sou · GPB397 · 2002-01-01 00:00:00 — Även om tyngdpunkten i redovis- ningen får förutsättas ligga i de nu nämnda handlingarna, bör en sådan redovisning också kunna lämnas i de s.k. resultatredovisningar som regeringen skall lämna till (se bet. 2000/01:KU23 s. 23). Den nuvarande tidpunkten för att avlämna årsredovisningen för staten innebär som regel att regeringen har möjlighet att endast redovisa revisionsberättelser med invändningar från den årliga revisionen, men inte närmare kommentera dem i årsredovisningen. 7.3.3Uppföljningen av revisionsrapporternas genomslag Min bedömning: Någon särskild föreskrift om att genomgående skall följa upp vilket genomslag revisionsrapporterna får behövs inte. revisorer och följer upp vilket genomslag revisionsrapporterna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen får. Det är för revisionen en naturlig handlingsregel som också följer av god revisionssed. Någon särskild föreskrift om att genomgående skall följa upp vilket genomslag revisionsrapporterna får behövs därför inte enligt min mening. Uppföljningen av den årliga revisionens genomslag kommer givetvis att ske fortlöpande eftersom det är fråga om en löpande revision som avrapporteras . För effektivitetsrevisionen gäller dock andra förutsättningar och det är inte realistiskt att ställa upp ett motsvarande krav på uppföljning från revisionens sida. Det får i stället överlåtas på att från fall till fall med utgångspunkt från kriterierna väsentlighet och risk avgöra om uppföljning skall göras eller inte. Enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) gäller att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet och om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt skall även dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting skall kommittén föreslå en finansiering. I 15 § kommittéförordningen sägs att om förslagen i ett betänkandet har betydelse för den kommunala självstyrelsen skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. I 16 § sägs att regeringen anger närmare i utredningsuppdraget vilka konsekvensbeskrivningar som skall finnas i ett betänkande. Det ingår i uppdrag att redovisa kostnadsberäkningar för (dir. 2001:31). Jag lägger därför inte fram några förslag i den delen. I mina direktiv har inte angivits att några särskilda konsekvensbeskrivningar skall redovisas i betänkandet. Med tanke på uppdragets karaktär – att utforma regelverket till ett av fattat principbeslut – framstår detta som naturligt. 8.1Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen 3 kap. 8 § Annat organ som helt eller delvis utses av får väcka förslag hos i fråga som rör organets kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. kan föreskriva att ett sådan organ även i annat fall får väcka förslag hos . Om redogörelse till från riksdagsorgan är särskilt föreskrivet. Vad som sägs i första – tredje stycket gäller även direktionen i . Det gäller också var och en av riksrevisorerna i . Förslaget har behandlats i avsnitt 4.5.3. Enligt beslut skall de tre ledande ämbetsmännen gemensamt eller var för sig kunna väcka förslag hos i frågor som rör organets kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer (se bet. 2000/01:KU8 s. 23, rskr. 2000/01/:116–119). , företrädd av de tre riksrevisorerna måste anses vara ett sådant annat organ som avses i paragrafens första stycke. Däremot kan det, även om de väljs av , ifrågasättas om de var för sig skall anses utgöra ett sådant annat organ. För att det inte skall föreligga någon oklarhet i detta avseende har i fjärde stycket tagits in en bestämmelse om att paragrafens första stycke gäller även för var och en av riksrevisorerna. Genom det nya tillägget klargörs att riksrevisorerna har befogenhet att var för sig väcka förslag hos i frågor som rör organets kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. I 9 § lagen med instruktion för föreslås en föreskrift om att riksrevisorerna skall samråda med varandra innan någon av dem gör en sådan framställning hos . Styrelsen vid måste också vara ett sådant annat organ som avses i första stycket. Att styrelsen har en befogenhet att inom sitt ansvarsområde väcka förslag hos i frågor som anges där följer alltså redan av den bestämmelsen. Någon särskild reglering behövs såldes inte. skall för myndigheten göra upp förslag till anslag på statsbudgeten. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.3. Att riksdagsförvaltningen skall yttra sig över förslaget framgår av 9 kap. 4 § och i 2 § 1 lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. Om förslagsrätt för fullmäktige och direktionen i , ombudsmän och styrelsen i i annan fråga än som avses i 8 § första stycket föreskrivs särskilt. