sou · GPB348d4 · 2002-01-01 00:00:00 — Detta är tydligast hos Mode- rata samlingspartiet och Socialdemokraterna. Men i båda partierna pågår en omprövning. Hur länge man varit med ska inte styra i samma omfattning som tidigare, utan hänsyn ska tas individernas kompetens och kvalifikationer. Flera av de intervjuade menar att ett bra sätt att inleda en politisk bana är att börja som ersättare. Finns det särskilda hinder eller svårigheter för personer med utländsk bakgrund att bli nominerade? På central nivå anförs till exempel kulturskillnader, utan att man närmare definierar vad som avses, som en bidragande orsak till att invandrare kan ha svårt att bli nominerade. Någon hyser farhågor för att det också kan finnas icke tillåtande attityder mot invandrare och en strävan efter likhet. I hans resonemang finns en insikt om att de etniska gruppernas vilja att leva som en icke-svensk grupp måste accepteras Jämlikhet är inte det samma som likhet utan som allas rätt att definiera sig själv och rätt att vara olik. Att behärska svenska språket väl är ett krav som framträder tydligt i intervjuerna på basplanet. En förtroendevald måste kunna ta till sig en mängd skriftlig information och kunna debattera både med sina partikamrater och representanter för andra partier. Utan kunskaper i svenska kan man inte sköta ett uppdrag i en nämnd eller en styrelse. Men det är inte alltid omgivningen som ställer krav om nivån på färdigheter i svenska språket. Några av de intervjuade menar att invandrarna själva har alltför höga krav på sig själva. Några nämner att den svenska möteskulturen kan kännas ovan och främmande för personer med utländsk bakgrund. Invandrare kan, i likhet med ungdomar och personer med företagarbakgrund, ha svårt att följa med i den demokratiska beslutsprocessen, menar en partirepresentant. Ofta har de stora förväntningar på sina möjligheter att påverka – förväntningar som långt i från alltid infrias. Det kan vara svårare för invandrare att förstå partiorganisationen om informationen är bristfällig. Alla politiskt intresserade invandrare kanske inte förstår vikten av att arbeta i lokalorganisationen, menar en förtroendevald. Det räcker inte att föra filosofiska diskussioner utan man måste finnas med i arbetet i lokalorganisationen. Några intervjuade menar att invandrare måste arbeta hårdare för att ta sig fram i politiken. och att det är invandrare som får göra det tunga fotarbetet. Detta tyder på att det finns attityder och föreställningar om invandrare som tvingar dem att visa vad de går för och vad de kan prestera. I det hänseende är de inte jämlika med svenskar. Den offentliga hållningen både på central nivå och på basplanet förespråkar etnisk mångfald och representativitet. Sam- tidigt medges att en attitydpåverkan är nödvändig för att få ändring till stånd. Att göra sig känd och få sig ett gott namn kan således kräva större arbetsinsatser från invandrare än från svenskar. Det finns dock de som menar att det inte är svårare för personer med utländsk bakgrund att få förtroendeuppdrag. De intervjuade som har utländsk bakgrund uppger inte att de själva har tvingats till att anstränga sig mer än svenskarna. Det finns röster som menar att det i de politiska partierna finns en social beställning på invandrare som gör det lätt för dem att ta sig fram i politiken. Detta gör att bilden är motsägelsefull. Positiv särbehandling lyfts på basplanet fram som en möjlighet för att öka etnisk mångfald i politiken. Om valet står mellan två likvärdiga kandidater ska den som representerar en under- representerad grupp väljas. Andra i sin tur anser att den etniska bakgrunden inte ska tillmätas någon betydelse. De befarar att sär- behandling av invandrare kan leda till att man bygger nya murar mellan svenskar och invandrare, och därmed är syftet förfelat. Även på basplanet lyfter liberalerna fram personvalets möjligheter