sou · GPB340 · 2002-01-01 00:00:00 — Verket ansåg att sådana kurser borde utvecklas inom flera utbildningsområden. Att kortare utbildningar med stark koppling till yrke och arbets- marknad rekryterar fler studenter från studieovana miljöer, bekräf- tas av att andelen studerande från studieovana miljöer är högre bland studenterna på YTH- och KY utbildningarna än bland studenter på längre högskoleutbildning. Se nedanstående tabell. Tabell: Examinerade 1997 och faderns utbildningsnivå, procent vars far har efter- ning (inkl forska- längre än 3 år upp till 3 år Källa: siffrorna kommer från SCB och har tidigare redovisats i skrivelsen En ny eftergymnasial utbildning (DS 2000:33). För YTH-studenternas del visar utvärderingen av YTH YTH, Vem och Varför (1997) att det var utbildningens tydliga yrkeskoppling som fick dem att börja läsa på högskolan. Någon annan utbildning hade inte varit aktuell efter- som de såg studierna huvudsakligen som ett medel att förbättra sin position på arbetsmarknaden. Studier som gjort, bland annat inom ramen för det så kallade ,1 visar att ju senare beslut om fortsatt utbildning tas, desto mindre betyder studentens sociala bakgrund. Detta visar på vikten av att högskolans utbud även riktar sig mot äldre personer. 1 StudS står för studenterna i . Utbildningsutbudets utformning har betydelse för minskad social snedrekrytering 4.2Få elever från gymnasiets yrkesinriktade gymnasieprogram uppnår särskild behörighet för högre studier Orsakerna till den sociala snedrekryteringen till högre studier grundas ofta tidigt i utbildningssystemet. I gymnasiet är det vanligt att elever från studieovana miljöer väljer yrkesinriktade program. Ett annat sätt att främja den totala rekryteringen till efter- gymnasiala studier och att minska den sociala snedrekryteringen till denna utbildningsnivå, är därför enligt utredningen och utbildning (SOU 1993:85) att skapa tydliga kopplingar mellan yrkesutbildning i gymnasiet och de kortare högskoleutbild- ningarna. De yrkesutbildningar på gymnasienivå som då hade den högsta övergången till högskolan var den dåvarande vårdlinjen (övergång till sjuksköterskelinjen) och drift- och underhållsteknisk linje (övergång till driftteknikerlinjen). Av de gymnasieelever som slutförde gymnasieskolans yrkes- inriktade program /2000, hade grund- läggande behörighet till högskolan. Motsvarande siffra för eleverna från de traditionellt studieförberedande programmen (naturveten- skapligt program och samhällsvetarprogrammet) var . Utbildningsutbudets utformning har betydelse för minskad social snedrekrytering Tabell: Elever som slutfört gymnasieskolan – andel som har grund- läggande behörighet för högskolan, /2000. Andel elever med grund- Andel elever med grund- Källa: : Barnomsorg och skola i siffror. Det faktum att allt färre elever från gymnasieskolan har grund- läggande behörighet för högskolan innebär att de måste komplette- ra med studier i vissa ämnen i komvux för att kunna läsa vidare i högskolan. Även de elever som har grundläggande behörighet för högskolestudier måste ofta komplettera i komvux för att uppnå den särskilda behörighet som krävs för många utbildningar. Hög- skoleverket konstaterar i sin rapport gymnasieskolan förse högskolan med studenter? (1999:5A) att volymen inom den kommunala vuxenutbildningen motsvarar långt mer än en årskurs inom gymnasieskolan. Till detta kommer den förberedande utbild- ning som ges på bland annat högskolan genom basår och liknande. Vägen till eftergymnasiala studier tenderar alltså för många att bli allt längre. Någon stark koppling mellan gymnasiets yrkesinriktade program och någon utbildning på högskolan finns . Utbildningsutbudets utformning har betydelse för minskad social snedrekrytering Detta sammantaget kan antas få negativa konsekvenser särskilt för rekryteringen av studenter från studieovana miljöer. 