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.5.3. Enligt beslut skall styrelsen ta ställning till om rapporterna från effektivitetsrevisionerna skall leda till skrivelser med förslag och kommentarer till (se bet. 2000/01:KU8 s. 22, rskr. 2000/01/:116–119). kan enligt 3 kap. 8 § andra stycket RO föreskriva att ett sådant organ som avses i 3 kap. 8 § första stycket får väcka förslag hos i andra frågor än som rör dess kompetens, organisation, personal eller verksamhets- former. Genom tilläggsbestämmelsen upplyses om att styrelsen vid har en sådan förslagsrätt. Av 11 § lagen med instruktion för framgår att styrelsen får göra de framställningar hos den finner befogade med anledning av vad som uppmärksammats i riksrevisorernas granskningsärenden, den årliga rapporten och revisionsberättelsen över årsredovisningen för staten. Denna befogenhet omfattar även framställning om författningsändring med anledning av riksrevisorernas iakttagelser. skall, utöver sina uppgifter enligt 4 §, bereda ärenden om lagstiftning i konstitutionella och allmänt förvaltningsrättsliga ämnen, ärenden om press- eller partistöd, lagstiftning om radio, television och film liksom andra ärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet, ärenden om såvitt avser val av riksrevisor, skiljande av riksrevisor från uppdraget, åtal mot riksrevisor och åtal mot ledamot av myndighetens styrelse, övriga ärenden om , ombudsman och myndigheter i övrigt utom och , ärenden om medgivande från att väcka talan mot riksdagsledamot eller att ingripa i hans personliga frihet samt ärenden av allmän betydelse för den kommunala självstyrelsen. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 1. Bestämmelserna om val av riksrevisor, skiljande av riksrevisor från uppdraget samt åtal mot riksrevisor har behandlats i avsnitt 4.3. beslut innebär att ärenden om val av riksrevisor skall handas av , KU (bet. 2000/01:KU8 s. 22). Det är då naturligt att ärenden om skiljande av riksrevisor från uppdraget och om åtal också bereds av KU. I övrigt handläggs ärenden om av finansutskottet (se kommentaren till tilläggs- bestämmelse 4.6.2). skall, utöver sina uppgifter enligt 5 § första stycket, bereda ärenden om penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken, kredit- och fondväsendet, det affärsmässiga försäkringsväsendet samt ärenden om som inte tillhör beredning. Det skall vidare bereda ärenden av allmän betydelse för den kommunala ekonomin samt ärenden om statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, om statens egendom och upphandling i allmänhet och förvaltningsekonomiska ärenden i övrigt som icke rör enbart visst ämnesområde. Utskottet skall även bereda budgettekniska ärenden, granska beräkningen av statens inkomster samt sammanställa statsbudgeten. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 2. Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25. Allmänna bidrag till kommuner, 26. Statsskuldräntor m.m. samt 27. Avgifter till Europeiska gemenskaperna tillhör finansutskottets beredning. Av beslut följer att finansutskottet skall ha ansvar för ärenden om statlig revision, med undantag för ärenden om val av riksrevisor och styrelseledamot i , skiljande av riksrevisor från hans uppdrag samt åtal mot riksrevisor eller mot ledamot av styrelsen. Dessa ärenden bereds av KU (se tilläggsbestäm- melse 4.6.1 och 9 kap. 8 § RO). Av 18 § andra stycket lagen med instruktion för framgår att finansutskottet ansvarar för att revision av sker. Valberedningen bereder alla val som förrättas av kammaren utom val av riksföreståndare, vice riksföreståndare, person som skall inträda som tillfällig riksföreståndare, talman, vice talmän, kammarsekreterare, ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän, riksrevisorer samt val till . Föreskrifter om beredning av val finns i fråga om ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän i tilläggsbestämmelse 8.10.2, i fråga om riksrevisor i tilläggsbestämmelse 8.11.1 och i fråga om ledamöter i i tilläggsbestämmelse 8.4.1. Ändringen i första och andra stycket är en följd av att det är som har i uppgift att bereda ärenden om val av riksrevisorer (se tilläggsbestämmelse 4.6.1). Däremot följer valet av ledamöter till huvudregeln. Det valet bereds således av valberedningen. 