sou · GPB397 · 2002-01-01 00:00:00 — 2.på begäran lämna upplysningar om stiftelsens angelägenheter till undersökningsledaren under förundersökning i brottmål. Bestämmelsen i andra stycket 1 om upplysningsskyldighet till till- synsmyndigheten gäller inte när det är fråga om sådan stiftelse som av- ses i 9 kap. 10 § första stycket. Detsamma gäller upplysningar i sådana hänseenden där stiftelsen är undantagen från tillsyn enligt 9 kap. 10 a §. Revisorerna i en stiftelse som omfattas av 1 kap. 9 § sekretess- lagen (1980:100) är även skyldiga att på begäran lämna upplysningar om stiftelsens angelägenheter till de förtroendevalda revisorerna i kommunen eller . Revisorerna i en stiftelse som omfattas av 1 kap. 9 § sekretess- lagen (1980:100) är skyldiga att på begäran lämna upplysningar om stiftelsens angelägenheter till de förtroendevalda revisorerna i kommunen eller . Revisorerna i en stiftelse som avses i 2 § 3 lagen (0000:000) om revision av statlig verksam- het m.m. är även skyldiga att på begäran lämna de upplysningar om stiftelsens angelägenheter som behöver för 1 Senaste lydelse 2001:305. Denna lag träder i kraft ... 18 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1059) om statsbudgeten dels att nuvarande 47 § skall betecknas 48 §, dels att rubriken närmast före 47 § skall sättas närmast före 48 §, dels att det i lagen skall införas en paragraf, 47 §, av följande Regeringen skall redovisa för vilka åtgärder den vidtagit med anledning av iakttagelser. Denna lag träder i kraft den..... 19 Förslag till lag om upphävande av lagen (1997:560) om revision av Härigenom föreskrivs att lagen (1997:560) om revision av skall upphöra att gälla vid utgången av ... 20 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om skall upphöra att gälla vid utgången av ... 21 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1757) om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1998:1757) om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet skall ha följande lydelse. För varje räkenskapsår skall Kammarkollegiet i samråd med upprätta en årsredovisning över kapitalförvaltningen för de fonder som omfattas av denna lag. Den skall innefatta förvaltningsberättelse, resultat- räkning och balansräkning. skall granska årsredovisningen för förvaltningen av de fonder som omfattas av denna lag. Denna lag träder i kraft den ... För varje räkenskapsår skall Kammarkollegiet i samråd med upprätta en årsredovisning över kapitalförvaltningen för de fonder som omfattas av denna lag. Den skall innefatta förvaltningsberättelse, resultat- räkning och balansräkning. skall granska årsredovisningen för förvaltningen av de fonder som omfattas av denna lag. 22 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen Härigenom föreskrivs att 2, 8, 15 och 20 §§ lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen skall ha följande lydelse. skall om annat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag 1. upprätta förslag till anslag m.m, dock ej för , 2.meddela för och dess myndigheter utom gemensamma budget- och redovisningsföreskrifter samt föreskrifter för utnyttjande av medel som har anslagits för och dess organ, 3.handlägga frågor dels om arvoden och ersättningar till ledamöter och till företrädare i , dels om pensioner och andra förmåner till ledamöterna och deras efterlevande samt till företrädarna och deras efterlevande, 4.svara för frågor om löner och ersättningar till arbetstagare hos och dess myndigheter utom samt frågor angående pensioner och andra förmåner till dessa arbetstagare och deras efterlevande, 5.svara för frågor som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare såvitt gäller och dess myndigheter samt företräda och dess myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister rörande kollektivavtal som har slutits av riksdagsförvaltningen. 6.yttra sig över förslag till anslag på statsbudgeten. skall bereda myndigheter tillfälle att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. får till envar av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för myndigheten. svarar för att intern revision sker av förvaltningen. svarar för att intern revision sker av förvaltningen. Internrevisionen skall främst inriktas på att bedöma om redovisningen är rättvisande och i enlighet med god redovisningssed. fast- ställer revisionsplan för sin verksamhet. Av 11 § lagen (0000:000) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att detta får ske först efter samråd med . Styrelsen skall pröva om förvaltningens verksamhet bedrivs effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. 