sou · GPB390d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sändningarna under den första etappen. Kommittén skulle också medverka vid urvalet av programföretag för de digitala TV-sändningarna genom att yttra sig till Radio- och över tillståndsansökningar. Vid behov har kommittén även haft i uppgift att ta initiativ till förslag till för- ändringar av t.ex. de regler som gäller för verksamheten. Genom beslut förordnade chefen för departementet, statsrådet , numera generaldirek- tören som ordförande i kommittén. Som övriga ledamöter förordnades riksdagsledamöterna , och , samt programchefen , numera seniorkonsulten , f.d. riksdagsledamoten och generalsekreteraren . Som experter förordnades departementssekreteraren , verks- juristen , numera ämnesrådet , f.d. avdelningsdirektören , hovrättsassessorn och departementssekreteraren . Samtliga förordnanden gällde fr.o.m. . Genom beslut entledigades och förordnades riksdagsledamoten som ledamot i kommittén. Förordnandet gällde fr.o.m. . Genom beslut entledigades och förordnades projektledaren som ledamot i kommittén. Förordnandet gällde fr.o.m. . Genom beslut entledigades och förordnades departementssekreteraren som expert i kommittén. Förordnandet gällde fr.o.m. . Genom beslut entledigades och förordnades verksjuristen som expert i kommittén. Förordnandet gällde fr.o.m. . Genom beslut entledigades, med verkan fr.o.m. , från sitt uppdrag som expert i kommittén. Genom beslut entledigades och förordnades hovrättsassessorn som expert i kommittén. Förordnandet gällde fr.o.m. . Genom beslut entledigades och , med verkan fr.o.m. , förordnades departe- mentssekreteraren som expert i kommittén. Departementssekreteraren var kommitténs sekreterare – . Som huvudsekreterare fr.o.m. förordnades civil- ingenjören och som biträdande sekreterare fr.o.m. förordnades pol.mag. har varit kommitténs assistent. Kommittén har tagit namnet . Kommittén har till statsrådet överlämnat en skrivelse angående frekvensutrymme för digitala TV-sändningar. Kommittén har till statsrådet överlämnat en skrivelse om behandlingen av informationsprogram i TV-sändningar. Kommittén har till statsrådet överlämnat en skrivelse, med bifogad rapport, angående förslag om utbyggnad av marksänd digital TV. Kommittén har , och lämnat yttranden till Radio- och om vilka programföretag som skulle ges tillstånd att sända i det digitala marknätet samt pekat på behovet av vissa regeländringar för att marknätet skulle fungera effektivt. Dessutom har kommittén tagit fram rapporten marksänd TV i andra länder. Kommittén överlämnar härmed sitt betänkande Digital TV modernisering av marknätet. Betänkandet kommer även att finnas tillgängligt på Till betänkandet är fogat två reservationer. Utredningsuppdraget är därmed slutfört. Utgångspunkter för arbetet .......................................... 1.1.1 Målen för politik inom massmedieområdet ................ 1.1.2 utredningar om digital TV ............................. 1.1.3 Andra utredningar av betydelse för kommitténs Ett tredelat uppdrag ................................................................. 1.2.1 Medverkan vid urval av programföretag...................... Initiativ till vissa regeländringar ................................... 1.2.3 Utvärdering av marksänd digital TV............................ Medielandskap i förändring ......................................... Distribution av TV................................................................... 2.1.4 Alternativa tekniker för ......................... Teknisk utveckling och konvergens........................................ 2.2.2 Hur sändningarna går till.............................................. Ett växande TV-utbud.............................................................. Kort historisk bakgrund ............................................... Marksänd digital TV i omvärlden................................... har kommit längst .......................................... Våra nordiska grannländer ...................................................... Utvecklingen i övriga ................................................. Olika förutsättningar i olika länder........................................ Analys av sändningsverksamheten ................................ Överväganden och förslag....................................................... Marknadsutvecklingen för digital TV .................................... 4.2.1 Utvecklingen av det digitala marknätet ...................... Sändningsoperatörernas roll förändras ....................... Konkurrens och valfrihet............................................. Prognoser och marknadsanalyser.............................. Programföretagens intresse för marknätet .......................... 