8 kap 11 § Riksrevisorerna väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas förfarandet i 1 § andra stycket. Val av riksrevisor gäller från tiden för valet eller den senare tidpunkt bestämmer till dess nytt val har genomförts under sjunde året därefter. En riksrevisor kan inte omväljas. En av riksrevisorerna skall också svara för myndighetens administrativa ledning. bestämmer vem av riksrevisorerna som skall ha denna uppgift. En riksrevisor får inte vara i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . En riksrevisor får inte heller inneha anställning eller uppdrag som kan påverka dennes oberoende. Första stycket motsvarar i sak vad som föreskrivs i 8 kap. 10 § andra stycket RO såvitt gäller val av JO. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.1.2. För riksrevisorer gäller en mandatperiod och utan möjlighet till omval. I andra stycket anges att skall utse en av riksrevisorerna att vid sidan av sitt uppdrag som riksrevisor svara för myndighetens administrativa ledning. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.2.3. I tredje stycket anges behörighetskraven för en riksrevisor. Utöver denna bestämmelse gäller reglerna om jäv i 11 och 12 §§ förvaltningslagen (1986:223), jämför RÅ83 2:89. Genom att lagen (1994:260) om offentlig anställning inte är tillämplig på riksrevisorerna (se författningskommentaren till den lagen) kommer inte bestämmelsen om bisysslor i 7 § i den lagen att gälla för riksrevisorerna. Val av riksrevisor bereds av . Om annat organ än valberedning skall bereda val, skall detta anges i riksdagsordningen eller i annan lag (jfr även ändringen i tilläggsbestämmelserna 4.6.1 och 7.2.2 samt författningskommentar till 9 kap. 8 § RO). Det är bakgrunden till ifrågavarande bestämmelse. 8 kap 12 § På begäran av kan skilja en riksrevisor från hans uppdrag i sådana fall som avses i 12 kap. 7 § regeringsformen. Avgår riksrevisor , skall välja efterträdare för en ny sjuårsperiod. I första stycket slås fast att det är på begäran av KU som kan skilja en riksrevisor från hans uppdrag. Om en riksrevisor efter det att han valts inte längre uppfyller behörighetskraven blir han därmed inte med automatik obehörig att fullgöra sitt uppdrag. En riksrevisor som inte uppfyller behörighetskraven kan endast skiljas från uppdraget enligt 12 kap. 7 § regeringsformen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.3. I 13 § lagen med instruktion för finns bestämmelser om att en riksrevisor är skyldig att anmäla vissa förhållanden som har betydelse för uppdragets utförande. I andra stycket anges att riksrevisor som efterträder riksrevisor som avgått alltid skall väljas för en ny sjuårsperiod. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.1.2. Vid val av ny riksrevisor efter den som haft det administrativa ledningsansvaret kan en av de redan valda riksrevisorerna utses att inneha detta ansvar. 8 kap 13 § Vid finns en styrelse. Den skall bestå av ett udda antal ledamöter, lägst elva, som väljs för valperiod. Varje partigrupp, vilken motsvarar parti som vid valet till har av rösterna i hela riket, skall besätta en plats. Därutöver fördelas platserna i styrelsen proportionellt mellan samma partigrupper väljer bland ledamöterna en ordförande och en eller flera vice ordförande. Ordförande och varje vice ordförande väljs för sig. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.4.3. Valbara skall vara riksdagsledamöter och före detta riksdagsledamöter. Första stycket motsvarar med undantag för ledamotsantalet vad som gäller vid val av ledamöter till utskott. har också på samma sätt som vid utskottsvalen möjlighet att besluta om ett högre ledamotsantal. Val inom bereds och genomförs enligt huvudregeln i 7 kap. 1 och 2 §§ RO, dvs. Suppleanter utses med stöd av 7 kap. 8 § RO till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna och vad som är föreskrivet om de ordinarie ledamöterna tillämpas också i fråga om suppleanterna. Någon särskild bestämmelse om hur val av ledamöter och suppleanter till skall beredas behövs därför inte. Genom bestämmelsen i andra stycket tillförsäkras varje riksdags- parti en ordinarie plats i styrelsen. Bestämmelsen har utformats efter förebild av bestämmelserna om val av ledamöter till valberedning. För det fall någon ledamot lämnar sitt uppdrag och efterträdare skall utses kommer bestämmelserna i 7 kap. 12 § första stycket RO att tillämpas. Bestämmelsen i tredje stycket motsvarar vad som gäller vid val av ordförande och vice ordförande bland revisorer enligt 8 kap. 11 § andra stycket RO i dess nuvarande lydelse. Antalet ledamöter i styrelsen fastställs av på förslag av valberedningen. Jämför tilläggsbestämmelse 8.11.1. 9 kap. 4 § skall, såvitt gäller och myndig- heter, i den ordning bestämmer 1.handlägga frågor angående förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare samt andra personalfrågor, 2.göra upp förslag till anslag på statsbudgeten, 3.i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom , 4.meddela föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i 1–3. Såvitt gäller förslaget till anslag på statsbudgeten för skall riksdagsförvaltningen dock endast yttra sig innan beslutar om förslaget. