sou · GPB320d2 · 2002-01-01 00:00:00 — -Hjälpmedel vid jämförelser med andra företag och bedömning av ekonomiska vinstmöjligheter respektive ekonomiska risker av företagets verksamhet. Det finns företag som ställer sig avvaktande till indikatorer och framför allt till att använda dem som kommunikationsmedel utåt. För det första är flera oroade över vad kunder gör med informa- tionen och för det andra hur konkurrerande företag kan använda informationen. är dataunderlaget olika framtaget och beräknat i olika företag och möjligheten för jämförelser mellan företag blir på så vis begränsad. Måluppfyllelse och förbättringar som redovisas med hjälp av indikatorerna kan bero på att företaget i fråga har lagt ut projekt och delar av verksamheten på entreprenörer. Känsliga ämnen som koldioxidutsläpp kan gömmas i andra företags verksamheter. Jämförelser och uppföljning över tiden kan på så vis bli direkt missvisande. 4.1International (ISO 14031) ISO har tagit fram en modell som organisationer, oberoende av om de är miljöcertifierade eller inte, kan använda för att utvärdera företagets miljöprestanda. Standarden heter ISO 14031 och under- tituleras på svenska, Miljöledning – utvärdering av miljöprestanda. Det är en vägledning i hur man kan identifiera och forma indika- torer utifrån den egna organisationens behov. Många av företagen som använder indikatorer är certifierade enligt ISO- eller EMAS-miljöledningssystem. ISO 14031 blev standard i . Modellen är i första hand tänkt att vara ett internt redskap och i andra hand en källa för information att redovisa utåt. ISO slår inte fast på vilket sätt indikatorerna skall utformas, hur de skall räknas fram osv. Syftet är att presentera ett ramverk för hur en organisa- tion kan gå till väga, vilket i och med standardisering kan möjlig- göra enklare jämförelser mellan olika företag. ISO 14031 föreslår en klassificering av indikatorer i olika grupper och områden, först och främst två huvudgrupper: ·Indikatorer på verksamhetens eller den operativa delens miljö- prestanda. ·Indikatorer på tillståndet i miljön. Miljöprestandaindikatorer (environmental performance indi- cators, EPI) Mätning av vad organisationen presterar i miljöarbetet. Denna grupp kan i sin tur delas upp i två områden: -Indikatorer för operativ prestanda (environmental operational indicators, OPI). Exempel: energianvändning för verksamheten, utsläpp i naturen, materialanvändning/ flöden. Denna grupp är den enklaste att mäta, då det t.ex. handlar om flöden av råvaror eller elförbrukning – saker som båda går att hitta dataunderlag till via den ekonomiska redovisningen. ISO gör ytterligare en uppdelning av de operativa indikatorerna i input och output. Input kan vara material eller energi, output kan vara kol- dioxidutsläpp eller avfall. Totalt nio tänkbara indikatorområden identifieras, exempelvis avfall, material, produkter, in- och utleveranser. -Indikatorer för ledningsprestanda (environmental management indicators, ). Exempel: mätning av hur företagsledningen sköter arbetet med införandet av miljöledningssystem, utbild- ning av personal, ledningens uppföljning av hur miljömålen och lagkrav efterlevs och av vilka åtgärder som sätts in för att förbättra miljöprestandan i företaget. Här identifieras fyra tänk- bara mätområden: införandet av miljöpolicys och program, efterlevnad av lagar, samhällsrelationer och finansiella resultat. Miljötillståndsindikatorer (environmental condition indicators, ECI) Dessa indikatorer är av ett gemensamt slag. De mäter mer traditio- nellt grad av försurning, koldioxidutsläpp osv. Dessa, poängterar ISO, är inte utvärdering av ett specifikt företags påfrestning på miljön, utan mer tänkt som en guide för företagsledare och andra intressenter hur läget ser ut generellt, och vilken tänkbar påverkan företagets betydande miljöaspekter kan ha i miljön. Tillstånds- indikatorer är ett stöd för identifiering av miljöaspekter och åtgärder. Schematisk bild av indikatorsystemet ISO 14031 – T.ex. mätningar av – Utveckling av nya krav/ tillståndet i miljön, – Utbildning av personal Källa: ISO 14031. 