5Andelen korta examina i högskolan minskar Studenter som läser vid högskolan kan välja att antingen läsa en utbildning som leder till en yrkesexamen, ett program som leder till en generell examen med en särskild inriktning eller en utbildning som leder till examen i de ämnen studenten själv väljer. Studenterna kan också läsa fristående kurser. Majoriteten av studenterna som väljer att ta ut en examen, tar ut en yrkesexamen. Denna andel, , har varit relativt hög men visar på en sjunkande tendens. Bland de yrkesexamina som erbjuds av högskolan har andelen examina under 120 poäng minskat betydligt . /94 tog studenterna ut 33 979 examina i den grundläggande utbildningen. Av dessa var 16 , kortare än 120 poäng. var motsvarande siffror 40 463 examina varav 3 337 – alltså – omfattade mindre än 120 poäng. Antalet högskoleexamen, 80 poäng, som togs ut /94 var 98 stycken. hade antalet stigit till 732 hög- skoleexamina. Om man sätter detta i relation till hur stor andel detta utgör av det totala antalet examina som togs ut respektive år, motsvarar det fortfarande endast en liten del. Andelen korta examina i högskolan minskar Tabell: Andel examina om mindre än 120 poäng, andel yrkes- examina samt andel högskoleexamina åren 1993/94 2000 av det totala antalet examina respektive år. Källa: NU-databasen, . Siffrorna uppdelade efter budgetår. Kartläggningen av högskolornas utbildningsutbud visar att hög- skolorna har ett relativt litet utbud av sammanhållna utbildningar som omfattar mindre än 100 poäng. Detta trots att kartläggningen inkluderar YTH-utbildning. Vissa lärosäten utmärker sig dock med ett något större utbud av sådana utbildningar, däribland , , och Mitt- högskolan. erbjuder flera kortare utbild- ningar med konstnärliga inriktningar. ger flera YTH-utbildningar. erbjuder en mängd utbildningar med så kallad etappavgång, där en första möjlighet till examen ges vid 80 poäng. Utbildningarna marknadsförs som 80 120 poängs- utbildningar i de flesta fall. Liknande etappavgångar är möjliga även vid andra högskolor. Detta gäller till exempel flera högskoleingen- jörsprogram vid . Skillnaden mellan dessa och är att denna möjlighet inte marknadsförs gentemot studenterna på motsvarande sätt. Flertalet av de kortare utbildningarna på tekniska univer- sitet ges inom teknikområdet. erbjuder inrikt- ningar mot samhällsvetenskapliga områden. Vid ett antal lärosäten är flera kortare utbildningar inriktade mot media och mer konst- närliga utbildningsområden. Andra lärosäten erbjuder utbildningar som är tvååriga men som bygger på tidigare högskolepoäng eller arbetslivserfarenhet i viss omfattning. Ett exempel är utbildning i interaktionsdesign vid Andelen korta examina i högskolan minskar , där studenten antingen ska ha 80 poäng i rele- vanta ämnen (t.ex. informatik, datalogi, konst, design) eller minst 20 poäng i något av dessa ämnen samt relevant yrkes- erfarenhet. Nedanstående tabell redovisar lärosätena uppdelade efter i vilken utsträckning de erbjuder kortare yrkesutbildning. Kartläggningen i sin helhet redovisas i bilaga 2. Tabell: Samtliga högskolor sorterade efter i vilken utsträckning de erbjuder sammanhållna utbildningsprogram på grundutbildnings- nivå som omfattar högst 100 poäng. Uppdelningen är gjord efter antal utbildningar som erbjuds, inte utbildningens volym. Informa- tionen är inhämtad huvudsakligen efter vilka utbildningar som erbjudits /01. Utbildningar som har antagning var tredje termin eller mer sällan kan därför saknas i sammanställ- ningen. Erbjuder 6 eller fler som är kortare än 120 som är kortare än 120 Andelen korta examina i högskolan minskar har i samarbete med det lokala näringslivet utvecklat ett nytt utbildningsprogram som omfattar 80 poäng. Detta kallas högskoleutbildning med inriktning mot produk- tionsutveckling. Målet med utbildningen är att utbilda personer som kan leda verksamhet inom t.ex. industri eller liknande i ett högteknologiskt samhälle. Efter påbörjad utbildning finns möjlig- het att välja kurser som ger behörighet till högskolans ingenjörs- eller kandidatprogram. Utbildningen är även öppen för personer som inte har en teknisk eller