sou · GPB352d2 · 2002-01-01 00:00:00 — och frivilliga organisationer i och , i SOU 1993:82, Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kunskapsöversikt. Janoski, T. Jegermalm, M. & A. Whitaker, 2000. Upptäckten av anhöriga? Kommuners och frivilliga organisationers stöd till äldre anhöriga i . arbetsrapportserie nr 17, , . Frivilliga insatser i . En befolkningsstudie, i SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kunskapsöversikt. Spelar ideella och informella insatser någon roll för svensk välfärd? För andra och för mig. Det frivilliga arbetets innebörder. skriftserie nr 8, , . & L. , 1993. Frivillig verksamhet på fältet – en närstudie av sju organisationer, i SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kunskapsöversikt. & L. , 1995. Frivilligt socialt arbete i – både mer och mindre, i Amnå, E. Medmänsklighet att hyra? Åtta forskare om ideell verksamhet. & L. , 1996. Voluntary Action in a Scandinavian Social Welfare Context: of , Nonprofit and Voluntary Sector Quarterly, 25, 415–427. & L. , 1999. gestaltningar, i SOU 1999:84 Civilsamhället. Demokrati- utredningens forskarvolym 8. & L. , 2001. in the Welfare State: Patterns in Postmodern , i , T. : (under utgivning). Kvalitet för brukare – frivilligt socialt arbete ur ett brukarperspektiv. arbetsrapportserie nr 8, , . Effektivitet, brukarmedverkan och kommunala bidrag. En utvärdering av mål, resurser, insatser och brukar- kommunikation inom sociala frivilligorganisationer i . arbetsrapportserie nr 20, , . Möta hiv, möta sig själv. En studie av arbetet vid Stiftelsen korset. skrift- serie nr 5, , . För mycke jag, för lite . vård av missbrukare ur ett socialantropologiskt perspektiv. Sköndals- institutets skriftserie nr 7, , . Det lilla extra – om frivilligcentralen i . skriftserie nr 11, , . Spelar ideella och informella insatser någon roll för svensk välfärd? Om självhjälpsgrupper i . skriftserie nr 14, , högskola Caring for the next of kin. , S. 1999. Självständiga aktörer eller pålitliga under- leverantörer? En analys av offentliga organisationers inflytande på ideella organisationer inom kris och missbruk, i Papers presenterade vid nordisk forskningskonferens. Social ekonomi och civilt samhälle. den 20–. Kautto, M., M. , B. Hvinden, S. . (red. ), 1999. Nordic Welfare Policy Changing Welfare States. ), 1989. and the State. & P. (red.). Frivillig organisering i . & P. , 1992. Aldershot: Avebury. & P. , 1992. Government and : a Relational Perspective, i Kuhnle, S. & P. (red. ), Government and . Aldershot: Avebury. Lingsom S. 1998. The Substitution Issue. Care Policies and Their Consequenses for Family Care. Normative forståelser av sivile sammen- slutninger, Socialvetenskaplig tidskrift, 5, 244–267. Frivilligt socialt arbete under omprövning, Socialvetenskaplig tidskrift, 2, 39–59. Staten och det frivilliga sociala arbetet, i , K.K. & P. (red.) Frivillig organisering i . & L. , 1998.Svensk frivillighet i inter- nationell belysning – en inledning, Socialvetenskaplig tidskrift, 5, 106–127. & F. Wijkström, 1995. Från röst till service. skriftserie nr 4, , . & F. Wijkström, 1997. The Nonprofit Sector in . Spelar ideella och informella insatser någon roll för svensk välfärd? Debatten om välfärdssamhället och det civila samhället. arbetsrapportserie nr 11, , . Meuwisse, A. & S. , 1998. Frivilliga organisationer, socialt arbete och expertis, Socialvetenskaplig tidskrift, 5, 172–193. : Bra böcker. 1994 Frivilliga organisationers insatser för hemlösa. skriftserie nr 3, , . 