4.3.1 Programföretagens intentioner och drivkrafter ....... Konsumenternas intresse för digital TV............................... 4.4.1 Introduktion av nya produkter följer ett mönster.... 4.4.2 Konsumenternas vanor och preferenser.................... 4.4.5 Nya tjänster och interaktivitet ................................... Marksänd digital TV en del av IT-infrastrukturen............... 4.5.1 Strävan mot en öppen gemensam standard ............... 4.5.2 Digital TV en väg in i informationssamhället ........... 4.5.3 Bredband med olika tekniska lösningar..................... 4.5.4 Mobilt bredband ...................................... Samhällsekonomisk bedömning av teknikskiftet........... Överväganden och förslag ..................................................... Digital TV ger stora vinster ................................................... 5.2.1 Att bestämma efterfrågan på frekvenser.................... 5.2.2 Svårt att värdera frekvensutrymmet........................... 5.2.3 Kortare parallellsändningstid ger lägre kostnader..... 5.2.4 Ökad möjlighet för regional TV ................................ 5.2.5 Ökad frihet för konsumenterna................................. Digitaliseringen – en investering för framtiden.................... 5.3.2 Kostnader för drift och underhåll.............................. 5.4.1 Samhällsekonomiska vinster med en tidig 5.4.2 Konsekvenser vid en avveckling................................. Differentiering av TV-avgiften................................... Regler och tillstånd för de digitala sändningarna.......... Överväganden och förslag ..................................................... Regler för marksänd digital TV ............................................. Översyn av TV-direktivet.......................................... 6.2.3 Översyn av radio- och TV-lagen ............................... 6.2.4 Samordning av medie- och teleregleringen............... Samarbete kring tekniska lösningar...................................... 6.3.1 Friare användning av överföringskapaciteten ........... 6.3.2 Ansvar för åtkomstkontroll och elektronisk Sändningstillstånd i det digitala marknätet .......................... 6.4.2 Kriterier för urval av programföretag........................ Konsekvenser av förslagen ......................................... Bilaga 2 Yttrande till Radio- och , (dnr 6/98) ...................................................................... Bilaga 3 Skrivelse till regeringen, (dnr 17/98) ....... Bilaga 4 Skrivelse till regeringen, (dnr 3/99) ......... Bilaga 5 Yttrande till Radio- och , (dnr 12/99) .................................................................... Bilaga 6 Skrivelse till regeringen, (dnr 7/00) ......... Bilaga 7 Yttrande till Radio- och , (dnr 21/01) .................................................................... Bilaga 8 Beräkning av en reducerad TV-avgift för hushåll med digital TV............................................................... System för överföring av data med hög has- tighet över fasta telefonnätet. Application Program Interface. som möjliggör att interaktiva tjänster kan utvecklas och användas. En apparat som omvandlar digitala signaler till analoga så att bild och ljud återges för Frekvensområde som används för over- föring av signaler. Kan anta ett av två olika värden. Binär siffra, kan vara antingen 0 eller 1. Bit , måttenhet vid dataöver- Kombinationer av binära siffror. En förbindelse för elektronisk kommu- nikation vanligen lika med eller större än En traditionell TV-bild har ett format i Kryptering av signal så att den endast är tillgänglig för de hushåll som beställt tjänsten. Compact Disc, kompaktskiva. optisk lagring av information i digital form. European Conference of Postal and Tele- organ för de europeiska post- och telemyn- Conseil Supérieur l´ Audiovisuel. myndighet som bl.a. sköter tillståndsgivning Digital Audio Broadcasting. En apparat som omvandlar krypterade TV- program (används vid betal-TV). Teknik där förändringar sker språngvis i bi- nära serier, antingen 0 eller 1. Distribution av TV i digital form. ningsstandard utarbetad av ett internationellt organ med samma namn. Digital Versatile Disc. lagring av ljud, bild och annan data i digital organ för de europeiska public service-före- Elektronisk programguide, för information om pågående och kommande TV-program. Radio och TV. inom telekommunikations- och radioom- Optiskt system där ljus används för att över- föra digitala signaler. Ett frekvensutrymme för att sända ett ana- logt eller fyra till sex digitala program i mark- Kallas även radiofrekvenskanal eller telestandard som möjliggör fast uppkoppling mot Internetliknande tjänster i ett GSM-nät. High Definition TV (högupplösnings-TV). Kräver större frekvensutrymme och ger en skarpare bild än vanlig TV. En