sou · GPB340 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen stats- rådet att tillkalla en utredare med uppdrag att utreda vissa frågor om kortare yrkesutbildningar inom högskolan. Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. rektorn till särskild utredare. Som sekreterare förordnades fr.o.m. t.o.m. departementssekreteraren och fr.o.m. utredaren . Som experter att ingå i en referensgrupp förordnades kanslirådet , Utbildningsdeparte- mentet, utredaren , , professorn , , kanslirådet , samt vice ordföranden , . I enlighet med direktiven har utredningen sammanträffat med övriga kommittéer och utredningar som är verksamma inom eller har beröring med det område som utredningen berör, såsom Kommittén om gymnasieskolans utbud av studievägar (dir. 2000:35) och yrkesutbildning (dir. 1996:26, 1996:41). Vidare har utredningen sammanträffat med berörda myndigheter och organisationer såsom , , värdering, arbetsmarknadens parter samt universitet och högskolor. och , kommittéservice, har bistått utredningen. Uppdraget ska slutredovisas . I enlighet med direktiven ska ett delbetänkande lämnas med förslag till examensbenämning, en översiktlig beskrivning av vilka utbildningar som finns inom högskolan och som berörs av förslaget samt eventuella förslag till förändring av högskolelagen. Delbetänkandet En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40) överlämnas härmed. Utredningens uppdrag och arbete ................................ 2.2 En definition av begreppet yrkesutbildning........................... 2.3Det finns ett behov av att förtydliga kvalitetskraven vad avser beprövad erfarenhet........................................................ 2.4Högskolans yrkesutbildningar i relation till Kvalificerad yrkesutbildning (KY) .............................................................. Samhällets efterfrågan på utbildning............................ Utbildning ger tillväxt ............................................................. Efterfrågan på högskoleutbildning är stor ............................. Ökad efterfrågan på eftergymnasial utbildning ..................... Okänt namn för dokumentets egenskap. Utbildningsutbudets utformning har betydelse för minskad social snedrekrytering .................................... 4.1Kortare, yrkesinriktade utbildningar rekryterar en högre andel studenter från studieovana miljöer .................... 4.2Få elever från gymnasiets yrkesinriktade gymnasieprogram uppnår särskild behörighet för högre Andelen korta examina i högskolan minskar .................. Antalet YTH-examina minskar ...................................... Yrkesteknisk högskoleutbildning YTH ............................. Inriktning av YTH-examina ................................................... 6.3YTH-studenterna: majoriteten män, många från Arbetsgivare positiva till YTH ............................................... Studiestödet är en viktig fråga för YTH-studenterna........... 6.6För YTH krävs särskild marknadsföring då utbildningen riktar sig till äldre studerande .......................... 6.7YTH-utbildningarnas utveckling försvåras genom gamla Varför anordnar inte högskolan kortare utbildning? 7.1Utbildningsutbudet måste breddas och utvecklas för att rekrytera fler studenter ........................................................... Det är kostsamt att skapa nya utbildningsalternativ............. En förlängd utbildning innebär en ökad kostnad.................. Okänt namn för dokumentets egenskap. : korta yrkesutbildningar blir högskolans ansvar ........ Kortare yrkesutbildning en del av högskolan ............. 