naturvetenskaplig utbildning från gymnasieskolan. Som särskild behörighet krävs Matematik B. bedriver YTH-utbildning med in- riktning mot konstruktion och produktion. Utbildningen är upp- lagd så att den ska utrusta studenten med kunskaper så att de kan klara arbetsuppgifter i en modern industri. Utbildningen bygger på studenternas praktiska kunskaper med såväl teori som teknik. Studenterna ska lära sig problemlösning och självständigt tänkande. För de studenter som önskar fortsätta en längre utbildning på högskolan, erbjuds möjlighet att komplettera med extra matematik och fysik. Behörighetsgivande kurser ges parallellt med högskolestudierna. YTH-studenterna samläser vissa kurser med studenter i andra tekniska utbildningar. Vinsten för högskolan är bland annat samordningen av kurserna - fler studenter på samma kurser minskar känsligheten vid små studentgrupper. Denna utbildning framhålls av i rapporten med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2000:8R) som ett bra exempel på hur högskolorna kan motivera studenter från studieovana miljöer att studera vidare inom högskolan. /erbjuder så kallad COOP-utbildning (Cooperative Education). Då utbild- ningen oftast är treårig ingår den inte i min kartläggning, men den är genom sin nära koppling till yrkeslivet ändå värd att nämna i detta sammanhang. Utbildningsmodellen är internationell men den kommer ursprungligen från där den använts . Idén är att kombinera studier och arbete. Utbildningen varvas med 2 4 avlönade arbetsperioder med varierande längd. En 120 poängsutbildning tar vanligtvis 3,5–. /bedriver COOP-utbildningar inom elektroteknik, maskinteknik, systemvetenskap, ekonomi samt arbets- och organisationspsykologi. COOP förutsätter att näringslivet deltar, inte minst med arbetstillfällen för studenterna Andelen korta examina i högskolan minskar under de så kallade arbetsperioderna. Arbetsperioderna ger inte högskolepoäng. Flera högskolor erbjuder COOP-utbildning. Viss variation förekommer bland annat avseende hur långa arbetsperioderna är och hur flexibel uppläggningen är av utbildningarna. De flesta COOP-utbildningarna finns inom det tekniska området. Tabell: Lärosäten som erbjuder COOP-utbildningar samt vilka utbildningsprogram de erbjuder mekatronik, 120 p datateknik, 120 p Maskiningenjörsprogrammet, 120 p programmet, 120 p mot informationssystem, 120 p med inriktning mot elenergisystem, 120 p Ekonomiprogrammet, 120 p Systemvetenskapligt program, 120 p Maskiningenjör med inriktning mot pappers- och massateknik, 120 p elektroteknik, 120 p maskinteknik, 120 p vattenkraftteknik, 120-180 p Datateknik, 120-180 p Industriell ekonomiutbildning, 160-180 p Medieteknikutbildning, 160-180 p Systemvetenskapligt program 120-160 p Byggnadsingenjörsprogrammet, 120 p Elektronikprogrammet, 120-160 p Energiingenjörsprogrammet, 120-160 p Högskoleingenjörsprogram i byggteknik, Källa: StuderaNU, . 6 Antalet YTH-examina minskar Yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) startade som försöks- verksamhet 1975 och gjordes permanent vid högskolereformen 1977. Syftet med utbildningen var att skapa en möjlighet till vidare utbildning för personer med intresse av fortsatt utbildning men som tidigare haft små möjligheter att söka sig till högskolan. Ytter- ligare ett skäl var att tillgodose industrins behov av arbetskraft för vissa kvalificerade funktioner. Utbildningen var också till för bli- vande yrkeslärare i gymnasiet. De inriktningar som inrättades beslutades i samråd med branschen. För att göra det möjligt för redan yrkesverksamma att studera vidare infördes ett särskilt studiestöd för YTH-studerande, särskilt vuxenstudiestöd (SVUXA). Detta innefattade en större bidragsandel än för övriga studenter och möjligheter till extra lån. För behörighet till YTH krävs, förutom grundläggande behörig- het för högskolestudier, yrkesutbildning kombinerat med yrkesverksamhet inom det aktuella område som utbild- ningen ges inom. yrkesverksamhet inom det aktuella området ger också