förbindelse för elektronisk kommunika- tion i hög hastighet. En ofta använd benämning på viktiga ut- vecklingstendenser i västvärlden under de när tittaren kan kommunicera i samband med Globalt datornät med IP som kommunika- datateknik och telekommunikation i sam- Brittisk myndighet för tillståndsgivningen på manslutning av kommersiella programföretag I huvudsak vidaresändning av marknätets och satellitoperatörernas TV-program i ett kabel- 1 000 bit/s. Bild, ljud och data omvandlas till digitala signaler, ettor och nollor. Avlägsnande av överflödig information i t.ex. Sammansmältning av infrastruktur, tjänster, apparater eller branscher som ett resultat av den tekniska utvecklingen. Omvandling av innehåll för att förhindra System för att återställa krypterat innehåll. Infrastrukturen för marksänd digital TV. Trådlös sändning som tas emot med en vanlig 1 000 000 bit/s. Multimedia Environment for Mobiles. jekt för att koppla ihop digital radio med GSM för mobila tillämpningar. Multimedia Home Plattform. standard för mjukvaran i digitala avkodare. Här att använda någon form av TV-mot- tagare under förflyttning. Utrustning för att överföra digital informa- tion via telenätet. av en standard för bild- och ljudkomprime- ring vid digital överföring. Digital teknik som innebär att flera program- bärande signaler förenas till en gemensam En aktör som har kontroll över digitala sänd- ningar i en hel multiplex, frekvenskanal. De Nederlandse Omroep Stichting. ländskt public service-företag. Nordisk samarbetsorganisation som tar fram kravspecifikationer för digitala avkodare. Office of Telecommunications. Antenn som används för att ta emot satellit- System där konsumenten betalar för ett en- Antal registrerade abonnemang. hushåll som använder digital TV. När en digital avkodare på ett enkelt sätt kan flyttas mellan olika platser. Ett företag vars huvudsakliga inriktning är att Radio och TV i allmänhetens tjänst. Nät som är uppbyggt genom radioförbindel- La Radio-télévision belge de la Communauté Belgiskt public service-företag som sänder på franska. Sändning av Radio och TV. Sändning över ett stort område som riktas som en cirkel från sändaren. System for Asymmetric Broadband Internet Ett system för asymmetrisk bredban- TV-sändning med hjälp av satellit. tivt system för abonnenthantering. En överenskommelse för att samverkan och kommunikation skall kunna fungera mellan olika tekniska system. Teknisk procedur för att få plats med fler TV-program på ett givet frekvensutrymme. Direktuppspelad video över ett datanät, dvs. information skickas till och förbrukas av mottagaren i realtid. Olika tekniker att sända, som marksändning, kabelsändning och satellitsändning. Den utrustning som tar emot och åter- utsänder eller förmedlar radiosignaler i kom- Ultra High Frequency. Digital mobiltelestandard som möjliggör fast uppkoppling till Internet . vidaresända högst tre av SVT:s program samt ytterligare ett program som sänds med till- stånd av regeringen. De Vlaamse Radio- en Televisieomroep. Belgiskt public service-företag som sänder på industristandarder som ger mobilanvändaren tillgång till Internetliknande tjänster i GSM- Överföring av ljud och bild över Internet. Yleisradio (Rundradion). Informationsmängd som kan överföras på Vår uppgift har varit att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sändningarna under den första etappen. Vi har också med- verkat vid urvalet av programföretag. Vi har fortlöpande rapporte- rat våra iakttagelser till regeringen om förslag till förändringar av de regler som gäller för verksamheten. beslutade om att införa marksänd digital TV. Målen för statens politik inom massmedieområdet att garan- tera yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald var vägledande för beslutet. Genom att digitalisera det rikstäckande distributionsnätet kan man slå vakt om konsumenternas valfrihet, ett brett program- utbud och en radio och TV i allmänhetens tjänst. I en första etapp begränsades sändningarna till ett område som täcker av befolkningen. beslutade att de digitala TV-sändningarna får byggas ut i hela landet. Vi ger i de tre första kapitlen en bakgrund till våra bedömningar av utvecklingen av marksänd digital TV. I kapitel 1 Utgångspunkter för arbetet tar vi upp de politiska mål som låg till grund för beslutet att införa marksänd digital TV och redovisar kortfattat resultaten från tidigare utredningar. Vi nämner också utredningar om IT- infrastrukturen och konvergensutvecklingen som har betydelse för utvecklingen av digital TV. Avslutningsvis redogör vi för de beslut som har tagits under arbetets gång och vilka frågor vi har behandlat. I kapitel 2 Medielandskap i förändring beskriver vi kortfattat de olika distributionsformerna, den tekniska utvecklingen och hur