4.2Eco Management and Audit Scheme (EMAS) EMAS är en förordning som antogs av EU:s miljö- ministrar. Förordningen, som dessutom är svensk lag, trädde i kraft i . EMAS har stora likheter med ISO 14001 och innehåller ett antal kriteria för miljöledning som företaget måste uppnå för att få certifiera sig. För att kontrollera att företaget verkligen uppfyller kriterierna finns ett kontrolleringssystem som företagen genomgår innan de får sin certifiering. EMAS befinner sig i en revideringsfas för att bland annat kunna passa alla former av organisationer. Den nya texten beräknas bli antagen och kan börja användas . I EMAS-förordningen framgår att, i den mån internationella standarder finns som kan ersätta delar av förordningen skall dessa istället användas. Man har ännu inte utarbetat någon vägledning vad gäller indikatorer och nyckeltal, men intentionen är att en sådan kommer att komma . WBCSD presenterade en rapport om indikatorer. Rappor- ten är en handledning för att ta fram indikatorer utifrån vissa huvudområden s.k. core indicators, kring vilka WBCSD anser att det finns en internationell samsyn samt att de är viktiga både för den globala miljön och för de flesta företag. WBCSD hänvisar till ISO 14031 och använder liknande grunder för indelning av indikatorer i tre grupper (se ovan om ISO). Systemets indikatorer bygger på att man räknar ut en kvot av eko-effektivitet på olika områden. Eko står både för ekologisk och ekonomisk effektivitet, och indikatorerna är främst värderelaterade mått. Kopplingen till ekonomiska termer är tydligare i WBCSD:s vägledningsdokument än i ISO 14031. 4.4Global Reporting Initiative (GRI) Global Reporting Initiative (GRI) är ett initiativ som startade med syfte att utforma globalt tillämpbara riktlinjer för hållbar redovisning på företags- och organisationsnivå. I inledningen av GRI:s rapport skriver man att företag och orga- nisationer som tidigare försökt mäta ekologisk, social och ekono- misk hållbarhet ofta misslyckats med att integrera de tre aspekter- na. Ett systematiskt ramverk för att integrera aspekterna har därför saknats och behövdes således utvecklas ansåg GRI, vars riktlinjer betonar sambanden mellan ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter av företagens och andra organisationers verksamhet. GRI har involverat många olika parter i processen, såsom näringsliv, universitet, revisorer, myndigheter samt oberoende grupper (t.ex. WWF och ) och andra samman- slutningar. De första riktlinjerna som utarbetades, testades –2000 av ett stort antal företag över hela världen. Erfaren- heterna från testföretagen resulterade i en ny omarbetad version (). GRI:s riktlinjer rekommenderar att specifik data, relaterad till hållbarhetsprestanda, tillsammans med förklarande text för att kunna tolka och ställa samman informationen, används i hållbar- hetsrapporter. Riktlinjerna innehåller inte vägledning vad gäller metodik för datainsamling, informations- och rapporteringssystem samt organisatoriska procedurer för förberedandet av hållbarhets- rapporter. Riktlinjerna är uppdelade i sex huvudavsnitt. Det är speciellt i avsnittet Performance som nyckeltal/indikatorer används för att beskriva hållbarhetsprestanda. En indikator definie- ras som ett kvantitativt mått på hållbarhetsprestandan. Defini- tionen är identisk med det sätt ISO 14001 och WBCSD har definierat indikatorer. I avsnitten behandlas bl.a. syfte och sammanfattning av processer, förslag till indikatorer såsom material- och energi- användning, luft- och vattenutsläpp samt riktlinjer för hur profil- beskrivningen bör utformas. Riktlinjer för hur man bör mäta effekter av t.ex. policy, organisation och ledningssystem behandlas också. Mätmetoder för hur involverade externa och interna intres- senter är i processen samt hur väl prestanda står i enlighet med annan tillämplig föreskriven standard behandlas också. Det finns flera andra internationella