behörighet för YTH. högskolereform beslutar högskolorna själva om fördelningen av platser och inriktning för YTH. Regeringen införde då också en examen i högskoleförordningens examens- ordning, yrkesteknisk examen, som omfattar 60 poäng. För att erhålla examen ska studenten uppfylla de kunskapsmål som anges i förordningen. beslutar om vilka högskolor som har rätt att utfärda denna examen. Utbildningen har haft en omfattning av omkring 1 000 studerande . De högskolor som ger YTH-utbildning samordnar sig på fri- villig grund. Representanter för berörda högskolor träffas vid en så kallad . Där utses en samverkansgrupp, som består av tre representanter från och tre representanter för arbetsmarknadens parter. Denna samverkans- grupp företräder i gemensamma frågor. Antalet uttagna YTH-examina har i likhet med övriga kortare exa- mina minskat . De flesta YTH- examina ges inom områdena för bygg, verkstad och stål samt övrigt. Tabell: Antal avlagda YTH-examina sorterat efter områden, läsåren 1993/94-1999/00. Källa: SCB. SCB:s siffror är uppdelade efter läsår. Som tabellen visar har antalet YTH-examina varit relativt inom exempelvis byggområdet, medan det har ökat i gruppen övriga YTH-utbildningar. Inom träteknik, verkstad och stål samt fordon har antalet examina sjunkit, i vissa fall i betydande grad. Flera högskolor som har examensrätt för YTH-utbildningar erbjuder inte några sådana utbildningar. Följande lärosäten erbjuder YTH : Tabell: Lärosätenas samlade utbud av YTH-utbildningar. (Läro- säten med vilande YTH ingår ej i tabellen). Installationsteknik (el och VVS) Många YTH-utbildningar har kursstart en gång eller en gång . Vissa högskolor har utlokaliserat YTH till andra orter än den där högskolan finns, exempelvis finns YTH-utbildning i (), (), och (Kungl. Tekniska högskolan). Av nedanstående tabell framgår vilka lärosäten som anordnat YTH-utbildning 2000. Tabell: Totalt YTH-examina /94 2000, uppdelat per lärosäte. Antalet kvinnor som tagit examen ingår i totalsiffran för varje lärosäte men anges även särskilt inom parantes. Samtliga examina är ej inrapporterade. 19(1) 113(1) 42(1) 13(131) 334(15) 29(18) 28(22) 19(14) 11(10) 88(64) 13(1) 127(1) 33(25) 38(23) 12(12) 21(5) 133(65) 79(1) 86(22) 165(22) 38(1) 16(1) 84(2) 36(1) 27(3) 28(4) 26(3) 18(1) 188(12) 82(9) 53(11) 70(10) 51(8) 46(9) 455(47) 43(1) 26(1) 25(2) 154(4) 49(3) 38(5) 13(1) 14(1) 296(10) 53(28) 79(11) 50(28) 28(9) 41(20) 51(13) 25(12) 328(121) 13(3) 9(2) 98(5) 29(1) 20(1) 21(1) 18(2) 17(2) 128(7) 3(2) 10(9) 3(2) 4(3) 22(16) Källa: NU-databasen. Låga siffror vissa år kan bero på eftersläntrare i systemet – utbildningarna startas sällan varje termin. 1 15 kvinnor utexaminerade – inriktning verkstad – varav 13 ej specifice- rats examen togs ut. Tekniska högskolan har 2000 exa- minerats flest YTH-studenter, (455), följt av (334), (328) och tekniska univer- sitet (296). De högskolor som haft flest kvinnliga studenter är , och . En trolig förklaring till detta är att de erbjuder utbildningar som riktar sig till personer med erfarenhet från branscher där många kvinnor arbetar. ger YTH inom livsmedel, ger YTH inom textil- och konfektionsproduktion och Hög- skolan i ger YTH inom administration och ekonomi. Även universitets YTH-utbildning med inriktning mot företagsekonomi och handel har rekryterat kvinnor i högre ut- sträckning än män. De lärosäten som inte längre ger YTH-utbildning gav 2000 följande utbildningar: : verkstadsteknik, styr och reglerteknik : träteknik, verkstadsteknik, plast- och gummi : handel (flyttad till univer- sitet), verkstadsteknik alt. automatiseringsteknik : företagsekonomi med handelsinrikt- ning 6.3YTH-studenterna: majoriteten män, många från studieovana miljöer gjordes en utvärdering av YTH på uppdrag av YTH- konferensen. Utvärderingen presenteras i rapporten – vem och varför? Samlade erfarenheter av landets yrkestekniska hög- skoleutbildning (1997). Utvärderingen grundar sig i enkäter till tidigare studenter som avslutat sin ut- bildning och till