programverksamheten har utvecklats. TV-sändningar kan nå ut till konsumenterna på tre olika sätt. Marksändningar tas emot med en vanlig antenn, satellitsändningar med en parabolantenn och i kabelnäten vidaresänds i huvudsak marknätets och satellitopera- törernas TV-program. Mätningar av hur hushållen tar emot TV visar att eller ca 1,25 miljoner TV-hushåll endast använder mark- sänd TV. Därutöver använder många hushåll marksändningarna till sina extra TV-apparater. Med digital TV menas att distributionen sker i digital form. Eftersom dagens TV-apparater är konstruerade för att ta emot analoga signaler krävs att en avkodare (digital-TV- box) kopplas till TV-apparaten. Den omvandlar de digitala signa- lerna till analoga så att bild och ljud återges för TV-tittaren. Vi har i kapitel 3 Marksänd digital TV i omvärlden valt att ge en relativt omfattande beskrivning av andra länders insatser när det gäller övergången till marksänd digital TV. och Stor- startade digitaliseringen av marknäten . Det har gett ett försprång gentemot många andra länder i form av kunskap och kompetens inom området. Länder i övriga följer nu efter och har startat eller planerar att starta digitala marksänd- ningar. Det gäller såväl i länder där många hushåll använder marksändningar som i länder där annan distribution dominerar. Analys av sändningsverksamheten (kapitel 4) Vi gör en analys av sändningsverksamheten genom att redogöra för marknadsutvecklingen för digital TV, de deltagande program- företagens syn på marknätets möjligheter, ett antal konsument- undersökningar och utvecklingen av digital TV och andra bred- bandslösningar. Med utgångspunkt från denna beskrivning gör vi följande överväganden: N Vi bedömer att marksänd digital TV är ett enkelt och effektivt sätt att nå ut till alla medborgare. Infrastrukturen för digital TV bör därför betraktas som en naturlig del av IT-infrastrukturen. N Vi anser att ett brett utbud av program och tjänster i marknätet bidrar till en sund konkurrens mellan de olika sändningsopera- törerna. N Vi föreslår att de digitala sändningarna av public service-pro- grammen byggs ut till full befolkningstäckning, dvs. 99,8 pro- cent av den fast bosatta befolkningen. N Vi föreslår att det övriga sändningsutrymmet med ett utbud av kommersiella program byggs ut så långt som möjligt. Det är viktigt för att få största möjliga mångfald av program och tjänster till största möjliga del av befolkningen. N Vi anser att det är positivt att de nordiska aktörerna på digital TV-marknaden har enats om kravspecifikationer för digitala avkodare. En öppen gemensam standard för digital TV innebär fördelar för såväl konsumenter som programföretag. Vi konstaterar att övergången till digital distribution är en självklar utveckling av TV-mediet. Digital TV innebär en naturlig och tämligen enkel utveckling mot en effektivare TV-distribution. och sändningsoperatörer är överens om att all TV- sändning kommer att digitaliseras. Aktörerna framhåller att det är orimligt att behålla och underhålla ett analogt system för TV- distribution när den analoga tekniken i alla andra typer av kom- munikationssystem ersätts med digital teknik. Digital TV innebär stora mervärden och ökad valfrihet för konsumenterna. De viktigaste fördelarna är en bättre ljud- och bildkvalitet, att konsumenterna får fler program att välja bland och att de kan anpassa utbudet efter sina egna intressen. Digitali- seringen av marknätet ger konsumenterna tillgång till fler regionala program och en del tjänster i TV-miljön som tidigare enbart funnits i datormiljön. En annan fördel jämfört med de andra sänd- ningssätten är möjligheten att lätt kunna förflytta avkodaren mellan olika platser, portabilitet. På kan även mobila mottagare som kan användas på olika transportmedel finnas till- gängliga för konsumenterna. Aktörerna på marknaden är överens om att den främsta driv- kraften för konsumenterna är ett ökat utbud av vanliga TV- program. På kan även interaktivitet och nya tjänster som t.ex. e-post och elektronisk handel locka nya konsumenter. Till- gången till interaktiva tjänster genom digital TV gör att även de som inte har tillgång till datorer kan ta del av informations- samhällets tjänster. Det innebär att infrastrukturen för digital TV bör betraktas som en naturlig del av IT-infrastrukturen. Det har stor betydelse ur demokratisynpunkt att samhällsinfor- mation kan nå ut till medborgarna. Det digitala marknätet intar en unik position genom att det i princip kan nå ut till samtliga hushåll och därmed utgör ett mycket effektivt och billigt sätt att nå medborgarna. I jämförelse med andra bredbandslösningar är mark- sänd digital TV ett mycket enkelt sätt att nå ut med stora infor- mationsmängder till många användare . En grundläggande politisk ambition är att