1.förslag och framställningar till , 2.målen för förvaltningens verksamhet, 3.förvaltningens årsredovisning, delårsrapport och förslag till budget för , 4. åtgärder med anledning av revisorers rapporter över förvaltningens verksamhet och den redovisning som styrelsen skall lämna till enligt 7 §, 4. åtgärder med anledning av rapporter över förvaltningens verksamhet och den redovisning som styrelsen skall lämna till enligt 7 §, 5.åtgärder med anledning av internrevisionens redovisning samt revisionsplan, 6.föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av riksdagsförvaltningen, 8.slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisa- tioner, avbrytande av annan förhandling än förhandling i tvist om avtal, lockout eller annan stridsåtgärd samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för och dess myndigheter, 9.anställning på chefsnivå direkt under riksdagsdirektören samt av kanslichef i utskott och , 10.frågor som avses i 4 §, 11.frågor som hänskjuts till styrelsen från rådet för ledamotsnära 12.frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. Om revisorers revisionsberättelse över förvaltningens årsredovisning innehåller någon anmärkning, skall förvaltningen, inom efter berättelsens överlämnande, till redovisa de åtgärder förvaltning- en har vidtagit eller avser att vidta med anledning av anmärkningen. Denna lag träder i kraft den..... Om revisionsberättelse över förvaltningens årsredovisning innehåller någon anmärkning, skall förvaltningen, inom efter berättelsens överlämnande, till redovisa de åtgärder förvaltning- en har vidtagit eller avser att vidta med anledning av anmärkningen. 23 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453) skall ha följande lydelse. Kommunen får även träffa överenskommelse med , den allmänna och länsarbetsnämnden om att, inom ramen för uppgifter, samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. Kommunen skall bidra till finansieringen av sådan verksamhet som bedrivs i samverkan. ka sådan verksamhet som bedri- sådan verksamhet som bedrivits vits i samverkan med och delvis i samverkan med och delvis rätt att ta del rätt att ta del av av de uppgifter som behövs för de uppgifter som behövs för att att granska verksamheten. Denna lag träder i kraft den ... Min uppgift är enligt direktiven att lämna förslag till författningsregler om och dess verksamhet (dir. 2001:3, se bilaga 1). Förslagen skall avse regler i riksdagsordningen, i en ny revisionslag och i en lag med instruktion för myndigheten. Det inleddes med att jag tillsammans med utredningens sekreterare, sakkunniga och experter besökte såväl revisorer som för en närmare genomgång av hur granskningsverksamheten bedrivs av de båda myndigheterna. Under utredningsarbetets gång har utredningens sekretariat i dessa och närliggande frågor haft fortlöpande kontakter med företrädare för de båda myndigheterna. Vidare har jag tillsammans med sekretariatet besökt ombudsmän och sammanträffat med kanslichefen för en information om myndighetens organisation. För diskussioner rörande frågor om revisionen av de statliga bolagen och stiftelserna har jag tillsammans med sekretariatet besökt Föreningen , och . Vi har vidare besökt för en diskussion om normgivningen på redovisningsområdet. Sekretariatet har samman- träffat med företrädare för för en diskussion om dessa frågor såvitt gäller myndigheter under . Enligt direktiven skall utredningsarbetet bedrivas i samråd med för att behovet av parlamentarisk insyn och parlamentariskt inflytande skall kunna tillgodoses. Jag har därför närvarat vid sammanträden och informerat om mina överväganden i framför allt de frågor som behandlas i kapitel 4. Jag har beaktat de synpunkter som framfört. (Fi 2001:10) har till uppgift att utreda de organisatoriska frågorna kring bildandet av den nya revisionsmyndig- heten under (dir. 2001:31). Såväl jag själv som sekretariatet har haft löpande kontakter med den utredningen. Den har också tagit del av mina förslag och lämnat synpunkter på dem under hand. Tiden för uppdraget har varit mycket kort – endast . Det är ofrånkomligt att detta medfört att alla frågor inte kunnat övervägas på det sätt som varit önskvärt. Jag har t.ex. inte alls hunnit studera andra länders lösningar – och än mindre besöka någon utländsk myndighet för en diskussion om de frågeställningar som uppdraget aktualiserat. Det är givetvis en brist. Inrättandet av den nya myndigheten förutsätter ett stort antal följdändringar i såväl lagar som förordningar. Jag lägger fram förslag till de författningsändringar som behövs i gällande lagar. Däremot har tiden inte räckt till för en genomgång av samtliga förordningar. Det kan inte uteslutas att det i dessa finns föreskrifter om uppgifter som åligger och som bör övertas av . Sådana bestämmelser måste i fortsättningen