8.3Storbritannien inför en ny kort yrkesinriktad 8.3.1 En ny examen: Foundation degree .............................. Skälen för mitt förslag ............................................................. Utbildningar i högskolan kortare än 120 poäng .................... om kortare yrkesutbildning i Kontakter under utredningsarbetet ...................................... Högskolan är sedan högskolereformen 1977 den huvudsakliga anordnaren av eftergymnasial utbildning i . föreslås högskolans utbud kompletteras genom att försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) föreslås bli permanent. Bakgrunden till regeringens förslag att inrätta en ny eftergymnasial utbildningsform är bland annat arbets- livets stora behov av yrkesinriktad utbildning. Yrkesutbildning karaktäriseras av att den syftar till att ge den utbildade möjligheter att efter genomgången utbildning och rimligt långt praktiserande kunna verka inom ett yrke som anställd eller egen företagare. I betänkandet behandlas yrkesutbildning som krä- ver högskolestudier. Yrkesutbildning som ges i högskolan ska lik- som all högskoleutbildning bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. För konstnärlig utbildning gäller att den ska bygga på konstnärlig grund och beprövad erfarenhet. Den viktigaste skillnaden mellan högskolans utbildningar och KY har att göra med utbildningarnas olika förhållande till forsk- ning – det vill säga utvecklandet av ny kunskap. Högskolan ska enligt högskolelagen bedriva såväl utbildning som forskning. Högskolans utbildning ska ha ett nära samband med forskning. Högskolans organisation är uppbyggd efter detta förhållande. Genom högskolans koppling mellan utbildning och forskning ges en garanti för att den kunskap som studenten får är den mest moderna. Av detta följer också att högskolan skapar nya utbild- ningar allt eftersom nya förutsättningar ges genom kunskaps- utvecklingen. Denna framåtsyftande och utvecklande roll som högskolan har – mot nya branscher och områden – är central inte minst i tillväxthänseende. Högskolelagens krav på att all högskoleutbildning ska bygga på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet ger utrymme för olika tolkningar om var tyngdpunkten ska eller kan ligga inom olika utbildningar. Dagens kunskapssyn betonar och framhåller ofta de teoretiska aspekterna av kunskap. Sådan kunskap som är av mer praktisk natur får ofta stå tillbaka för den teoretiska. Högskoleutbildning måste bygga på flera aspekter av kunskap. Detta gäller särskilt för de flesta yrkesutbildningar. Högskolelagen är tydlig på denna punkt. För många utbildningar är det avgörande hur väl de lyckas integrera olika former av kunskap. Det är därför viktigt att utveckla kvalitetskriterier som ett stöd i högskolornas utveckling av utbildningen. Jag avser att återkomma till detta i mitt slutbetänkande. Näringsliv, samhälle och individer efterfrågar högre utbildning i allt större grad. råder inom flera sektorer en osäkerhet om vilken kompetens som arbetsmarknaden kommer att efterfråga . Det finns dock en stor uppslutning kring uppfattningen att det kommer att ställas högre krav på individen inom många områden. KY är genom sin flexibilitet och starka arbetslivsanknytning en viktig utbildningsform. finns det starka skäl som talar för att även högskolan ger ett större utbud av kortare utbildningar med tydlig yrkesinriktning: som arbetslivet ställer krav på högre utbildning råder allt större osäkerhet om exakt vilken kompetens som kommer att behövas. Det blir därför viktigt att en utbildning ger indi- viden både särskilda yrkeskunskaper och förmåga att själv ut- veckla nya kunskaper och färdigheter. Högskolan har genom sin forskningsverksamhet och bredd möjlighet att utveckla utbildningar mot nya områden och nya yrkesfunktioner. Möjlighet till återkommande utbildning blir allt viktigare. Strävan efter en jämn social fördelning av studenter gäller natur- ligtvis all högskoleutbildning. Trots stora ansträngningar är det fortfarande så att högskoleutbildning rekryterar relativt få studen- ter från studieovana miljöer. Erfarenheter visar att för att rekrytera dessa grupper till högskolan är det särskilt viktigt att utbildningen är kort och har en tydlig yrkesinriktning. Min kartläggning visar att endast ett fåtal högskolor erbjuder kor- tare, yrkesinriktad utbildning i någon högre utsträckning. Bland de som