företagare som haft erfarenheter av YTH, till exempel genom en eller flera anställda med YTH-examen. Även om utvärderingen inte är helt aktuell, bekräftar de uppgifter som jag inhämtat inom ramen för min utredning de resultat som redovisas i utvärderingen. Jag har därför valt att göra en relativt omfattande redogörelse från utvärderingen. Utvärderingen visar att den absoluta majoriteten av de som studerar på YTH är män. Samtliga är och majoriteten av studenterna har familj. Tvåårig gymnasial utbildning är den van- av de studerande hade gymnasial utbildning som omfattade . De flesta () arbetade heltid före det att de påbörjade sina studier. Få av de som ingick i utvärderingen hade föräldrar med univer- sitets- eller högskoleutbildning. av mödrarna och av fäderna hade högskoleutbildning. Det var också ovan- ligt att YTH-studenternas föräldrar hade gymnasieutbildning. De flesta YTH-studenter angav dock att de hade goda erfarenheter från sitt tidigare skolliv. Då en stor del av YTH-studenterna var anställda på heltid innan de påbörjade sin utbildning, var utbildningen inte ett sätt för dem att undvika arbetslöshet. Arbetets innehåll och förväntningar på framtida arbetsuppgifter var viktigast i valet att studera vidare. Det primära syftet med studierna var att förbättra sin situation på arbetsmarknaden, inte studierna i sig. Utvärderingen visar också att de studenter som tagit en YTH-examen anser att utbildningen gett dem möjligheter att få ett större ansvar som yrkesaktiva. Ledning och samordning av produktion samt medverkan i tekniska utvecklingsprojekt uppges av som exem- pel på områden där de fått utökat ansvar. YTH-utbildningen upp- ges dock endast i viss mån ha bidragit till högre inkomst. Utvärderingens uppgifter om YTH-studenternas sammansätt- ning bekräftas i de siffror som anges i departementsskrivelsen En ny eftergymnasial yrkesutbildning (Ds 2000:33). Av examinerade från YTH utgör åldersgruppen 25 . är medan är . av examinerade från YTH är män. 6.4Arbetsgivare positiva till YTH Företrädare för såväl arbetsgivare som fackliga organisationer är positiva till YTH. Enligt den utvärdering som nämns i avsnitt 6.3, framhåller de arbetsgivare som har erfarenhet av YTH, studenter- nas förbättrade självkänsla och ökade kunskaper som särskilt posi- tivt. Ungefär hälften av företagsrepresentanterna som medverkade i utvärderingen angav att deras anställda fick förändrade arbetsupp- gifter efter utbildningen och i och med det också högre lön. Kopplingen mellan praktik och teori ett centralt inslag i utbild- ningen anser företagen vara mycket användbar. Utvärderingen konstaterar att YTH utvecklat en ny pedagogik som är problem- baserad och kopplar ihop teori och praktik genom att integrera olika läroämnen. Detta anses ge en bättre helhetssyn och förståelse för hur de teoretiska kunskaperna kan användas i praktiken. Arbetsgivare menar också att en anställd med YTH-examen är lönsam direkt – medan en person med annan utbildning snarare anses kunna ge mer långsiktig avkastning. 6.5Studiestödet är en viktig fråga för YTH- studenterna Som jag tidigare nämnt fick YTH-studenterna tidigare särskilt vuxenstudiestöd (SVUXA). gäller att studenter vid YTH-utbildning kommer att få ordinarie studiestöd men med en högre bidragsandel (av totalbeloppet) för studier upp till 60 poäng. Troligen har en förmånlig studiefinansiering avgörande betydelse för YTH-studenternas beslut att studera, bland annat för att YTH-studenterna är något äldre och ofta har familj. 