1999, Hemlöshet i välfärdsstaden. Geografiska regionstudier nr 39. Från idé till handling. En sociologisk studie av frivilliga organisationers uppkomst och fallstudier av: Noaks Ark, 5i12-rörelsen, Farsor och morsor på stan. studies in sociology, N.S. 8, Diss. På olika villkor – samverkan mellan kommun och frivilligorganisation. arbetsrapportserie nr 12, , . Parker, G. Informal Care of Older People in : The 1985 General , i Twigg, J. (red.) Informal Care in Europe. , O., A. . , 1989. , O. m.fl. 1998. Demokrati och medborgarskap. Proposition 1997/98:113. Nationell handlingsplan för äldre- politiken. Proposition 1999/2000:79. Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Proposition 2000/01:1. Välgörenhet, filantropi och frivilligt socialt arbete – en historisk översikt, i SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kunskapsöversikt. Spelar ideella och informella insatser någon roll för svensk välfärd? Rees, A. and the process of citizenship, i Bulmer, M. M. Rees (red. ), Citizenship Today. The Contemporary Relevance of T. : UCL Press. Social Capital in the Social . The Swedish Model and . Paper presenterat vid on Political Theory and Social Policy, , 8–10/5 1998. Förtroende för andra och förtroende för politiska institutioner. Statsvetenskapliga institu- tionen, . Rydenstam, K. & A.Wadeskog, 1997. Vardagens organisation, i Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975–1995. Levnads- förhållanden, Rapport nr 91. Partners in : The Scope and Theory of Government-Nonprofit Relations, i W. (red. ), The Nonprofit Sector. A Research Handbook. SCB, 1992. I tid och otid. En undersökning av kvinnors och mäns tidsanvänding 1990/91. Levnadsförhållanden, Rapport 79. Frivillige organisasjoner i nye omgjevnader. & B. Øymyr, 1995. Frivillig organisering og demokrati. Det frivillige organisasjonssamfunnet endrar seg 1940–1990. Dokument nummer 3282350. I samspel med andra. Om organisering av ideell verksamhet, i Amnå, E. ), Medmänsklighet att hyra? Smelser, N. & R. (red. ), 1994. Handbook of Economic Sociology. Social ekonomi: en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? : Fakta info direkt. Social tillsyn 1999 – Resultat av länstyrelsernas tillsyn. SOU 1987:33 Ju mer vi är tillsammans. Betänkande års folkrörelseutredning. Spelar ideella och informella insatser någon roll för svensk välfärd? SOU 1990:44 Demokrati och makt i . SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kunskaps- översikt. SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag. SOU 1999:84 Civilsamhället. forskar- volym 8. SOU 2000:1 En uthållig demokrati! Politik för folkstyre på 2000- talet. SOU 2000:3 Välfärd vid vägkäl. Delbetänkande av Kommittén Välfärdsbokslut. Stark, A. & R. , 2000. Àjour nr 5, . The Scandinavian Welfare States: Achievements, Crisis and , i , G. ), Welfare States in Transition. National Adaptations in Global Economies. Hemma på äldre dar. Ädelrapport 94:17, . Care by families: An Overview of Trends, i Caring for Frail Elderly People, Social Policy Studies No 14, . & L. , 2000. Bo hemma på äldre dar. Ädel- uppdraget 2000:11, Svallfors, S. 1996. Välfärdsstatens moraliska ekonomi. Svallfors, S. 1999. Mellan risk och tilltro. Studies in Sociology No 114. Socialt inriktade frivilligorganisationer, i SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kunskaps- översikt. Frivillighet som ideologiskt slagträ och faktisk verksamhet, i Ojämlikhet från vaggan till graven, på väg in i 2/3- samhället. Kritisk diskussion om begrepp, teori och empiri. , Social- styrelsen. Spelar ideella och informella insatser någon roll för svensk välfärd? A Scandinavian Voluntary Tradition in Transformation – The Case of , i Amnå, E., T. . , Three Essays on Volunteerism and . Working Papers No 9, , . ), 2001. Volunteers Motives – A Nordic Study (fortcoming). Szebehely, M. Ger minskad offentlig omsorg varmare relationer?, Socialvetenskaplig tidskrift, 1, 326–346. Szebehely, M. Omsorgsarbetets olika former. Nya klass- killnader