har ett utbud av sådan utbildning kan nämnas , , och Lunds universi- tet. erbjuder flera kortare utbildningar med konstnärlig inriktning. ger flera YTH-utbild- ningar. Andelen korta examina (mindre än 120 poäng) har minskat från att /94 ha utgjort av det totala antalet examina, till att endast omfatta av det totala an- talet examina. Även antalet yrkesteknisk högskoleexamen (YTH) har minskat. /94 var antalet YTH-examina 485. /00 var det 313. Kartläggningen visar på positiva erfarenheter av YTH hos såväl studenter som arbetsgivare. Trots detta finns det vissa negativa tendenser i utvecklingen av YTH. Utbildningen har svårt att mark- nadsföra sig då den vänder sig till andra grupper av studenter än vad högskolans övriga utbildningar gör. Vidare har nuvarande bestämmelser om studiestöd, som innebär att endast sådana utbildningar som anordnades 1994 berättigar till förmånligare studiestöd, fått som konsekvens att utveckling av nya inriktningar av YTH försvårats. Det finns flera orsaker till att högskolan inte anordnar kortare yrkesutbildning i någon högre utsträckning. Högskolans resurser per student har minskat. Detta har inneburit att högskolan rationa- liserat sin verksamhet och kurser som inte är ekonomiskt lönsam- ma har lagts ner. Det är också mycket kostsamt att utveckla nya utbildningar. En orsak är utbildningar som riktar sig mot nya grupper av studenter. Inom många områden har det skett en utveckling som gjort en förlängning av utbildningen nödvändig. Det gäller för flertalet av högskoleingenjörsutbildningarna. Sam- tidigt kan det hos högskolan finnas en tendens att vilja förlänga utbildningarna. Många ämnesföreträdare menar att en förlängning ofta innebär en kvalitetsförbättring. Naturligtvis är detta mestadels sant, men en förlängning av utbildningarna medför samtidig en kostnad. Denna är inte alltid motiverad i relation till de krav som ställs i arbetslivet. Kortare yrkesinriktade utbildningar på högre nivå erbjuds i samt- liga länder som utredningen kommit i kontakt med. I flera euro- peiska länder pågår en utveckling mot att mer yrkesinriktade utbildningar lyfts in som en del i högskolesystemet. Ett exempel på detta är . I har inrättats en ny examen – foundation degree – som har stora likheter med en sådan utbild- ning som jag föreslår. Mot denna bakgrund föreslår jag att nuvarande yrkesteknisk hög- skoleexamen breddas mot nya områden och namnet ändras till yrkeshögskoleexamen. Yrkeshögskoleexamen ska kunna ges med flera inriktningar och utbildningen bör breddas ytterligare mot nya områden inom bland annat teknik, vård och omsorg samt handel och ekonomi. Utbildningen ska erbjudas till studenter med yrkeserfarenhet från särskild bransch, men också till studenter som kommer direkt från gymnasiet och har grundläggande behörighet för högskolestudier. Utbildningen ska liksom all högskoleutbild- ning vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. För konstnärlig utbildning ska gälla att den ska vila på konstnärlig grund och beprövad erfarenhet. Utbildningen ska svara mot ett långsiktigt och klart definierat behov på arbetsmarknaden och ingå i högskolans ordinarie utbud. Min bedömning är att utbildningen bör omfatta cirka tjugotusen helårsstudenter. Yrkeshögskoleexamen bör omfatta minst 60 poäng och högst 80 poäng och vara påbyggbar. För behörighet bör krävas grundläggande behörighet för hög- skolestudier – men för att ge utbildningen en naturlig koppling till gymnasieskolan bör gälla att högskolorna ska vara restriktiva med att sätta upp särskilda behörigheter för de studenter som kommer direkt från gymnasieskolan. Detta gäller både studerande som kommer från gymnasiets yrkesinriktade program och studenter från gymnasiets studieförberedande program. För de studenter som har yrkeserfarenhet, ska högskolorna vara restriktiva med att sätta upp andra behörigheter än särskild yrkeserfarenhet. I de fall det är nödvändigt med särskild behörighet – exempelvis i fråga om viss teknisk utbildning kan högskolorna överväga möj- ligheten att anordna utbildningen så att den istället ger en hög- skoleexamen. Det är kostsamt att utveckla nya utbildningar. Någon form av incitament bör därför övervägas för att stimulera högskolan att utveckla nya yrkesutbildningar. Jag återkommer i mitt slutbetänkande närmare till inom vilka områden utbildningen bör ges, frågor som rör styrning, förslag till finansiering samt studiestöd. Jag kommer då särskilt beakta beho- vet av en jämn könsfördelning bland studenterna vid dessa utbild- ningar. 