sou · GPB344d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Men en enkel skiss behövs, för att illustrera hur man kan se ol- ika slags regler som gränser och stöd för beslut. Annars är det stor risk att var och en ger sin egen innebörd till de följande resonemangen. Ob- servera att jag inte påstår att det jag här beskriver är den enda och rätta synen på ramarna för beslutsfattande. Jag visar bara hur jag har tänkt, för att undvika missförstånd! JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV Bild 2 Gränser för beslut Höga värden ska tas tillvara Avvägning mellan intressen? Sämre får det inte bli Stoppregler hälsa & miljö Beslutsrummet – som man inte får gå utanför i sina beslut – kan typiskt sett avgränsas av regler om tak med höga värden, golv som stoppar de värsta missarna och väggar som varierar med tid och plats. Beslutsmodellen använder jag för att bena ut vilka regler som finns och formulera idéer om förbättringar. Det blir ingen fullständig analys utan ett första steg, som behöver både kritiseras och vida- reutvecklas. JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV Inne i beslutsrummet gör beslutsfattare som man vill. Med stöd av hänsynsregler görs bedömningar av vad som är rimlig stränga krav på kommunikationsprojektet. Avvägningsregler ger stöd för att resonera för och emot vilka intressen som väger tyngst, när de konkurrerar med var- andra. Hur stort utrymme det finns för värderingarna beror på var taket, golvet och väggarna finns, och jag tar strax upp dem. Stöden för beslutsfattarens bedömningar är av olika slag. Hänsynsregler säger exempelvis att utvecklingen av projektet ska beakta även natur, kultur, landskap och estetik jämte frågor om teknik och ekonomi. En rimlig mix eftersträvas och mixen beror bl.a. på vilka sakfrågor lagstif- taren lyfter fram. Avvägningsregler är ett specialfall bland hänsynsreglerna, inriktade på direkta konkurrenssituationer mellan några utpekade intressen. För kommunikationerna är det förmodligen mest relevant då det gäller be- slut om markanvändning. Ofta handlar det om att exploatering står emot bevarande, och då är det respektive intresses betydelse för ekologi, ekonomi samt sociala (kulturella) förhållanden som ska ge stöd för att prioritera. Tillämpningen i verkligheten inne i rummet beror i stor utsträckning på beslutsfattarens egna grundläggande värderingar och preferenser; vad denne ser/uppfattar och respekterar. När beslutsrummet är stort, kan samma situation leda till tämligen olika resultat, helt lagligt, om bes- lutsfattarna är olika. Hur ska hänsynsregler se ut, som medger även ett jämställt per- spektiv vid rimlighetsbedömningar? Kan jämställdhet fungera som en flyttbar vikt på vågen som ska- pas av avvägningsregler? Taket representerar de höga värden samhället behöver för sin fortlevnad och som vi måste hushålla med för att ha kvar för kommande genera- tioners behov. Det kan exempelvis gälla värdefull natur- och kulturmiljö men också användbara strukturer och system för samhället, av bebygg- else och kommunikationer eller goda lägen för olika slag av anläggning- ar. Vilka takfrågor behöver synliggöras med tanke på jämställdhet? Det ligger nära formuleringen av mål, när det handlar om jämställdhet, och taket blir förmodligen lätt att fylla. Golv ska stoppa beslut som gör samhället sämre än vad som är accep- tabelt. För miljöfrågor kan det t.ex. handla om att luften inte får bli JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV smutsigare än ett visst gränsvärde. Det kan också vara en viss minimi- nivå man måste klara av, för att få vara med alls. Var går gränsen för det acceptabla i olika jämställdhetsfrågor, som är av betydelse för kommunikationer? Lika lön för lika arbete låter som ett enkelt exempel på golv, men när det gäller kommunikationer är det knepigare att formulera. Väggarna är lite flyttbara, eftersom de beror på de faktiska (fysiska) förutsättningarna på en viss plats respektive de praktiska (politiska) ambitionerna en