finnas i lag. Jag utgår ifrån att frågan uppmärksammas i det fortsatta beredningsarbetet. Inom utredningen har frågan väckts om behovet av en särskild personuppgiftslag för . Någon sådan särskild reglering finns inte såvitt avser . Jag är också närmast av uppfattningen att någon reglering utöver personuppgiftslagen (1998:204) inte är behövlig för den statliga revisionen. Frågan hade dock varit förtjänt av en närmare analys, vilket tiden inte medgivit. En särskild fråga är vilka föreskrifter av närmast administrativ karaktär som behövs för . Såvitt gäller myndigheter regleras den frågan av lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen. Jag har endast föreslagit de ändringar i lagen som föranleds av att revisorer upphör och av mitt förslag om beredningen av budget (se avsnitt 4.5.3 och författningsförslag 8.22). Om inget annat sägs blir den lagen alltså tillämplig även på . Det kan ifrågasättas om så till alla delar skall vara fallet. Riksdagsmyndigheternas interna regelverk är komplicerat och tiden har inte medgivit en ordentlig genomgång av det. Frågan bör lämpligen beredas inom . Reformen förutsätter en grundlagsändring. Denna fråga har inte utretts av mig. Propositionen i ämnet har ännu inte lagts fram för . Jag har därför haft att utgå från förslaget i departements- promemorian – ändringar i regeringsformen (Ds 2001:11). 2 Bakgrund och utgångspunkter beslutade talmanskonferensen att tillsätta en parlamentarisk kommitté, , för att göra en allmän översyn av kontrollmakt på det ekonomiska området. I direktiven uttalades bl.a. att kommittén skulle kartlägga och analysera former och resurser för ekonomisk kontroll och gränsdragningen i detta avseende mellan KU:s granskningsverksamhet och verksamheten vid revisorer. Kommittén skulle därvid också se på roll i relation till motsvarande kontrollfunktio- ner på regeringssidan och överväga vilka principer som borde vara vägledande för organisationen av en revisionsverksamhet under . Kommittén skulle överväga behovet av förändringar i organisation, arbetsformer och resurser avsedda för revisionsverksamhet, särskilt effektivitetsrevision. överlämnade sina förslag till Riksdagsstyrelsen (förs. 1999/2000:RS1). Förslagen innebar bl.a. följande (a.a. s. 43): En sammanhållen revisionsmyndighet med ansvar för statens redovisnings- och effektivitetsrevision bildas under enligt den principmodell som har förordat i betänkandet. Myndig- heten skall rapportera både till riksdag och regering. Myndigheten skall vara () och alltså företräda som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Den nya revisionsmyndigheten skall förse regeringen med årlig revision och effektivitetsrevision på samma sätt som RRV fullgör uppgiften . Regeringens behov därutöver av särskild revisions- och utredningskapacitet av närmast internrevisionell natur får bedömas i särskild ordning. Det får ankomma på regeringen att själv göra denna bedömning. Den nya revisionsmyndigheten skall uppfylla vedertagna kriterier för oberoende; det som brukar kallas för det revisionella oberoendets kärna. 66 Bakgrund och utgångspunkter kriterier är revisionsorganets fria beslutanderätt vad gäller val av gransknings- objekt, val av granskningsmetod och revisionens slutsatser. Bestämmelsen om den nya revisionsmyndigheten och dess verksamhet bör regleras i regeringsformen (RF), i riksdagsordningen (RO) och i en lag med instruktion för myndigheten samt i en särskild revisionslag. Revisionsmyndig- heten under skall ha en ledning som tillsätts och avskiljs från ämbetet av i enlighet med bestämmelser i och RO. Bestämmelser i och RO skall säkerställa myndighetsledningens integritet. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att utarbeta det förslag till grundlagsändring och de övriga förslag som krävs för att den föreslagna reformen av den statliga revisionens organisation och ledning skall kunna genomföras. I uppdraget bör ingå att utarbeta förslag till lag om den statliga revisionen. Utredningsuppdraget bör bedrivas i samråd med Riksdagskommit- tén för att garantera den parlamentariska insynen i och inflytandet över ärendets fortsatta hantering. När det gäller förslag till grundlagsändringar bör regeringen lägga en proposition till senast . Vad gäller förslagen till lag om den statliga revisionen och instruktion för myndig- heten bör regeringen återkomma till i så god tid att den nya myndigheten kan bildas . föreslog bl.a. att skulle godkänna de av kommittén förordade riktlinjerna för en förändrad revision under och begärde att en utredning skulle tillsättas i enlighet med förslaget (a.a. s. 5). Tre ledamöter reserverade sig och ville behålla den nuvarande ordningen. Riksdagsstyrelsen