aktörer som behandlat använd- ning av indikatorer för att följa utvecklingen på miljöområdet. (), Europeiska Kommissionen, International Chamber of Commerce (ICC), (), United Nations Environmental Programme () och är några av de viktigaste. De internationella indikatorsystem dessa organisationer har utvecklat är inriktade mot nationella och regionala uppföljningar och i mindre grad avsedda för utvärdering av miljöprestanda på företagsnivå. När företagen bygger upp indikatorsystem på företagsnivå kan det emellertid vara intressant att notera valen av internationella och natio- nella indikatorsystem. 5 Indikatorsystem utvecklade nationellt De Gröna nyckeltalen är ett system med 12 indikatorer utarbetade av Miljövårdsberedningen avsedda att följa omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle. Se vidare betänkandet Gröna nyckeltal – följ den ekologiska omställningen (SOU 1999:127). De sammanlagt tolv Gröna nyckeltalen ska vara en hjälp i arbetet att förverkliga regeringens övergripande mål för det miljöpolitiska arbetet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Nyckeltalen skall signalera om det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder för att styra utvecklingen i önskad riktning. Nyckeltalen skall vara ett lättillgängligt mått på tillstånd och förhållanden av väsentlig betydelse för omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. I finansplanen till ekonomiska vårproposition presente- rade regeringen fem indikatorer för hållbar utveckling, eller så kallade Gröna nyckeltal. Syftet med de Gröna nyckeltalen är att göra det möjligt för och allmänheten att på ett enkelt och lättöverskådligt sätt få en uppfattning om samhällsutvecklingen och behov av åtgärder på miljöområdet. Nyckeltalen visar de svenska bidragen till angelägna miljö- problem som t.ex. försurning och växthuseffekt. De mäter också väsentliga förhållanden bakom miljöproblemen som exempelvis energianvändningen och val av färdsätt. Presentationen av Gröna nyckeltal i vårpropositionen är ett första steg mot att spegla andra samhälleliga dimensioner vid sidan av den ekonomiska. Regeringen avser att regelbundet presentera utvecklingen av de gröna nyckel- talen för . 5.2Miljömålskommittén (MMK) Utifrån de av fastställda femton miljökvalitetsmålen har miljömålskommittén tagit fram ett förslag till indikatorsystem med 159 indikatorer (Framtidens miljö – allas ansvar SOU 2000:52). Ambitionen med indikatorerna är att de ska ge en bild av hur arbetet med miljömålen och dess delmål fortskrider. Indikatorerna är inte direkt riktade till näringslivet men kan ändå ses som intres- santa eftersom företagen kan utgå från dessa i sitt uppföljnings- arbete. Indikatorerna baseras på en internationell modell som kallas DPSIR, Drivkraft (anger vilka aktiviteter som ligger bakom ett miljöproblem), Påverkan (orsaken till problemet), Status (dags- aktuella tillståndet i miljön), Inverkan (konsekvenser för hälsa, biologisk mångfald, samhällsekonomi etc.) samt Respons (vilka åtgärder görs för att minska problemet). För varje indikator har en ansvarig myndighet föreslagits att få ansvar för uppföljning, kvalitetssäkring och vidmakthållande av drift. 6 Indikatorsystem utvecklade inom näringslivet Modeller för utvärdering av miljöarbetet är avhängigt miljöledningssystemen, då dessa innebär att företagen åtagit sig att ständigt förbättra sin miljöprestanda, och att de skall rapportera arbetet i miljöredovisningen. Det finns relativt få fungerande indikatorsystem i näringslivet, men allt fler företag inser användbarheten av indikatorer i miljöuppföljningsarbetet och utvecklar sitt eget system. Det som företagens indikatorsystem har gemensamt är att de fyller ett behov av utvärdering och rapportering av miljöarbetet både för extern- och intern- kommunikation. Variationer i indikatorsystem kan härledas från att: -Företag har olika behov. -Företag har olika startpositioner, t.ex. om de är certifierade enligt vissa standarder eller inte samt om de gjort arbeten som miljöutredningar osv. -Olika branscher ser mycket olika ut. -Vilken inspirationskälla som använts, till exempel standarder som ISO och EMAS, eller förslag från något konsultföretag. 