viss tidsepok. De faktiska och praktiska förutsättning- arna är genomförandeinriktade – vilka beslut är möjliga att ta? Går beslutet att genomföra på en viss plats och finns resurser och har det acceptans i samhället? Fysiska förutsättningar kan exempelvis handla om läget i regionen, och därmed möjligheten att nyttja olika slag av samhällsservice, som ger vis- sa utgångspunkter för lokalisering av kommunikationer. Den politiska viljan kan ta sig uttryck i mål och riktlinjer men också visa sig i tilldelning av resurser eller annat stöd som utbildning eller opini- onsbildning. Finns det faktiska – fysiska – förutsättningar som sätter gräns för besluten om kommunikationer? Jämställdhetens kulturbun- denhet antyder i varje fall att platsen borde vara av betydelse. Vilka politiska mål, riktlinjer och åtgärder behöver formuleras för att vidga respektive minska beslutsutrymmet, för att främja jäm- ställda perspektiv i beslutsfattandet om kommunikationer? 1.4PROBLEMEN I ETT NÖTSKAL? Slutsatserna kan knappast formuleras innan analysen gjorts, men redan en genomgång av olika vinklar på besluten runt kommunikationer ger åtminstone en antydan om vad man kan ta itu med. Skapa beslutsprocesser som kan utveckla jämställdhetsperspektiv Olika slags beslutsprocesser har olika god förmåga att hantera de komplexa frågorna som jämställdhet för med sig. För att främja en god hantering behövs tydlig kunskap om följderna för män och för kvinnor. Min hypotes är att erfarenheterna av det mångåriga och internationella arbetet med miljökonsekvensbeskrivningar kan användas för att ut- veckla beslutsprocesserna även med avseende på jämställdhet. Princip- erna för MKB ger sannolikt goda förutsättningar för att hantera de flesta slags komplexa frågeställningar. Det beror på följande: Berörda kompetenser ska delta och från tidigt skede, så att idéerna kan utvecklas med hänsyn till i detta fall båda könen. JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV Alternativdiskussioner ökar förutsättningarna för att visa sådan hänsyn. Tydliga beskrivningar av sannolika konsekvenser för både kvinnor och män gör insiktsfulla beslut möjliga. Sätt beslutsramar som främjar jämställdhet Men det är nödvändigt att se begränsningarna för konsekvens- beskrivningar av olika slag. Ett utmärkt beslutsunderlag kan t.ex. aldrig ge bättre beslut är vad reglerna som sätter ramarna för beslutet med- ger. Även regler om besluten måste därför tas upp, dvs. gränserna för beslut, beslutets formulering och kraven på beslutsfattare med avseende på kompetens och liknande frågor. JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV 2 KAP. LAGSTIFTARENS SYN LAGSTIFTARENS SYN PÅ JÄMSTÄLLDHET Hur fungerar beslutsprocessen för lokalisering och byggande av kommunikationsanlägg- ningar? Hur kan de olika kuggarna i processerna vara relevanta för jämställdhet och finns kopplingar till trafikeringen? Kapitlet tar upp de fyra kommunikationslagarna – väg, järnväg, luftfart och sjöfart – samt och . Tillsammans bildar de grunden för prövning av utbyggnad av kommunikationer. De styrmedel jag främst tittar på är portalparagrafen, som slår an tonen i besluten, be- slutsunderlagen, som gör det möjligt att förstå, hänsynskraven, som skärper tonen för vissa intressens skull, och aktörernas ansvar, så det blir något gjort. Beskrivningen av reglerna inleds med ett resonemang, relevanta regler citeras därpå och slutligen finns en skiss till förändringar. 