och gamla könsmönster i äldreomsorgen, Sociologisk forskning, 36, 7–32. Tid för omsorg, 1982. Slutrapport från projektet i sam- hället. Sekretariatet för framtidsstudier. & C. , 1994. Capitalist and Labor Markets, i Smelser, N. & R. (red. ), Handbook of Economic Sociology. Trägårdh, L. Det civila samhället som analytiskt begrepp och politisk slogan, i SOU 1999:84 Civilsamhället. Demokrati- utredningens forskarvolym 8. Trägårdh, L. Empowerment och egenmakt. Twigg, J. & K. Atkin (red. ), 1993. Informal Care in Europe. Twigg, J. & K. Atkin, 1993. Factors Mediating the Relationship Between Carers and Service Provision, i Twigg, J. ), Informal Care in Europe. , J. W. ), Life. Social Participation, Movement. Wijkström, F. 1998. Different Faces of . EFI, i . Wijkström, F. 1999. Svenskt organisationsliv, i Folkrörelse- och föreningsguiden. Wijkström, F. 2000a. Grilla ensam, Moderna tider, oktober, 26–30 Spelar ideella och informella insatser någon roll för svensk välfärd? Wijkström, F. 2000b. Politik är att vilja inte att vela, Social Ekonomi, 2, 1, 4. & M. Musick, 1997. Toward an Integrated Theory of Volunteer Work, , 62, 694–713. Wollebaeck, D., P. . , 2000. Social integrasjon, demokrati og ekonomi. Bergen: Fagbok- forlaget. Hur kan man se på frivilligt socialt arbete från olika politiska perspektiv? C- uppsats, , . 4Med välfärdsstaten som arbetsgivare – arbetsmiljön och dess konsekvenser inom välfärdstjänsteområdet De studier av arbetsmiljön som publicerats visar på en för samhällsvetenskaperna ovanligt stor sam- stämmighet när det gäller utnämnandet av den psykosociala arbetsmiljön som decenniets stora arbetsmiljöproblem (t.ex. Arbetarskyddsstyrelsen 2000; 2000; 2000; 2000; Tegsjö, 2000; 2001a). Exponeringen för denna typ av arbetsmiljöproblem tycks ha ökat i samtliga grupper på arbets- marknaden (2000). Därutöver kan också konstateras att överlag är skillnaderna mellan olika grupper tämligen . Två viktiga undantag från denna stabila utveckling utgörs emellertid av kvinnor och kommunal- och landstingsanställda (a.a.). Dessa har en klart sämre utveckling än övriga på denna punkt. Trots de senare årens privati- serings- och bolagiseringstendenser (se Trydegårds kapitel i denna volym) är det kvinnor i kommun och landsting som står för den absolut största andelen av de samlade välfärdstjänsterna i landet. Ett kännetecken för de flesta tjänsteproducerande verksamheter och i synnerhet för välfärdstjänsteproduktion är att arbetet för de anställda inom dessa områden sker i en relation till mottagaren av tjänsten. Denna relation har inom välfärdstjänsteområdet ofta en känslomässig karaktär, som t.ex. den mellan barnomsorgspersonal och barn. Kvaliteten på den relationen kan på goda grunder antas vara beroende av bl.a. personalens arbetsförhållanden. Om exem- pelvis den negativa stressen inom dessa yrken ökar är det rimligt att anta att detta kommer att påverka kvaliteten i verksamheten. Om sådan stress dessutom leder till omfattande sjukskrivningar störs verksamheten även på detta sätt. Arbetsförhållandena inom välfärdstjänsteområdet kan därför i ett välfärdsperspektiv granskas utifrån flera infallsvinklar. För det första är det en fråga om den Med välfärdsstaten som arbetsgivare individuella välfärden för de anställda inom dessa sektorer. För det andra handlar det om kvaliteten på välfärdstjänsterna och för det tredje ger ökade sjukskrivningar inom ett område som sysselsätter så pass stor del av arbetskraften ett stort avtryck i arbetsgivarnas och statens utgifter för sjuklön respektive sjukpenning. Syftet med denna studie är i första hand explorativt, nämligen att ge en beskrivning av utvecklingen av arbetsmiljö och arbetsrelaterade besvär för de anställda inom vård, skola och omsorg samt