja överföringskapaciteten effektivare genom s.k. statistisk multiplexering skall tas till vara. Vissa tillståndssökande har inför kommittén anfört att det sätt på vilket sändningstillstånden är utformade inte är det mest lämpliga för statistisk multiplexering. disponerar de flesta tillståndshavare en fjärdedel av överföringskapaciteten i en frekvenskanal, /s. Program- företagen har enligt sändningstillstånden möjlighet att komma överens om en friare användning av kapaciteten genom att upplåta kapacitet till varandra. Tillstånden ger dem även rätt att sända flera samtidiga program om den tillgängliga kapaciteten medger det. Tillståndsvillkoren är emellertid utformade utan att någon särskild hänsyn har tagits till att programföretagen har rätt att sända flera program. Enligt kommitténs mening finns det behov av att se över om sändningstillstånden har utformats med tillräckligt hänsynstagande till att överföringskapaciteten kan användas på ett friare sätt. Regler för reklam i TV-sändningar Kommittén har redan påtalat för regeringen (Dnr 99/3) att det finns behov av att ändra radio- och TV-lagen så att samhälls- information och utbildningsprogram som sänds på uppdrag av någon annan inte behandlas på samma sätt som reklaminslag eller andra annonser. Framför allt är det angeläget att sådana program inte räknas in i den högsta tillåtna annonstiden. Det kan dock finnas skäl att initiera en vidare översyn av reklamreglerna, t.ex. när det gäller möjligheterna att låta reklaminslag avbryta program. Ett mål för en översyn bör vara att konkurrensvillkoren på den svenska reklam-TV-marknaden, så långt det är möjligt utan att syftena med den svenska lagstiftningen åsidosätts, bör vara likvärdiga för företag som är etablerade inom och utom . Den digitala tekniken möjliggör olika slag av interaktiva tillämp- ningar. Denna utveckling leder till att telelagen, radio och TV lagen och tillämpningen av lagen om radiokommunikation bör ses över. Enligt den bedömning som redovisas i regeringens proposition om digitala TV-sändningar bör tillståndstiden för den första etappen vara högst . De nuvarande sändningstillstånden gäller till I och med att sändningsverksamheten inte har kommit igång på allvar förrän kommer till- stånden att utnyttjas än . Om även de tillstånd som det nu är aktuellt att fördela skulle gälla till samma datum, blir tillståndstiden endast . För de pro- gramföretag som inte kan inleda verksamheten blir tillståndstiden ännu kortare. Detta medför givetvis en stor olägen- het för företagen. Enligt kommitténs mening finns det anledning att förlänga till- ståndstiden för både befintliga och nya tillstånd med åtminstone ett eller . På så sätt kommer även de företag som får tillstånd i den nu aktuella omgången att ges möjlighet att utveckla verksam- heten som förutsattes i propositionen. Även om det faller utanför ramen för det nu aktuella yttrandet vill kommittén understryka vikten av att de företag som har inlett sändningar under den första etappen ges möjlighet att fortsätta sändningarna efter beslut om fortsatt utbyggnad av digital mark- sänd TV. Kommittén överlämnar härmed sitt yttrande. Följande ledamöter står bakom beslutet: Ann-Christn , , , , och . Ledamoten har reserverat sig mot beslutet (bi- laga 2). Ledamoten har lämnat ett särskilt ytt- rande (bilaga 3). Ledamoten har inte deltagit i beslutet. För kommittén enligt uppdrag Sökanden som bedöms ha finansiella förutsättningar enligt Radio- och N 1 Lokaltelevision i Regeringens satsning på marknätet för digital TV har blivit ett stort fiasko. Erfarenheten är höga kostnader, kanaler som inte vill sända, få dekodrar sålda inga tittare, kraftiga förseningar och orealistiska planer. Slutsatsen är att den dryga miljard projektet kostat framstår som bortkastade pengar. går bredbandsutvecklingen i snabb takt. Bra över- föringskapacitet och goda möjligheter till interaktivitet skapar där- med möjligheten att gå från massutsändning till mer individuell kommunikation. Utvecklingen tyder på att radiobaserade bredband kommer att vara en viktig del för att tillgodose bredbandslösningar för hela . Att nu fördela ytterligare frekvenser för TV innebär att värdefullt frekvensutrymme blockeras. Därmed minskar utrymmet för radiobaserad individuell bredbandskommunikation. Kommittén borde därför