1Utredningens uppdrag och arbete Mitt uppdrag är att utreda vissa frågor om kortare yrkesutbild- ningar inom högskolan. Jag ska se över den nuvarande strukturen på högskolans kortare yrkesutbildningar. Denna översyn ska utgå från den yrkestekniska utbildningen (YTH), bland annat för att se om YTH kan utvecklas mot nya områden och mot nya studerande- grupper. Jag ska analysera behovet av kortare yrkesutbildning främst mot bakgrund av de stora strukturförändringar som sker inom såväl näringslivet som den offentliga sektorn. I uppdraget ingår även att klarlägga arbetsmarknadens behov av olika kortare yrkesutbildningar. Vidare ska jag utreda och lämna förslag till sådana förändringar som bör vidtagas för att det skall vara möjligt att utöka antalet kortare yrkesutbildningar i högskolan inom nya områden. Olika examensbenämningar skall övervägas. Jag ska därutöver analysera om den högre bidragsandelen i studiemedlen för YTH-studerande bör bibehållas. I uppdraget ingår även att överväga behovet av komplettering av högskolelagen och högskoleförordningen avseende begreppet beprövad erfarenhet. Slutligen ska jag lämna förslag på kriterier för utvärdering av de kortare yrkesinriktade högskoleutbildningarna. Arbetet skall slutredovisas . I enlighet med direktiven skall jag lämna ett delbetänkande avseende följande: förslag om examensbenämning, översiktlig beskrivning av vilka utbildningar som finns inom högskolan och som berörs av förslaget, samt eventuella förslag till förändringar i högskolelagen. Utredningens uppdrag och arbete Uppdraget omfattar en kartläggning av utbudet av kortare yrkes- utbildningar inom högskolan. Högskoleutbildning är sådan utbild- ning som ges inom högskolan och som omfattas av högskolelagen och högskoleförordningen. Utbildning inom ramen för exempelvis och Försvarshögskolan berörs därmed inte. Enligt utredningens direktiv ska kortare utbildningar granskas. Med kortare tolkar jag det som att utbildningen ska vara kortare än det stora flertalet högskoleutbildningar som är från och längre. Utbildningarna ska vidare enligt direktiven vara minst 60 poäng varför de utbildningar som berörs är (60 poäng) och (100 poäng). Enligt utredningens direktiv ska yrkesutbildning granskas. Naturligtvis ingår sådan utbildning som regleras genom särskild yrkesexamen i högskoleförordningens examensbilaga (1993:100, bilaga 2). Även sådana utbildningar som leder till generell examen kan vara yrkesutbildningar. Detta gäller när utbildningen är ordnad i ett program vars syfte är att ge studenter de kunskaper som be- hövs för att fungera i ett yrke eller i en yrkesfunktion (till exempel journalistutbildning och civilekonomutbildning.) Däremot har jag inte räknat in sådan utbildning som enbart ges som fristående kurser, även om fördjupning i ett ämne i många fall också kan leda fram till en yrkesfunktion. Jag har studerat samtliga högskolors utbildningsutbud genom utbildningskataloger och hemsidor på Internet. Speciellt har jag undersökt om högskolorna erbjuder några sammanhållande utbild- ningar som omfattar mindre än 120 poäng. Där det funnits behov av ytterligare upplysningar och eller eventuella klargöranden, har utredningen kontaktat berörda högskolor. De utbildningar som kartlagts är grundutbildningar, dvs. utbildning som inte bygger på någon tidigare akademisk examen eller utbildning. Jag har sammanträffat med övriga kommittéer och utredningar som är verksamma inom eller har beröring med det område som min