2.1.1 Syfte och mål slår an tonen Ingen av regelverken om kommunikationer2 har egentliga portalparagra- fer, som beskriver det yttersta syftet med regleringen. De olika reglerna visar emellertid vad det går ut på (jag bortser här från medelsfördel- ningen): och väg behöver redskap för att pröva var lämplig loka- lisering finns och för att skaffa just den marken. Besluten binder hänsynsnivån, bl.a. utformningen. Regleringen skapar också for- mer för samråd med andra aktörer och fördelar makten dem emel- lan. Beslutsinstrumenten fokuserar teknik, ekonomi, natur och kultur. Flygplatsers lokalisering prövas (främst) genom och Luftfartslagen ägnar sig mest åt trafiken, med fokus på säkerhets- frågor för luftfartyg, besättning m.m., miljökrav på luftfartyg samt trafikerarens kompetens och ekonomiska förutsättningar. Hamnars lokalisering prövas genom , men hamnens utnämning till allmän, vilket medför mer trafik, görs med Far- ledslagen. Läget i regionen liksom olika näringars behov av allmän hamn spelar då in. Var vägen för fartygen ska lokaliseras, det bestäms också med farledslagen. Säkerhetsfrågor står i fokus, men även farledens störningar för omgivningen. 2 Väglagen (1971:948) med kungörelse (1971:954), lagen (1995:1649) om byggande av järnväg med förordning (1995:1652), Luftfartslagen (1957:297), lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn med förordning (1998:898). Medelsfördelning planeras genom förordningen (1997:262) om nationell väghållningsplan, förordningen (1989:67) om plan för stomjärnvägar samt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur. JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV Ingen av lagarna använder begrepp som tydligt pekar ut jämställdhet som en del av de allmänna intressen lagen ska främja. En modern portalparagraf, liknande plan- och bygglagens eller , kunde emellertid ta upp både de transportpolitiska målen och precisera vilka aspekter som ska finnas med vid bedömningar av vad som är lämpliga lägen och rimliga hänsynskrav. Jämställdhet passar in som en av dessa aspekter. 2.1.2 Hänsynskrav – skärper tonen för vilka intressen? Genomförbarheten präglar urvalet av intressen Lagarnas syfte, att ordna kommunikationssystem, bidrar förmodligen till att de allmänna intressen som namnges i reglerna ofta handlar om sådant som kan hindra byggandet av vägen, järnvägen etc. Det är natur, kultur, landskap, störningar men också teknik och ekonomi. Dessa ex- emplifieringar på allmänna intressen gör det svårt – omöjligt? – att tolka in jämställdhet som en doldis men dock deltagare på vagnen. Hänvis- ningar till förstärker sin del av allmänna intressen, men inte heller där finns så stor öppning för jämställdhet, vilket jag återkommer till. Urvalet av regler nedan illustrerar typen av intressen i kommunikations- lagarna. Om samma typ av regel finns i flera av lagarna tar jag bara upp den en gång, eftersom jag inte har till uppgift att närmare analysera skillnaderna mellan dem utan förutsättningarna för jämställdhet i dem. kap 3 och 4 §§ Vid planläggning av järnväg och vid prövning av ärenden om byggande av järnväg skall 2-4 kap., 5 kap. 3 § och 16 kap. 5 § tillämpas. Vid planläggning, byggande och un- derhåll av järnväg skall hänsyn tas till både enskilda intressen och allmänna intressen såsom miljöskydd, naturvård och kulturmiljö. En estetisk utformning skall eftersträvas. Vid planläggning och byggande av järnväg skall tillses, att järnvägen får ett sådant läge och ut- förande att ändamålet med järnvägen vinns med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad, och att hänsyn tas till stads– och landskapsbilden och till natur– och kulturvärden. Vid väghållning skall tillbörlig hänsyn tas till enskilda intressen och till allmänna intressen, så- som trafiksäkerhet, miljöskydd, naturvård och kulturmiljö. En estetisk utformning skall efter- strävas. Luftfartslagen 6 kap 5 § Tillstånd får beviljas bara om hinder inte möter av hänsyn till det allmänna. Vid prövningen skall hänsyn, förutom till annat, tas till markförhållandena, till störningar som kan uppkomma för om- JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV 2 KAP. LAGSTIFTARENS SYN givningen och till totalförsvaret. Vidare skall hänsyn tas till sökandens tekniska och ekonomiska förutsättningar att driva flygplatsen. Avser prövningen inrättandet av en flygplats som skall kunna användas under instrumentväder- förhållanden (trafikflygplats), utbyggnad av en flygplats till trafikflygplats eller ombyggnad av en trafikflygplats, skall prövningen omfatta