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.5.3. Av det nya andra stycket framgår att har undantagits från ordningen att det är riksdagsförvaltningen som upprättar förslag till anslag på statsbudgeten för och dess myndigheter. upprättar själv förslag till anslag på statsbudgeten för sin verksamhet, se tilläggsbestämmelse 3.8.3. skall endast yttra sig över förslaget. Att själv skall besluta om sitt budget- underlag framgår av 11 § lagen med instruktion för . 9 kap. 8 § Åtal mot här angiven befattningshavare för brott, begånget i utövningen av hans uppdrag eller tjänst får beslutas, 1.åtal mot fullmäktige i eller ledamot av direktion endast av finansutskottet, 2.åtal mot ledamot av riksdagsstyrelsen, av valprövningsnämnd, av bevärsnämnd eller av eller mot riksrevisor, ombudsman eller kammarsekreterare endast av . Vad som sägs i första stycket om åtal mot ledamot av direktion skall inte tillämpas i fråga om brott begånget i utövningen av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.3. Beslut om åtal mot riksrevisor skall fattas av KU. Uppgiften att besluta om åtal av ledamot av har i konsekvens med detta också lagts på KU. Av 10 § lagen (1986:165) med instruktion för ombudsmän följer att det är JO som skall väcka och utföra sådant åtal. Denna lag träder i kraft .... väljer efter utfärdandet av lagen riksrevisorer och ledamöter i styrelsen för . I stället för vad som sägs i 8 kap. 11 § skall vid detta val en av riksrevisorerna väljas , en och en . Förslaget har behandlats i avsnitt 4.1.2 och 4.4.3. Enligt beslut skall den föreslagna reformen av den statliga revisionens organisation och ledning kunna genomföras . Detta förutsätter att val av riksrevisorer kan ske tidigare. Formellt kan ett sådant val ske först sedan den nya samlats riksdagsval och beslutat om de ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen som är nödvändiga för bildandet av . I övergångsregler har därför tagits in bestämmelser om att efter ikraftträdandet väljer tre riksrevisorer och att en av dem väljs , en och en . 8.2Förslaget till lag om revision av statlig verksamhet m.m. 1 § är enligt 12 kap. 7 § regeringsformen en myndighet under med uppgift att svara för revision av den statliga verksamheten. Revisionen skall bedrivas oberoende i förhållande till såväl och regeringen som till dem som revideras. Enligt beslut skall det framgå av revisionslagen att ansvarar för den statliga revisionen i riket och att den är en myndighet under , se förs. 1999/2000:RS1 s. 40, bet. 2000/01:KU8 s. 22, rskr. 2000/01:116–119. Detta kommer till uttryck i paragrafens första stycke. Andra stycket följer av beslut, se förs. 1999/2000:RS1 s. 40 och 43, bet. 2000/01:KU8 s. 22, rskr. 2000/01:116–119. 2 § får i enlighet med vad som närmare föreskrivs i 6 § granska 1.den verksamhet som regeringen, och övriga myndigheter under regeringen samt och myndigheter under bedriver, 2.den verksamhet som Kungliga Slottsstaten och förvaltning bedriver, 3.den verksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag och stiftelse, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten, samt 4.hur statsmedel som tagits emot som stöd till en viss verksamhet används, om redovisningsskyldighet för medlen föreligger gentemot staten eller särskilda föreskrifter har meddelats om hur medlen får användas. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.1–5. Enligt beslut skall i lagen uttalas att reviderar regering och förvaltning. Vidare skall i lagen slås fast att reviderar den statliga verksamheten och att granskningen också omfattar sådan verksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag eller stiftelse, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten, se förs. 1999/2000:RS1 s. 40, bet. 2000/01:KU8 s. 22, rskr. 2000/01:116–119. Med statlig verksamhet avses en verksamhet som inte direkt behöver vara knuten till en viss myndighet utan kan avse flera myndigheters verksamhet (prop. 1973:90 s. 435). Punkterna 1 och 2 i första stycket följer av beslut och motsvarar också i sak 2 § första stycket i den nu gällande lagen (1987:518) med instruktion för revisorer. Enda skillnaden är att uttrycket den statliga verksamheten i revisorernas instruktion har ersatts av en uppräkning av de verksamheter som omfattas. Att den verksamhet som Kungliga Slottsstaten och Förvaltning bedriver nämns särskilt beror på av dessa inte är