med samma argument som på central nivå. Några förtroendevalda betonar hur viktig en bra introduktion och utbild- ning är. Det är ett bra sätt att stötta invandrare i partiet och kommunpolitiken. I flera partier finns mentorer och faddrar som kan följa de nya förtroendevalda . Flera partier har också, som tidigare berörts, kurser som förbereder invandrare inför förtroendeuppdrag. Många av intervjuade förtroendevalda med utländsk bakgrund på basplanet arbetar med invandrar- och integrationsfrågor. Mitt intryck är att de själva brinner för dessa frågor och att de själva har valt att arbeta med dem. Partiföreträdarna på central nivå menar att deras erfarenhet är att invandrare ofta betonar att de inte vill syssla med invandrar- och integrationsfrågor, utan att de vill arbeta med helt andra frågor och på samma villkor som svenskar. Under hearingen framgick att det främst inom socialdemokratin finns tydliga förväntningar på att invandrare ska arbeta med invandrar- relaterade frågor. Partiföreträdarna är dock självkritiska mot detta. Om det finns förväntningar på att invandrare ska arbeta med invandrar- och integrationsfrågor kan det föreligga en risk att invandrare hamnar i en glasbox och att deras frihet att välja sitt arbetsområde i politiken blir beskuren. 8 Förteckning över frågeställningar Inledningsvis bör nämnas att vi inte syftar på etnisk mångfald i allmänhet utan specifikt i tre sammanhang: (1) bland parti- medlemmarna, (2) bland förtroendevalda inom partierna och (3) bland förtroendevalda i kommunala församlingar. Vilken uppfattning har ert parti om vad som avses med etnisk mångfald? Är det ett bra/fruktbart begrepp? Råder det etnisk mångfald inom ert parti i de tre sammanhang som nämnts ovan? Har etnisk mångfald ett egenvärde? Hur motiverar ni er uppfatt- ning? Förs det en aktiv diskussion inom partiet? I så fall i vilka former och på vilken nivå? Vad säger nu gällande eller föreslaget nytt parti-/idéprogram angående etnisk mångfald i partiet och bland förtroendevalda som utses av partiet? Finns det även handlingsprogram eller andra partidokument som tar upp dessa frågor? Finns det några av partiet uttalade mål för detta? Bör partiledningen ha en aktiv roll i arbetet för etnisk mångfald i partiet? I så fall på vilket sätt? Möter ert parti interna svårigheter i arbetet för etnisk mångfald? Enligt en medborgarundersökning, som presenterades av , minskar det partipolitiska engagemanget hos personer med utländsk bakgrund mer än hos etniska svenskar. Vilka kan orsakerna till detta vara? Ligger orsakerna inom eller utanför de politiska partierna eller bådadera? Gör ert parti särskilda insatser för att värva medlemmar med utländsk bakgrund? Hur introduceras nya medlemmar i partiet? Förekommer fadderverksamhet, mentorssystem, kurser etc.? Görs särskilda insatser för nya medlemmar med utländsk bakgrund? Har ert parti (eller skulle ert parti kunna tänka sig att ha) särskilda föreningar för personer med viss etnisk bakgrund? Hur stor andel av de personer som rekryteras som nya medlem- mar i ert parti har utländsk bakgrund? Är omsättningen bland partimedlemmar med utländsk bakgrund högre än bland parti- medlemmar genomsnittligt? Vad vi här är intresserade av är kommunala förtroendeuppdrag. Vilka krav ställer ni på er rekryteringsprocess? Vilka blir tillfrågade? Arbetar de lokala partiorga- nisationerna och valberedningen med medvetna strategier för att uppnå etnisk mångfald bland de förtroendevalda? Vilka krav ställs på dem som nomineras? Ställs annorlunda krav på personer med utländsk bakgrund? Avspeglade ert partis valsedlar vid kommunal- och landstings- valet den etniska mångfalden i samhället, såväl vad gäller samtliga nominerade som nominerade på valbar plats? Om inte, vad beror detta på? Hänger det samman med faktorer i partiet, reflekterar det förhållanden i samhället eller finns det andra faktorer? När