även investeringens lönsamhet och dess inverkan på andra flygplatser i regionen. Vid tillståndsprövning skall 3 och 4 kap., 5 kap. 3 § och 16 kap. 5 § tillämpas. Farledslagen 1 och 3 §§ En allmän farled eller en allmän hamn får inrättas, om farleden eller hamnen är av väsentlig be- tydelse för den allmänna samfärdseln. En allmän farled får även inrättas, om den är av väsentlig betydelse för fiskerinäringen eller om den är av väsentlig betydelse för trafiken med fritidsbåtar och det behövs med hänsyn till säkerheten i farleden. Om det är påkallat med hänsyn till det ändamål som en allmän farled skall tillgodose, skyddet för hälsan eller miljön eller hushållningen med mark och vatten och andra resurser, säkerheten i farleden eller i övrigt med hänsyn till allmänna intressen eller enskild rätt, får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela särskilda föreskrifter om hur den allmänna far- leden skall ordnas och begagnas. Med skohorn kan några jämställdhetsfrågor klämmas in under rubriken trafiksäkerhet, när det gäller läget för hållplatser kanske, men inte när det gäller lokaliseringen i stort. Genom en tydlig portalparagraf, så kommer jämställdheten att bli synlig. Men beslutstraditioner är starka, så förmodligen behöver intresset av jämställdhet upprepas jämte andra allmänna intressen i följande para- grafer också, för att inte glömmas bort. Det kan också - med fog - tolkas så att frågan inte är relevant i en viss hänsynsparagraf, om jämställdhet inte nämns jämte natur, kultur m.m. Det som inte syns finns inte, som känt är. I vart fall inte i en lag som är skriven så att vissa intressen dyker upp igen då och då. Jämför nedan, som är annorlunda uppbyggd. Ordet bör således nämnas, men hur? Frågan om jämställdheten lämpli- gast ska formuleras som ett av andra intressen, eller som en värderings- grund likt ekologiska, sociala och samhällsekonomiska aspekter eller om det bara vara en checkpunkt på en lista, kan jag inte bedöma . Det är en analys som tarvar ett betydligt vidare perspektiv. 2.1.4 Beslutsunderlag – ger vilken insikt? Både järnväg och väg har reglerade planeringsprocesser med: en förstudie som klargör planeringsförutsättningarna ett utredningsskede, om det finns alternativa lokaliseringar, för att bedöma dess lämplighet och JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV ett planskede som ger byggrätt och anger villkor för byggandet. Under alla skedena löper som grön tråd arbetet med konsekvensbeskriv- ningar. regler gäller för miljökonsekvensbeskrivningen och de går jag igenom i följande avsnitt. Jag vill dock konstatera redan nu att jämställdhet inte naturligen läses in i hälsa, miljö, hushållning. Håll dock i minnet att det finns en koppling till , som kan vara intressant att bygga vidare på. Luftfartslagen har krav på MKB till ansökan om tillstånd till projektet, men ingen reglerad planeringsprocess med förstudie, lokaliseringsut- redning m.m. Det är naturligt eftersom lokaliseringsprocessen egentligen sker inom . Farledslagen fungerar på motsvarande sätt. Den som planerar att bygga en järnväg skall genomföra en förstudie. I förstudien skall förut- sättningarna för den fortsatta planeringen klarläggas. Förstudien skall även ange om en järn- vägsutredning enligt 1 a § behövs innan en järnvägsplan upprättas. Bestämmelserna om planer och planeringsunderlag finns i 6 kap. 11-12 §§ . En järnvägsutredning skall genomföras när det i förstudien har klarlagts att alternativa sträck- ningar behöver studeras. I järnvägsutredningen skall redovisas olika utbyggnadsalternativ, som skall jämföras såväl sinsemellan som med alternativet att inte genomföra den aktuella järn- vägsutbyggnaden. En järnvägsutredning skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning och de uppgifter i övrigt som behövs för att kunna utvärdera och välja alternativ. När det gäller förfarandet för att upprätta miljökonsekvensbeskrivningen och kraven på denna samt planer och planeringsunderlag skall 6 kap. 3 §, 5-7 §§, 