myndigheter. Verksamheten är dock statlig. Punkten 3 följer av beslut och motsvarar dels 2 § första stycket i nuvarande lagen med instruktion för revisorer, dels 1 § första stycket i den nuvarande lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser jämförd med förordningen (1993:958) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser. I stiftelselagen (1994:1220) används inte som i den överförda bestämmelsen uttrycket bestämmande inflytande m.m. för att definiera statliga stiftelser. Enligt stiftelselagen är en stiftelse statlig om den har bildats av eller tillsammans med staten eller om den förvaltas av en statlig myndighet (se 9 kap. 10 §). I sådana stiftelser får staten anses ha ett bestämmande inflytande. I lagen om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser nämns särskilt de båda stiftelserna Stiftelsen och Stiftelsen med tillhörande dotterbolag. De båda stiftelsehögskolornas konstruktion ansågs vara av särskilt slag. Det ansågs därför att de borde nämnas särskilt i lagen (prop. 1994/95:150 bilaga 1 s. 98, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:447). Regeringen måste dock anses ha ett sådant bestämmande inflytande över stiftelsernas verksamhet som anges i 3 (jfr 6 kap. 4 a § och 9 kap. 10 § stiftelselagen) De båda stiftelse- högskolorna behöver därmed inte tas upp särskilt. Punkten 4 motsvarar nuvarande 2 § andra stycket lagen med instruktion för revisorer. 3 § skall i enlighet med vad som närmare föreskrivs i 7 § granska årsredovisningen för 2.Regeringskansliet och övriga myndigheter under regeringen, 3.riksdagsförvaltningen, ombudsmän, , och Stiftelsen , samt 4.Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Om delårsrapport lämnas skall den granskas med undantag för prognoser. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.5. Enligt beslut skall årsredovisningen för staten granskas av genom revision och med avgivande av revisionsberättelse, se förs. 1999/2000:RS1 s. 40 och 41, bet. 2000/01:KU8 s. 21–23, rskr. 2000/01:116–119. Detta kommer till uttryck i första stycket första punkten. Regeringens skyldighet att för redovisa hur statens finanser utvecklas genom uppföljning, prognoser och utfall samt redovisning och revision regleras i lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Enligt 38 § skall regeringen , dock senast efter budgetårets utgång, se till att en årsredovisning för staten lämnas till . Årsredovisningen skall innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys. Den skall även innehålla det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. Vidare är regeringen enligt 44 § redovisningsskyldig inför för statens medel och de övriga tillgångar som enligt 9 kap. 8 § RF står till regeringens disposition. omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga förpliktelser. Andra, tredje och fjärde punkterna överensstämmer med nuvarande föreskrifter om granskning i 1 § lagen (1997:560) om revision av , 2 § tredje stycket lagen med instruktion för revisorer och 2 § 4 förordningen med instruktion för (punkten 2), 2 § lagen (1988:46) om revision av och myndigheter m.m. och 2 § tredje stycket lagen med instruktion för revisorer (punkten 3), samt i 2 § tredje stycket i den nämnda instruktionen (punkten 4). I förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag finns för myndigheter som lyder under regeringen föreskrifter om redovisningskyldighet. Enligt föreskrifterna skall myndigheterna upprätta och till regeringen lämna årsredovisning, delårsrapport och budgetunderlag. Årsredovisningen, delårsrapporten och budget- underlaget skall omfatta all den verksamhet som myndigheten ansvarar för, oavsett hur verksamheten finansieras eller i vilken form verksam- heten bedrivs. Årsredovisningen skall bestå av resultatredovisning, resultaträkning, balansräkning, anslagsredovisning, finansieringsanalys samt noter. Årsredovisningen skall även innehålla en sammanställning över väsentliga uppgifter från resultaträkning, balansräkning och anslagsredovisning, liksom uppgifter om låneram, anslagskredit samt vissa nyckeltal. I årsredovisningen skall även lämnas information om andra förhållanden av väsentlig betydelse för regeringens uppföljning och prövning av verksamheten. De förordningar, föreskrifter och allmänna råd som gäller för myndigheter under regeringen har genom 36 § i riksdagsförvaltningens föreskrifter om arbetsordning för riksdagsförvaltningen (RFS 2001:2) gjorts tillämpliga – med några undantag – även för riksdagsförvalt- ningen och myndigheter. För och myndigheter gäller således en motsvarande redovisnings- och bokföringsskyldighet som för myndigheterna under regeringen.