beslutade i enlighet med förslag (a.a. s. 1). Även i riksdagsstyrelsen fanns en reservation. Ärendet bereddes av (). KU remitterade ärendet till ett antal myndigheter och organisationer. En samman- fattning av remissyttrandena finns intagna i KU:s betänkande (bet. 2000/01:KU8, s. 11–14). Vidare yttrade sig finansutskottet till KU (bet. 2000/01:FiU2y). Sammanfattningsvis ställde sig finansutskottet med vissa förtydliganden bakom förslag. ansåg att det principiellt var rimligt att det nationella revisionsorganet ligger under parlamentet och framhöll värdet av en stark och oberoende revision. Till yttrandet fogades en avvikande mening och en reservation. Bakgrund och utgångspunkter 67 Efter remissbehandlingen enades KU i betänkande om att det fortsatta utredningsarbetet borde bygga på följande riktlinjer (bet. 2000/01:KU8, s. 21 och 22): –En sammanhållen revisionsmyndighet under , , med ansvar för den statliga årliga revisionen och effektivitetsrevisionen skall bildas . Myndigheten skall rapportera både till och regeringen. –Bestämmelser om den nya revisionsmyndigheten och dess verksamhet skall regleras i regeringsformen, riksdagsordningen, lag med instruktion för myndigheten och i en särskild revisionslag. Bestämmelser i regeringsformen och riksdagsordningen skall säkerställa myndighetsledningens integritet. Revisionslagen bör utformas med utgångspunkt i förslag (s. 40). –Myndigheten skall vara () och alltså företräda som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. –Den nya revisionsmyndigheten skall uppfylla vedertagna kriterier för oberoende; det som brukar kallas det revisionella oberoendets kärna, varmed avses revisionsorganets fria beslutanderätt i fråga om val av granskningsobjekt, val av granskningsmetod och revisionens slutsatser. –skall välja styrelse för för valperiod. Antalet ledamöter bör bestämmas så att samtliga riksdagspartier kan representeras med ordinarie ledamot på ett sätt som i möjligaste mån speglar sammansättningen i kammare som styrelsen inte blir alltför stor. Ett visst minsta antal ledamöter i styrelsen kan anges i lag med möjlighet för valberedningen att bestämma ett större antal. Lika många suppleanter som ordinarie ledamöter bör väljas. Valbara skall vara riksdags- ledamöter och f.d. riksdagsledamöter. –Styrelsens uppgifter skall vara att avge skrivelser och förslag till med anledning av granskningsrapporter, årlig rapport och revisionen av statens årsredovisning. I fråga om revisionen av statens årsredovisning kan gälla att den i stället överlämnas direkt till finansutskottet. Styrelsen skall yttra sig över granskningsplanen innan den fastställs av någon av de ledande ämbetsmännen. Styrelsen skall besluta om budgetframställan till och fastställa myndighetens årsredovisning. Styrelsen skall löpande följa granskningsarbetet genom att myndighetens ledning redovisar hur väl granskningsplanerna följs och föredrar läget i de principiellt viktigaste granskningarna. Styrelsen deltar inte i själva revisionsprocessen och påverkar inte heller inriktningen på granskningsarbetet. Styrelsen deltar inte heller i utformningen av revisions- rapporterna. Till skrivelser, förslag och kommentarer skall kunna fogas reservationer och till yttrande över förslag till granskningsplan en avvikande mening. 68 Bakgrund och utgångspunkter –skall ledas av tre ämbetsmän valda av efter förslag av , var och en med särskild beslutanderätt i fråga om revisionsärenden. Mandatperioden skall vara utan möjlighet till omval. Särskilda mandatperioder skall gälla för två av dem i inledningsskedet. –De tre ledande ämbetsmännen skall av kunna skiljas från tjänsten endast om det framstår som uppenbart att de är olämpliga att fortsätta sin tjänstgöring. –Ingen av de tre ledande ämbetsmännen skall ingå i styrelsen. –De ledande ämbetsmännen skall var för sig besluta om granskningsplan samt om innehållet och slutsatserna i revisionsrapporterna från både redovisnings- revisionen och effektivitetsrevisionen. –De tre ledande ämbetsmännen skall gemensamt eller var för sig kunna väcka förslag hos i frågor som rör organets kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. –Rapporterna skall ges offentlig spridning efter undertecknandet. –Ett vetenskapligt råd med uppgift att bidra med råd om metoder och metodutveckling skall knytas till . –Skrivelser och förslag från styrelsen och eventuella följdmotioner skall beredas i de skilda fackutskotten. –Samtliga granskningsrapporter – med anledning av såväl årlig revision som effektivitetsrevision – skall undertecknas av ansvariga revisorer inom (en av de tre ledande ämbetsmännen eller ansvarig avdelnings- eller enhetschef i enlighet med intern arbetsordning) och genast