6.1Indikatorsystem för olika branscher Konsultföretaget har skapat en modell för att med nyckeltal utvärdera ett företags miljöprestanda. Grundtanken är att dagens ekonomiska redovisning beskriver resursanvänd- ningen i företagen på ett sätt som håller miljöfrågorna utanför. För att nå en samlad bild av företagets situation måste alla resurser kunna tas med i beräkningarna, inte bara de finansiella. från andra hållet behöver miljöinformation infogas i ett för företaget konkret resultatsammanhang. Grunden i nyckeltalssystemet är att uppföljningen av miljömålen i företaget sker efter samma modell som annan resultat- rapportering. Naturekonomiska rapporter har ett enhetligt format som gör dem tillgängliga för såväl experter som lekmän. Data redo- visas i konton i ett datorbaserat verktyg och påminner om vanliga redovisningsprogram till funktion och utseende. Nyckeltalen speglar en relation mellan två mätvärden. Flera nyckeltal (svärmar) presenteras oftast tillsammans för att indikera utveck- lingen inom ett kritiskt framgångsområde. Det är inte utfallet på ett enskilt nyckeltal utan utfallsmönstret i svärmen som i första hand ger meningsfull information. Miljöinformation kan i naturekonomiska rapporter analyseras och tolkas som ekonomisk information, vilket inte är detsamma som penningbelopp. Det ekonomiska ligger i att frågor om värde- skapande, om resurssnåla processer och om resurstillgång kan hållas åtskilda. Härigenom blir (också) miljönyckeltal konstruktiva bidrag i den breda företagsanalysen. Flera svenska företag har använt modellen i mer eller mindre modifierat skick. Några företag som arbetat med indikatorer i samarbete med Naturekonomihuset är och mejerier. och Luftvårdsforskning (IVL) IVL har tillsammans med industriforskningsinstituten IVF (), IMT (är fusionerat med forskningsaktiebolaget ), (och Bioteknik) tagit fram förslag till indikatorer för att beskriva företags och branschers miljöprestanda. Rapporten är resultatet av den första delen av ett tvåårigt projekt finansierat av och ska avslutas . Syftet med projektet är att utveckla en metod för att möjliggöra helhetsbedömningar av företags och branschers miljöpåverkan. Detta görs genom att utveckla indikatorer och miljönyckeltal som beskriver företags och branschers miljöprestanda på ett relevant och objektivt sätt. Med hjälp av indikatorerna kan företagen följa upp sitt miljöarbete samt kommunicera resultaten till intressenter som kunder, allmänhet och myndigheter. Branschen grafisk media är en av branscherna som ingår i detta och beskrivs närmare nedan. Branschinstituten har i tidigare projekt genomfört inventeringar och miljöanalyser av företag inom branscherna och inventerings- data från dessa projekt har anpassats så att en del nyckeltal som är gemensamma för näringslivet har kunnat beräknats. En jämförelse med värden baserade på nationell statistik har därmed kunnat göras. De föreslagna nyckeltalen är uppbyggda som en kvot där täljaren består av ett miljörelaterat mått och nämnaren av ett nyttorelaterat mått. Som nyttomått har förädlingsvärde, antal arbetade timmar och omsättning valts ut. Cirka 40 miljöpåverkansmått har tagits fram som förslag till de näringslivsgemensamma nyckeltalen, däribland kategorierna klimatpåverkande gaser, energianvändning, vattenförbrukning, materialförbrukning, övergödning och arbets- miljö. och Tidningsutgivarna har i sam- arbete med IMT/forskningsaktiebolaget och , tagit fram en modell för hur man identifierar miljöaspekter och väljer indikatorer för miljöprestanda. Tanken är att företag inom samma område, till exempel inom offsettryck, skall kunna använda indikatorsystemet. Detta för att öka möjligheten till jämförelser mellan företagen. Valet av mått på miljöbelastning och bedömningar av vad som är viktigt att mäta har bl.a. utgått ifrån