personer med utländsk bakgrund kommit in i partiorganisa- tionen och fått förtroendeuppdrag, är det då vanligt före- kommande att de arbetar främst med frågor som rör invandrare och integration? Om så är fallet är detta deras eget val eller är det en följd av en sorts informell arbetsfördelning inom partiet? Tror ni att personvalet kommer att påverka andelen förtroende- valda med utländsk bakgrund på något sätt? Enligt våra direktiv skall vi lämna förslag till åtgärder som kan underlätta för personer med utländsk bakgrund att åta sig och genomföra politiska förtroendeuppdrag och i övrigt få insyn i och goda möjligheter att delta i den kommunala verksamheten. Utgångspunkten för dessa åtgärder skall vara att representativiteten bland de förtroendevalda skall förbättras i förhållande till samhällets etniska och kulturella mångfald. Har ert parti något förslag på hur detta kan gå till? Ser ni några hinder i rådande lagstiftning eller i andra förhållanden, vilka utredningen bör uppmärksamma? Adman, Per & Strömblad, Per (2000) Utanför demokratin? Resurser för politisk Integration. Appiah, K (1994) Identitet, autencitet, överlevnad – Mångkulturella samhällen och social reproduktion. I Tayler Det mångkulturella samhället och erkännandets politik : Daidados. (2000) Utanför demokratin? Marginali- seringens politiska konsekvenser. Ds 1999:48, Begreppet invandrare – användningen i lagar och förordningar. , (2001) Gott och blandat. Om rekrytering och exkludering. : Mångkulturellt centrum. Gidlund, , (1999) Demokratins trotjänare, Lokalt partiarbete förr och . Hosseini-Kaladjahi, (2001) Tusen röster om . Integra- tionsfrågan betraktad utifrån en enkät bland de boende. : Mångkulturellt centrum. Pripp, (2001) Företagande i minoritet. : Mång- kulturellt centrum. Ronström, (1992) Att gestalta ett ursprung: en musiketnologisk studie av dansande och musicerande jugoslaver i . Ronström, , , , (1998) Det här är ett svenskt dagis. En etnologisk studie av dagiskultur och kulturmöten i . : Mångkulturellt centrum. Runfors, (1996) Etnicitet som ideologi. I , (red.) Etnicitetsforskningens inriktning och konsekvenser. : Mångkulturellt centrum. , (2000) Utanför demokratin. Om invandrares politiska delaktighet. Sammanfattning och diskussion. Svensk medborgarskap – slutbetänkande, : Fakta Info Direkt. En uthållig demokrati!, : . Välfärd vid vägskäl. Delbetänkande/Kommittén Välfärdsbokslut, : . Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning, : . – Om demokrati. – Vem är det? – Uppdraget och rollen. /Rixlex/Dir 1999:98, , Kultur- departementet. , (2000) Att kasta tjejkast. Texter om feminism och rättvisa. , (2000) Positiv särbehandling i och . I och , (red.) Positiv särbehandling i och . 9.1Material från de politiska partierna Program för mångfald och lika möjligheter. Programmet antaget vid i . Partimotion om integrationspolitiken, 2000. hänvisar till sin hemsida. Integration och mångfald. Rapport och yttrande, 2000. förslag till nytt princip- program, 2000. Proposition, de Grönas parti- program, . Anti-racism and anti-discrimination in – The . , utan utgivningsår. Förnyelse och medborgarmakt. Moderat politik mot social segregation och utanförskap. Rapport till partistämman 1999. Framtiden tillhör alla. Var med och bestäm över den. Integration och demokrati. Stencil, utan utgivningsår. Integrations- och mångfaldsplan. Stencil, utan utgivningsår. Politisk aftonskola för invandrare. Förslag till program. Stencil, 2000. Välkommen till politikens inre krets. Artikel, Integration i Fokus, 5/2000. Stencil, utan utgivningsår. Mot främlingsfientlighet och rasism – för ett mångkulturellt . Uttalande, 1996. Rapport från första integrationskonferens, Lyft Blicken, , 11–. och utrikesfödda kvinnor. En undersökning om betydelsen av kombinationen av kön och utländsk bakgrund för den politiska representationen. En c-uppsats av , 1999.