därefter expedieras. –Revisionsberättelserna från den årliga revisionen av myndigheternas årsredovisningar skall expedieras direkt till regeringen och kopia tillställas berört fackutskott i . –De principiellt viktigaste iakttagelserna från den årliga granskningen av myndigheternas årsredovisningar skall samlas i Årliga rapporten som undertecknas av en eller samtliga tre ledande ämbetsmän. Den undertecknade rapporten skall genast expedieras till regeringen och därefter föredras för styrelsen, som skall överlämna rapporten till . –Rapporterna från effektivitetsrevisionen skall genast expedieras till regeringen och därefter föredras i styrelsen som skall ta ställning till om rapporterna skall leda till skrivelser med förslag och kommentarer till . –Revisionsberättelsen över statens årsredovisning skall genast expedieras till regeringen och därefter föredras för styrelsen som skall överlämna berättelsen till alternativt finansutskottet. –Rapporter och revisionsberättelser som gäller egna organ skall dock inte tillställas regeringen. Bakgrund och utgångspunkter 69 Inom ramen för det fortsatta utredningsarbetet borde, enligt utskottet, härutöver övervägas bl.a. frågor som gäller regeringens behov av egna granskningsresurser, behovet av en kvalificerad beslutsordning för att skilja de ledande ämbetsmännen från anställningen, den närmare sammansättningen av revisionsmyndighetens styrelse, om revisions- berättelsen över årsredovisningen för staten skall överlämnas till eller finansutskottet samt ansvaret för revisionerna av skilda organ, bl.a. den nya revisionsmyndigheten. Utskottet pekade vidare på att det i remissvaren tagits upp en rad frågor som kunde behöva övervägas närmare. Särskilt nämnde utskottet de synpunkter som framfört om sin speciella ställning och behovet av att klargöra formerna för normgivningen för den statliga redovisningen. Risken för dubbelarbete för myndigheterna och för motstridiga signaler, som flera remissinstanser pekat på, var enligt utskottet också en fråga som naturligt föll inom ramen för det fortsatta utredningsarbetet. Utskottet framhöll vidare att utredningsarbetet borde bedrivas i samråd med för att behovet av parlamentarisk insyn och inflytande skulle kunna tillgodoses. Om Riksdagskommitténs verksamhet upphört borde samråd i stället ske med riksdagsstyrelsen eller med det parlamentariska organ riksdagsstyrelsen bestämde. KU hemställde bl.a. att skulle godkänna de av förordade riktlinjerna för en förändrad revision under med de ändringar KU förordat och begära att regeringen efter utredning lade fram förslag till om de grundlagsändringar och den övriga lagstiftning som krävdes för att den föreslagna reformen av den statliga revisionens organisation och ledning skulle kunna genomföras . I beslut biföll vad KU hemställt (rskr. 2000/01:116–119). 2.3Utgångspunkter för utredningens arbete Riksdagsbeslutet innebär således att en ny revisionsmyndighet under , kallad , skall inrättas . Den nya myndigheten skall ansvara för den statliga årliga revisionen och effektivitetsrevisionen och rapportera till både och regeringen. Beträffande direktiven för utredningen, se bilaga 1. I departementspromemorian – ändringar i regerings- formen (Ds 2001:11) har regeringen föreslagit ändringar av 12 kap. 7 § 70 Bakgrund och utgångspunkter regeringsformen som skall träda i kraft den dag som bestäms i särskild lag. Beträffande förslagets utformning, se bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. Beredningen av ärendet pågår i . Avsikten är att en proposition i ämnet skall föreläggas . 3.1Granskningsformer för statlig revision Med revision kan förstås granskning i efterhand av en viss ekonomisk förvaltning omfattande såväl verksamhetens räkenskaper som dess lednings förvaltningsåtgärder. Det finns dock inslag som tar sikte på framtida verksamhet och där granskningen syftar till att t.ex. bedöma om en viss verksamhet bör fortsätta. I granskningen ingår också att revisorn skall rapportera resultatet av sin granskning (granskningsrapport, revisionsberättelse eller annat utlåtande). Begreppet revision kan också definieras med utgångspunkt i dess syfte, nämligen i att öka trovärdigheten i den redovisning som statliga myndigheter och bolag m.fl. lämnar ut. På de statliga myndigheternas och bolagens ledningar faller att utarbeta och presentera årsredovis- ningen. Revisorn skall uttala sin uppfattning, dvs. försäkra eller bekräfta om redovisningen är upprättad, i alla väsentliga avseenden, enligt gällande regler. Uttalandet skall innefatta ett ställningstagande till om årsredovisningen ger en rättvisande bild och en adekvat redovisning av myndighetens eller bolagets finansiella ställning och resultat.