alla som bor i skall kunna ta emot TV-sändningar. Många hushåll med kabel-TV bor i lägenheter där de inte kan ta del av TV-sändningar med hjälp av en egen parabolantenn. Flera hushåll med parabolmottagning har inte tillgång till kabel-TV eftersom de bor i fristående hus. Mark- sänd TV kan tas emot av de flesta. Det digitala marknätet kan därför ses som en garanti för att konsumenterna även skall ha reella möjligheter att välja mellan minst två mottagnings- sätt av TV. Med en öppen gemensam standard för digital TV kan mediet utvecklas och digital TV bli mer användbart för konsumenterna. använder sändningsoperatörerna olika, sinsemellan slutna system för digitala TV-sändningar. Det leder till att en konsument som har valt en viss leverantör av digital TV i regel är hänvisad till att endast välja ur det programutbud denna leverantör erbjuder. Detta begränsar konsumenternas valfrihet och leder till osunda inlåsningseffekter på marknaden. För programföretagen betyder olika standarder att utvecklingen av interaktiva tjänster dämpas. Samhällsekonomisk bedömning av teknikskiftet (kapitel 5) Vi redovisar de stora ekonomiska vinster som ett teknikbyte från analoga till digitala marksändningar innebär. Vi redovisar också beräkningar som jämför kostnaderna för att sända både analogt och digitalt med konsumentkollektivets uppskattade kostnader vid teknikbytet. Våra slutsatser av dessa beräkningar är: N Vi bedömer att de analoga marksändningarna kan avvecklas . Ju snabbare en avveckling kan ske desto större sam- hällsekonomiska vinster uppnås. bör ge konsumenterna rimlig tid att anpassa sig till den digitala TV-tekniken. N Vi föreslår att en beredning får i uppdrag att utarbeta riktlinjer för en koncentrerad informationsinsats samt överväga andra åtgärder som kan främja och stimulera övergången till digital teknik. Uppdraget bör redovisas . Den digitala tekniken är mer effektiv än den analoga tekniken vilket innebär att den också är billigare. En naturlig utveckling är därför att ersätta de analoga marksändningarna med digitala sänd- ningar. Med ett digitalt marknät som täcker så gott som hela befolkningen kan det analoga marknätet avvecklas tidigare än om digitaliseringen enbart sker inom övriga plattformar. av det analoga marknätet innebär att frekvensutrymme kan frigöras till förmån för ett ökat TV-utbud eller andra användningsområden. Ju tidigare en avveckling av de analoga marksändningarna kan ske desto större samhällsekonomiska vinster uppnås. En viss tids parallellsändning av analoga och digitala program är dock önskvärd. Konsumenterna måste få rimlig tid att införskaffa nödvändig avkodarutrustning. Det är därför viktigt att göra en avvägning mellan konsumenternas behov av att anpassa sig till digital mot- tagning och de samhällsekonomiska kostnader som parallellsänd- ningen innebär. Det är också viktigt att ta hänsyn till digitalise- ringen av andra plattformar och hur man gör i andra länder. En positiv marknadsutveckling påverkar möjligheten att snabbt av- bryta de analoga marksändningarna. Att ange ett årtal för när de analoga marksändningarna skall avvecklas kan påskynda hushållens nödvändiga investeringar i digital mottagarutrustning. Ett avvecklingsår ger också program- företag och andra intressenter på marknaden förutsättningar att planera nuvarande och framtida marknadsstrategier. En avveckling är dessutom välkommen för de konsumenter som tidigt skaffar digitala avkodare. Dessa konsumenter tvingas nämligen indirekt vara med och bära de samhällsekonomiska kostnader som parallell- sändningarna innebär. Vi utgår från att vissa förutsättningar för en avveckling bör vara uppfyllda . De digitala marksändningarna av public service-företagens program skall kunna tas emot av minst samma andel hushåll som har möjlighet att ta emot pro- grammen analogt. En annan förutsättning är att public service- programmen kan tas emot avgiftsfritt. Det bör också finnas både enklare och mer avancerade digitala avkodare på marknaden. Konsumenterna står inför många valsituationer vid bytet från analog till digital TV-teknik. De måste välja sändningsform, sänd- ningsoperatör, utbud av program och om de önskar en enkel eller mer avancerad digital avkodare. Skall konsumenterna ha en verklig valfrihet måste de få saklig information om vilka valmöjligheterna är. Vi anser att en koncentrerad informationsinsats inför avveck- lingen av de analoga marksändningarna är nödvändig. För att påverka marknadsutvecklingen kan, förutom information till konsumenterna och ett i förväg bestämt avvecklingsår, också andra styrinstrument användas. Vi anser att det är rimligt att de som skaffar digital mottagning och därmed bidrar till att påskynda teknikskiftet skall belönas. Exempelvis kan man tänka sig en differentierad TV-avgift.