miljökvalitetsmål. Tretton miljöbelastningsmått och två nyttomått har valts ut. Således beskrivs ett företags miljöprestanda med hjälp av 26 miljönyckeltal. Modellen har influenser från ISO. Via Nätverket för Transporter och Miljön har transportbranschen tagit fram data som möjliggör jämförelser mellan olika transport- Syftet är att skapa ett redskap som grundas i gemensamma data och beräkningar. Miljöparametrarna omfattar utsläpp och energi. Definition av nyttolast och definition av lämpliga nyckeltal för miljöredovisningar redovisas också. Det finns framtagna förslag på hur turistnäringen skall kunna utvärdera miljöprestanda med hjälp av indikatorer. Det finns ännu inget färdigt system till gemensamma lösningar vad det gäller indikatorer. Däremot har vissa enskilda företag utvecklat indikato- rer för exempelvis hotellens miljöanpassning. 6.2Indikatorer i enskilda företag Företaget har utvecklat ett eget indikatorsystem. De viktigaste miljöaspekterna har identifierats med hjälp av livscykelanalys (LCA) – ett val gjort med tanke på att företagets miljöbelastning sker till största delen i produkternas användningsfas, och själva till- verkningen av dem ger mindre effekter på miljön. Företaget arbetar med fyra sammansatta tal: -Mätetal för produktion (Site measures) -Produkternas genomsnittliga miljöprestanda (Fleet average) -Marknadsutveckling för gröna produkter (range) -Återvinningsindex (Recycling index) Mätetal för produktion följer varje anläggnings miljöprestanda. Energianvändning, vattenanvändning och koldioxidutsläpp är några värden som mäts. Talen relateras ofta till ekonomiska värden eller redovisas som exempelvis energieffektivitet. Denna grupp indikato- rer är de operativa indikatorerna om man använder sig av ISO- termer. Dessa indikatorer används för intern uppföljning av miljö- mål, men redovisas även i miljöredovisningen. Produkternas genomsnittliga miljöprestanda följer upp produkter- nas miljöprestanda. Talet beräknar ett genomsnittligt värde på de viktigaste miljöfaktorerna för varje produkt. Syftet är att spåra för- bättringar eller försämringar. Talet används främst som ett internt verktyg för produktutveckling men används, förutom för internt bruk, tillsammans med Marknadsutveckling för gröna produkter i årsredovisning och miljöredovisning. Marknadsutveckling för gröna produkter mäter de ur miljösyn- punkt bästa produkternas försäljningsvolym och vinst. Detta för att kunna jämföra dels utvecklingen år för år, dels för att kunna mäta de gröna produkternas bidrag till ekonomiskt resultat jämfört med helheten för . Speciella kriterier ställs upp för vilka produkter som får kallas för gröna. Dessa indikatorer används vid framtagning av nya produkter, och är också användbara för kommunikation med styrelse och ägare. Indikatorerna relaterar främst till försäljning av vitvaror i och täcker således inte hela koncernens försäljning. Återvinningsindex är ett index som beräknar värdet på åter- av material. Indexet baseras på hur mycket man får eller får betala för återvunnet material delat med värdet på råvarumaterial. Om indexet är över noll är kostnaden att återvinna materialet mindre än värdet på ny råvara, och sålunda finns det vinstmöjlig- heter i att återvinna. Systemet är utvecklat och klart att tas i bruk när tillräcklig information om kostnader för återvinning finns till- gänglig. De tre sista grupperna av indikatorer är alla av de slag som ISO identifierar som ledningsrelaterade indikatorer, då de på olika sätt rör val av inriktning och utveckling av produkter. Företaget har ett system som är starkt influerat av ISO 14031. De mest betydande miljöaspekterna för företaget som helhet har isolerats och data samlats in för att användas som underlag. fanns 33 stycken redovisade indikatorer som redovisas. Indikatorsystemet är främst ett internt verktyg för uppföljning av mål. Systemets centrala roll är att identifiera problemområden eller problemanläggningar eller verksamheter. Exempel på ledningsrelaterade