utredning berör. Dessa är Kommittén om gymnasieskolans utbud av studievägar (dir. 2000:35) och yrkesutbildning (dir. 1996:26, 1996:41). Vidare har jag samman- träffat med berörda myndigheter och organisationer såsom Hög- skoleverket, , nadspolitisk utvärdering, arbetsmarknadens parter samt universitet och högskolor. Utredningens uppdrag och arbete En referensgrupp har biträtt utredningen. I referensgruppen ingår följande personer: kanslirådet , Ut- bildningsdepartementet, utredaren , Högskole- verket, professorn , , kansli- rådet , samt vice ord- föranden , . Gruppen har haft ett möte. I utredningen används genomgående begreppet högskolan som samlingsnamn för såväl universitet som högskolor. Begreppet hög- skoleutbildning omfattar således sådan utbildning som ges på såväl universitet som högskolor. Statistik har presenterats uppdelad efter kön där så har varit möjligt. 2Yrkesutbildning inom högskolannågra definitioner och utgångspunkter 2.1Eftergymnasial yrkesutbildning huvudsakligen högskolans ansvar Vad som utgör högskola och högskoleutbildning är inte statiskt. För att exemplifiera detta inleder jag med en kort översikt över tre viktiga reformer som rör den svenska högskolan och efter- gymnasial utbildning. Vid högskolereformen 1977 vidgades högskolebegreppet. Ut- bildningar som inte definierats som högskoleutbildning lades in i högskolans ordinarie utbud, till exempel utbildningar som leder till yrkena socionom, sjuksköterska och lärare. All utbildning på eftergymnasial nivå som inte direkt ansågs anknyta till gymnasiet definierades som högskoleutbildning. har flera yrkesutbildningar lagts in i högskolan, bland annat sjöbefäls-, tandtekniker-, optiker- och trafikflygarutbildning. högskolereform innebar att en samlad organisation för eftergymnasial utbildning skapades. Detta skulle motverka åter- vändsgränder i utbildningssystemet. En samlad organisation ansågs också spela stor roll för rekrytering av studenter från studieovana miljöer. som reformen innebar en vidgning av högskole- begreppet, framhöll statsmakterna att all högskoleutbildning skulle vara forskningsanknuten och ge träning i kritisk bedömning. For- merna för forskningsanknytningen skulle dock tillåtas variera mellan olika utbildningsområden. Med detta menade regeringen att traditionella mönster för forskningsanknytning inte utan vidare kunde föras över till nya utbildningar. En aspekt på forsknings- anknytning gällde möjligheterna att bygga på grundläggande hög- skoleutbildning med forskarutbildning och därmed vidga forskar- utbildningens rekryteringsbas. En annan aspekt gällde före- komsten av forskning och forskarutbildning med direkt anknyt- ning till olika utbildningars innehåll och problemområden. Yrkesutbildning inom högskolan - några definitioner och utgångspunkter Statsmakterna tryckte särskilt på vikten av att högskoleutbild- ningen knöt an till arbetslivet men ansåg inte att detta utgjorde något hinder för att utbildningen var forskningsförbere- dande. Det centrala för forskningsförberedelsen var den kritiska skolningen, eller förhållningssättet till kunskap. Nästa stora reform på högskoleområdet genomfördes . Därmed ändrades emellertid inte grunden högskole- reform. Högskolan fick en högre grad av självbestämmande och vikten av högskoleutbildningarnas yrkesrelevans nedtonades något av den dåvarande regeringen i propositionen Frihet för kvalitet (prop. 1992/93:1). Högskolan fick själv bestämma över sitt utbild- ningsutbud. Utbildningar skulle anordnas i kurser eller program istället för som tidigare i centralt reglerade linjer. Ingen egentlig ändring gjordes dock avseende högskolans uppdrag som huvud- saklig anordnare av eftergymnasial utbildning. Den nya högskolelagen som infördes anger högskole- utbildningens två hörnstenar som att högskoleutbildning ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. För de konstnär- liga utbildningarna gäller att de ska vila på konstnärlig grund och beprövad erfarenhet. Någon närmare definition av