8 § första stycket och 10-12 §§ tillämpas. skall med eget yttrande överlämna frågan om byggande av järnväg till regeringen för prövning enligt 17 kap. 1 § . Regeringens prövning skall ske på grundval av en upprättad järnvägsutredning enligt 1 a §. Den som avser att bygga en järnväg skall upprätta en järnvägsplan. I de delar som planen medför att mark eller särskild rätt till mark kan komma att tas i anspråk enligt 4 kap. 1 § skall planen utformas så att de fördelar som kan vinnas med den överväger de olägenheter som planen orsakar enskilda. I järnvägsplanen skall den mark och de särskilda rättigheter anges som behöver tas i anspråk för järnvägen och för byggandet av järnvägen. Om mark behöver tas i anspråk med tillfällig nyttjan- derätt, skall det av planen framgå vilken mark som avses och den skall nyttjas. Planen skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning. När det gäller kraven på miljökonse- kvensbeskrivningen samt planer och planeringsunderlag skall 6 kap. 3 §, 7 § och 10-12 §§ mil- jöbalken tillämpas. De skyddsåtgärder och försiktighetsmått som behövs för att förebygga störningar och andra olä- genheter från trafiken eller anläggningen skall anges särskilt i planen. Till planen skall en gen- omförandebeskrivning fogas. I beskrivningen skall de organisatoriska, tekniska, ekonomiska och JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV 2 KAP. LAGSTIFTARENS SYN fastighetsrättsliga åtgärder som behövs för ett samordnat och ändamålsenligt genomförande av planen redovisas. Luftfartslagen 6 kap 5a § En miljökonsekvensbeskrivning skall ingå i en ansökan om tillstånd. När det gäller förfarandet för att upprätta miljökonsekvensbeskrivningen och kraven på denna samt planer och planeringsunderlag skall 6 kap. 3 §, 4 § tredje stycket, 5-8 §§ och 10-12 §§ tillämpas. Som framgår av reglerna ovan och i förra avsnittet finns ett generellt krav på hänsyn till allmänna intressen. Det bör anses vara ett allmänt intresse att uppnå jämställdhet. Det är därmed inget uttryckligt hinder att förstudien klarlägger även förutsättningarna att skapa ett tran- sportsystem som bidrar till jämställt resande, att utredningen utvär- derar alternativ lokalisering även med avseende på jämställdhet och att planen reglerar villkor av betydelse för jämställdhet. Som jag nämnt tidigare är dock inriktningen en annan. De intressen som räknas upp i reglerna hör hemma i MKB. Det är således natur-, kultur- och miljöskyddsfokus, liksom hanteringen av motstående mark- användningsintressen. Jämställdhet hör inte självklart till dessa, ärligt talat är det väldigt långsökt Frågeställningar som är av stor betydelse för jämställdhet är emellertid kulturberoende och varierar därför på olika platser. I glesbygd är det vissa frågor, i småstad andra. Konsekvenserna för t.ex. välbefinnandet, ett svårgreppbart perspektiv på hälsa , kan vara jämförbart med hante- ring av jämställdhet. Det skulle därmed inte vara ologiskt att ta upp även jämställdhet som en aspekt i MKB. Men risken är förstås att jämställdhet försvinner i mängden bland alla frågor som trängs i MKB. Trenden har också varit den att nya frågor vill ha sina egna redskap; hälsokonsekvensbeskrivningar, sociala konse- kvensbeskrivningar med flera. Det ger trygghet, man umgås med dem som förstår och kan, och frågan kan växa och synas. För risken med egna redskap är att hamna utanför, i värsta fall när alternativ skapas och utvärderas. Då tappar man problemformulerings- initiativet, ett tungt begrepp men det säger mycket3. Och ska det hela ändå sys ihop. Ju senare det sker, desto mera sannolikt att det görs grovt och att frågor tappas bort. Då är det enligt min mening bättre att vara med från början och sätta jämställdhet på dagordningen, även om man då inte har en egen arena. Min slutsats är att ingen av regelverken har krav på konsekvensanalys vad avser kommunikationsanläggningens förmåga att bidra till eller 3 satte fart på ordet när MKB introducerades i och han representerade