indikatorer är mätning av hur implementeringen av ISO 14001 miljöledningssystem fortskrider. Som operativa indikatorer används till exempel energianvändning som dels redovisas i absoluta tal och dels som MWh/anställd. Vidare redovisas användningen av en mängd kemikalier och metal- ler som indikatorer. Indikatorerna är oftast uttryckta som absoluta tal, men som nämnts relateras vissa till antalet anställda. Miljöindikatorerna utökas ständigt och håller en rapport med ytterligare miljöindikatorer att sammanställas. Den nya rapporten kommer att presenteras . NCC har ett system med nyckeltal som främst utvecklats , influerat av naturekonomimodellen. Detta tog sig uttryck bland annat i att nyckeltalen är mått av typen en kvot, och att alla ökade värden innebar förbättrat resultat. Systemet delades upp efter affärsområde med indikatorer för varje område, som även redovisades sammanfattat för företaget som helhet. Huvudsyftet med systemet är styrning och uppföljning internt. Några av indikatorerna är sammanslagna tal till exempel inom områdena restprodukter och koldioxidutsläpp. I det senare talet ingår endast persontransporter, då det är svårt att få data från underleverantörer och entreprenörer. Talet redovisas som gram/ arbetstimme. Informationen som indikatorerna bygger på kommer endast ifrån den svenska verksamheten. Det finns också indikatorer som beskrivs enklare i procent tal, exempelvis miljöutbildad personal. Systemet innefattar både ledningsrelaterade indikatorer, som det föregående exemplet, och operativa indikatorer. har systemet förändrats och antalet nyckeltal och detaljer om affärsområdena har skurits ner i miljöredovisningen. datainsamling var baserad på inhämtning vilket var kostsamt. försöker man leta i befintliga administrativa system vilka oftast beskrivs i kronor. Därifrån får man sedan räkna baklänges ner till den miljöpåverkan man vill följa. Systemet är i grunden detsamma som det tidigare men talen är säkrare och mer stringenta. Företaget har utvecklat ett system som är framtaget i samarbete med Naturekonomihuset och följer den naturekonomiska strukturen helt, med det undantaget att de i redovisnings- programmet finns möjlighet att vända på staplarna. för att det i vissa fall är intuitivt krångligt att tänka sig att stigande värden innebär förbättring, till exempel det gäller avfall. Systemet byggs upp av information från alla de olika mejerierna i kedjan för att möjliggöra kontinuerlig uppföljning separat eller på företags- nivå. är ett företag som oftare än andra används som exempel på företag som använder indikatorer i miljöarbetet. Företaget är extra intressant med tanke på att det dels tillhör en bransch som inte vanligtvis förknippas med stor miljöpåverkan, och dels för att det är ett litet företag. Generellt är små och medel- stora företag klart underrepresenterade bland de som har miljöledningssystem (ISO, EMAS). Övriga företag som redovisats i denna promemoria är alla större och ofta multinationella företag. har bedrivit något av ett pilotprojekt inom miljöarbetet med miljöledningssystem och indikatorer. Indikator- systemet är baserat på den naturekonomiska modellen, framtagen i samarbete med Naturekonomihuset. Systemet har använts och en lärdom har varit att antalet indikatorer inledningsvis varit för många. Antalet indikatorer har därför minskats. Genom miljösatsningarna har Sånga- hittat en nisch med god lönsamhet. Transportföretaget ASG är integrerat med Danzas. Det miljöledningssystem som byggts upp centralt drivs nu vidare i tre affärsområden, Danzas ASG Eurocargo, och Danzas AEI Intercontinental. Systemet består av nyckeltal som utgår från två huvudpunkter; den faktiska miljöbelastningen och hur företagets miljöarbete uppfattas. Systemet är sprunget ur ISO 14001 och har influerats av ISO 14031. Företaget arbetar med elva indikatorer som beskriver både operativa delar och mer ledningsrelaterade områden. Bland annat mäter man hur företagets miljöarbete uppfattas både av kunder och av anställda.