vad hög- skoleutbildning är finns dock inte vare sig i lagen eller i för- ordningen. Regeringen föreslår i propositionen Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63) att den femåriga försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) ska övergå till en reguljär efter- gymnasial utbildningsform. Regeringen konstaterar i proposi- tionen att varken arbetslivet eller utbildningssektorn på egen hand kan tillhandahålla en utbildning som kan svara mot efterfrågan från både arbetsliv och enskilda individer. KY är således en utbild- ningsform där både utbildningssystemet och arbetslivet med- verkar. Arbetslivet deltar i såväl planering och utförande av utbildningen som finansiering av utbildningen. KY är efter- gymnasial på så sätt att utbildningen precis som i högskolan ska bygga på de kunskaper eleverna får i gymnasieskolan. Utbildningen ska ha sin grund dels i den kunskap som genererats i produktionen av varor och tjänster, dels i vetenskap. Den ska ge såväl teoretiskt djup som en stark arbetslivsanknytning. Som regel gäller att KY ska omfatta studier och en tredjedel av tiden ska vara arbetsplatsförlagd. Utbildningen kan ges av såväl högskolan som kommuner, landsting och enskilda fysiska eller juridiska personer. Utbildningen får statsbidrag som ska förmedlas av en särskild Yrkesutbildning inom högskolan - några definitioner och utgångspunkter Inriktning och omfattning av KY bestäms utifrån bedömningar om den framtida efterfrågan i arbetslivet. För att behålla aktualiteten och flexibiliteten i utbildningsutbudet får en utbildning aldrig starta mer än fem gånger utan tillstånd från den nationella myndigheten. omfattar KY cirka 12 000 platser. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Sammantaget visar detta att begreppet högskoleutbildning har förändrats . Högskolan har vidgats och kommit att omfatta flera utbildningar. KY föreslås inrättas som en ny eftergymnasial utbildningsform vid sidan av högskolan. 2.2En definition av begreppet yrkesutbildning Begreppet yrkesutbildning har varit föremål för många definitions- försök med olika framgång. Man kan konstatera att det inte finns någon vedertagen, av alla accepterad, definition på vad som avses med begreppet. Yrkesutbildning kan ges på olika nivåer i utbild- ningssystemet. I denna utredning behandlas sådan yrkesutbildning som kräver högskolestudier. De skall bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet i enlighet med högskolelagen. Enligt min mening karakteriseras yrkesutbildning av att den syftar till att ge den utbildade möjligheter att efter genomgången utbildning och rimligt långt praktiserande kunna verka inom ett yrke som anställd eller egen företagare. Skaran av yrken uppvisar en stor mångfald och spänner över områden som hantverk, konstnärskap, sjöbefäl och flygförare till bredare områden som tekniker, ingenjörer och en flora av vård- yrken. Inom delar av högskolevärlden finns en uppfattning att yrkes- utbildning skiljer sig från traditionell akademisk utbildning, vars syfte primärt är att vara forskningsförberedande. Många lägger i begreppet yrkesutbildning att den skiljer sig från traditionell akademisk utbildning genom att vara mer laborativt eller praktiskt inriktad. Då beaktar man inte att många utbildningar med lång akademisk tradition är både forskningsinriktade och yrkesinrik- tade, bland annat läkar- och civilingenjörsutbildning. Jag ser ingen motsättning i yrkesutbildning och utbildning som ger behörighet till forskarutbildning. Dessa utbildningar kan ha olika fokus, men yrkesutbildning inom högskolan ska liksom all högskoleutbildning bygga på såväl vetenskaplig grund som beprö- Yrkesutbildning inom högskolan - några definitioner och utgångspunkter Högskolelagen definierar detta närmare genom att ange att utbildningen skall ge studenten ett särskilt förhållande till kunskap, nämligen förmåga till självständig och kritisk bedömning, förmåga att självständigt lösa problem samt förmåga att följa kunskapsutvecklingen.