1993 beslutade den dåvarande regeringen att YTH-studenterna inte längre skulle omfattas av SVUXA. Regeringen menade att studierna gav så pass god avkastning i form av högre lön efter avklarade studier, att det inte var motiverat med ett särskilt stöd. När den första antagningen med de nya reglerna gjordes , fick högskolorna problem att fylla platserna. Till 330 platser antogs 189 personer av vilka 151 kvarstod efter kursstart. Detta kan jämföras med då 351 studenter antogs till 330 platser. Flera utbildningar lades ner. Den efterkommande regeringen återinförde SVUXA för YTH-studenterna. Antalet sökande till YTH-utbildningarna steg då. Utvärderingen YTH-Vem och varför? visar ett visst mönster vad gäller finansiering av studier för YTH-studerande. Vid tiden för utvärderingen fanns vad gällde finansiering olika alternativ: Studie- lån, särskilt vuxenstudiestöd med eller utan lånedel samt stöd från företag eller arbetsgivare. Antalet YTH-examina minskar SOU 2001:40 Tabell: YTH-studerandes studiefinansiering. Särskilt vuxenstudiestöd med lånedel Särskilt vuxenstudiestöd utan lånedel Stöd från företag/arbetsgivare Källa: YTH – Vem och varför? Studerande med familj och barn, den största gruppen, ansåg att vuxenstudiestödet var en nödvändig förutsättning för studierna. Personer som kom från hemförhållanden med svag studietradition ansåg sig oftare vara beroende av vuxenstudiestödet än de som kom från miljöer med mer omfattande studietradition. 6.6För YTH krävs särskild marknadsföring då utbildningen riktar sig till äldre studerande De flesta högskoleutbildningar vänder sig i första hand till yngre studerande, oftast direkt från gymnasieskolan. Dit riktar följaktligen också högskolorna sina informationsinsatser och sin huvudsakliga marknadsföring. För YTH som vänder sig till något äldre yrkesverksamma personer, som kanske inte tänker sig en högskoleutbildning, är detta ett problem. YTH måste ofta utforma egen marknadsföring och upparbeta särskilda kanaler för rekryte- ring av studenter. YTH får stöd i sin marknadsföring av bransch- organisationerna, vilket också visar sig i hur studenterna säger sig hitta till utbildningen. Denna särskilda marknadsföring medför en särskild kostnad för YTH-utbildningen. Enligt den utvärdering som tidigare nämnts, har kännedomen om YTH främst spridits genom personliga kontakter. De flesta studenter fick kännedom om utbildningen genom någon som gått YTH tidigare. Annonser i fackpress var också en viktig informationskälla, medan angav att de fått information via högskolan. Hälften av de tillfrågade anger att de själva aktivt sökt information om utbildningen. Jag har också funnit att YTH ofta lever ett ganska undanskymt liv på många högskolor. Högskolornas studie- och yrkesvägledare känner inte alltid till skillnaden mellan YTH och de KY som högskolorna bedriver. På många håll betraktas inte YTH som något som tillhör kärnverksamheten i högskolan, vilket troligen bidrar till detta problem. 6.7YTH-utbildningarnas utveckling försvåras genom gamla bestämmelser Omfattningen av YTH har i princip varit densamma sedan försverksamheten . Sedan högskolereformen 1993 är högskolorna fria att själva utforma sitt utbildningsutbud. Statsmakterna har då istället valt att reglera antalet studerande på YTH genom studiestödet. När statsmakterna återinförde SVUXA för YTH-studenter beslutades att detta skulle ges enbart till stu- denter inom de utbildningsinriktningar som högskolorna gett . Det minskade antalet examina beror sannolikt inte på ett minskat behov. Genom att det särskilda studiestödet, som anses vara en förutsättning för YTH, begränsas till ett fåtal inriktningar hindras utveckling av nya YTH-utbildningar. YTH-företrädare menar att det finns områden som skulle kunna vara aktuella för YTH-utbildningar, exempelvis informationsteknik, men någon utveckling av nya utbildningar har inte skett. Man menar att det hade varit för svårt att gentemot studenterna motivera varför vissa YTH-utbildningar berättigar till ett förmånligt studiestöd och andra inte. Denna brist på förnyelse har för vissa YTH- utbildningar inneburit att sökandetrycket minskat. YTH-utbildningarna har som många andra utbildningar inom högskolan problem med sin finansiering. får YTH liksom all övrig utbildning sina medel tilldelade lokalt i högskolan genom de interna prioriteringar som högskolorna väljer att göra. Svårigheterna med marknadsföringen och det inte helt aktuella utbudet, gör att det är svårt att få många studenter till YTH.