kulturmiljön. JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV Det är emellertid fullt möjligt att flytta in frågan i det befintliga systemet med MKB. 2.1.3 Aktörer – med vilket ansvar? är spindel i nätet I alla kommunikationslagarna har de statliga sektorsmyndigheterna en stor roll, men den varierar lite beroende på nivån. Beslutsunderlagen tas oftast fram regionalt, i dialog med och andra, men beslut tas centralt. har den dubbla rollen att vara klok inspiratör vid samråd- en och sen byta till granskningsinstitut. har då till och med makt att ta ifrån sektorn beslutet, genom att lyfta frågan till re- geringen. Kommunen finns med i processen, men har ingen styråra när staten for- sar iväg. Några kommuner väljer att driva planeringen av kommunika- tioner i sin egen process, översiktsplaneringen, för att ha en mera aktiv roll. Jag återkommer till nedan. Allmänheten har stor möjlighet att få insyn och göra inspel genom ar- betet med MKB, som individer och som medlemmar i föreningar. Men bara de som är direkt berörda – sakägare – kan driva ärendet vidare ge- nom att överklaga, om de finner att vissa aspekter inte beaktats på rätt sätt vid avvägningarna. Jämställdhet är ingen tydlig grund för överpröv- ning, och ska kanske inte heller vara det som ett enskilt intresse på den- na beslutsnivå. Vid utarbetandet av förstudien skall den som avser att bygga en järnväg samråda enligt 6 kap. 4 § första stycket med berörda länsstyrelser, kommuner och ideella föreningar som enligt sina stadgar har till ändamål att ta till vara naturskydds– eller miljöskyddsintressen samt med den allmänhet som kan antas bli särskilt berörd. Efter samrådet skall den länsstyrelse, inom vars område järnvägsprojektet huvudsakligen skall utföras, enligt 6 kap. 4 § tredje stycket besluta om projektet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Beslutet skall fattas efter samråd med övriga berörda länsstyrelser. Miljökonsekvensbeskrivningen skall godkännas av berörda länsstyrelser innan den tas in i järnvägsutredningen. skall med eget yttrande överlämna frågan om byggande av järnväg till regeringen för prövning enligt 17 kap. 1 § . I de fall under förstudien har beslutat att järnvägsprojektet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, skall miljökonsekvensbeskrivningen föregås av ett utökat samråd JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV 2 KAP. LAGSTIFTARENS SYN enligt 6 kap. 5-6 §§ , om inte sådant samråd har skett enligt 1 a §. Miljökonsekvens- beskrivningen skall godkännas av berörda länsstyrelser innan den tas in i järnvägsplanen. kap 8 § 1 st En järnvägsplan fastställs av efter samråd med berörda länsstyrelser. Om och en länsstyrelse har olika uppfattningar, skall hänskjuta frågan om att fastställa planen till regeringens prövning. Om det i annat fall finns särskilda skäl, får hänskjuta frågan till regeringens prövning. Luftfartslagen 6 kap 5a § Innan miljökonsekvensbeskrivningen upprättas skall den som avser att ansöka om tillstånd samråda enligt 6 kap. 4 § första stycket med , berörda länsstyrelser och enskilda. Innan ansökan om tillstånd prövas skall miljökonsekvensbeskrivningen god- kännas av . Beslutet får inte överklagas. Samrådsprocessen ger således tillfälle för många, , kom- munen eller allmänheten, att väcka jämställdhetsfrågor. Men det är tveksamt om rätt (med tanke på jämställdhet) del av myndigheterna traditionellt aktiveras i denna typ av samrådsprocesser. När det gäller allmänheten är det sannolikt andra och mera akuta frå- gor, som hur mycket buller det blir, hur landskapet ser ut med en hög vall och om jag måste flytta, som skapar engagemang. Vi kan inte (och bör inte heller) lita på att frågan kommer in den vägen. Jämställdhet kunde dock enkelt (regeltekniskt) bli en del av samrådsdia- logen, genom att den tas upp som en av de aspekter som påverkar be- dömningarna, exempelvis i en portalparagraf. Det kan väcka intresse hos olika individer hos myndigheterna att aktivera sig i annars ovanliga processer.