rekommenderat regeringen att inte fördela ytterligare frekvenser för marksänd digital TV före försöks- periodens slut. Introduktionen av marksänd digital-TV är ett misslyckande. Få hushåll har skaffat avkodningsboxar. Flera sändningsutrymmen är ännu outnyttjade. SVT har beslutat att väsentligt begränsa ambitionerna på området. TV-branschen misstror projektet. In- täkterna uteblir. stiger kostnaderna för de inblandade statliga företagen. Denna situation har inte uppstått av en slump. Den är inte heller en följd av normala trögheter i samband med ett teknikskifte. Orsaken är politiska beslut fattade av digital-TV-kommittén och regeringen. Utfallet har bland annat präglats av metoden för urval av vilka programföretag som ska ges sändningstillstånd. Processen har främst kännetecknats av politiska ambitioner att statsmakterna ska bestämma vem som ska få sända vad. Intresset för vad TV-kon- sumenterna och branschen vill ha har varit begränsat. Den första ansökningsomgångens politiska skönhetstävlan kvalificerade TV- kanaler av två kategorier. Dels sådana som har visat sig ointresse- rade av att utnyttja denna distributionsform. Dels sådana som på egen hand inte har lyckats locka användare till marknätet. fattar digital-TV-kommittén beslut om en andra omgång av sändningstillstånd. Beslutsmetoden är den samma. Möjligen kan man tolka kommittémajoritetens ambition att locka MTG- kanalerna in i marknätet som ett växande intresse för kommersiella drivkrafter. Beslutsmetodens tillkortakommanden kvarstår dock. Kommittén fastställer sin rekommendation om vilka kanaler som ska ges sändningstillstånd i okunnighet om vilka företag som har ambition att börja sända. Också ovissheten om vilket innehåll som har förmåga att locka tittare till marknätet är den samma som vid första ansökningsomgången. borde ha erbjudit sökande kanaler att tävla mot varandra med bud på sändningstillstånden. Med ett pris på distributionsrätten undviker staten att ge tillstånd till kanaler som i praktiken inte är intresserade av att utnyttja detsamma. Prissättningen skulle också fungera för att sålla fram de TV-kanaler som har störst potential att väcka intresse bland konsumenterna. Med beklagande konstaterar jag att kommitténs majoritet har valt en annan inriktning. Mot denna bakgrund deltar jag inte i beslutet. Dnr 7/00 (Ku 1997:06) Angående förslag om utbyggnad av marksänd digital TV har i uppdrag att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sändningarna under den första etappen och att medverka vid urvalet av programföretag för de digitala TV- sändningarna. Kommittén skall fortlöpande rapportera sina iakt- tagelser till regeringen och vid behov ta initiativ till förslag till för- ändringar av t.ex. de regler som gäller för verksamheten. Kommittén har lämnat yttranden om vilka pro- gramföretag som bör ges tillstånd att sända i det digitala marknätet samt pekat på behovet av vissa regeländringar för att marknätet skall fungera effektivt. Kommittén har också tagit fram rapporten Digital marksänd TV i andra länder. Det digitala marknätet har ett varierat utbud med 18 TV- kanaler och TV-tittarnas intresse för distributionsformen har ökat betydligt. Kommittén har i sitt arbete funnit att det nu finns starka motiv för att snabbt bygga ut det digitala marknätet så att det i princip når alla hushåll. Bedömningen grundar sig främst på inter- vjuer med programföretag som sänder i det digitala marknätet, prognoser om digitalisering av TV-distribution samt den sam- hällsekonomiska bedömning av marksänd digital TV som kommit- tén gjort. Kommittén föreslår att beslut fattas så att marksänd digital TV får byggas ut i hela landet. Kommitténs överväganden och förslag redovisas i rapporten om utbyggnad av marksänd digital TV, som härmed överlämnas (bilaga 1). Följande ledamöter står bakom beslutet: (), (), (), (), (), () och (). Ledamöterna () och () har reserverat sig mot beslutet (bilaga 2 och bilaga 3). Bilagorna finns på vår hemsida: Dnr 7/00 (Ku 1997:06) Förslag om utbyggnad av marksänd digital TV 1.Förslag om utbyggnad av marksänd digital TV ................... 2.Det svenska TV-landskapet.............................................. 3.Digitaliseringen kan gå snabbt......................................... 4.Stora vinster med en snabb utbyggnad .............................