relatera detta till utvecklingen av sjukfrånvaron inom dessa områden. Särskilt fokus riktas mot bristande psykosocial arbetsmiljö och dess följdverkningar. I de närmast följande avsnitten ges en kortfattad beskrivning av organisationsförändingar samt arbetsmiljö- och sjukfrånvaro- utvecklingen inom vård, skola och omsorg med utgångspunkt i befintliga studier. Därefter diskuteras under- sökningens datamaterial, metod och metodproblem. I resultatdelen redovisas analyser av dels arbetsmiljöexponering, dels arbets- relaterade besvär. Någon egen undersökning av sjukfrånvaro genomförs inte. Sjukfrånvaroutvecklingen kopplas istället endast via resultat från tidigare studier till de redovisade resultaten. Kapitlet avslutas med en diskussion. 4.2Organisatoriska förändringar inom välfärdstjänsteområdet För välfärdstjänsteområdet har varit präglat av decentralisering, omorganiseringar och nedskärningar. Kommunerna har tagit över allt mer av verksamheterna från stat och landsting. Enbart Ädelreformen 1992 då kommunerna tog över ansvaret för hela äldreomsorgen innebar att drygt 30 000 sjukhems- och långvårdsplatser fördes över från landstings- till primär- regi (Szebehely 2000). Dessutom har statens sätt att styra kommunerna förändrats genom att man övergått från ett system med öronmärkta pengar (resurs- och regelstyrning) till ett system med generella statsbidrag, den s.k. påsen, där kommunerna i stor utsträckning själva kan avgöra hur pengarna ska användas för att uppnå vissa resultat och mål (mål- och resultatstyrning). ändrades också kommunallagen på ett sätt som gjorde det möjligt för kommunerna att själva bestämma om t.ex. nämnd- organisation och driftsformer. Denna lagändring kom att leda till Med välfärdsstaten som arbetsgivare snabba förändringar av den kommunala sektorns organisation, en utveckling som har fortsatt genom hela decenniet (se kapitel i denna volym). En viktig del av denna utveckling är det ökade inslaget av marknadsinfluerade lösningar när det gäller organiseringen av välfärdstjänsterna, så som beställar- utförar- modell och vouchersystem (SOU 2000:3). Dessa omorganiseringar skedde som kommunerna tvingades till nedskärningar pga. minskade resurser. Resurserna reducerades genom minskade statsbidrag, men också genom arbetslöshetskrisen som innebar en minskad skattebas för kommunerna. Arbetslöshetskrisen medförde också ett ökat antal socialbidragstagare (se t.ex. 2001b), vilket tog resurser i anspråk som annars skulle ha kunnat användas till verksamheterna (2000). Korrigerat för huvudmannaskapsförändringar har antalet hel- och deltidsanställda inom det primärkommunala området minskat med 56 000 () (2000). Störst har sysselsättningsminskningen varit bland teknisk personal. Inom välfärdstjänsteområdet är det bland barns- omsorgspersonalen som den största minskningen skett (a.a.). I för- skolan har barngruppernas genomsnittliga storlek ökat från 13,8 till 16,5 , bl.a. som ett resultat av den lagstadgade barnomsorgsgarantin som infördes . Antalet barn per års- arbetare har ökat från 4,4 till 5,6 (SOU 2000:3). Också inom och gymnasieskolan har antalet elever ökat, dels som ett resultat av ett ökat antal barn i åldern 7–, dels därför att de tidigare tvååriga linjerna inom gymnasieskolan blivit treåriga (2000). Lärartätheten inom har minskat från 9,1 lärare per 100 elever 1991 till 7,5 lärare per 100 elever 1998 (SOU 2000:3). Även landstingen har genomfört rationali- seringar och personalnedskärningar. Antalet årsarbetare inom den sjukvård som bedriver minskade från 20,4 till 18,0 per 1 000 invånare . Minskningen kan helt för- av en reducering av personalgrupper med omvårdande funktioner, som t.ex. sjukvårdsbiträden (2000). Samman- taget har antalet anställda inom äldreomsorg och sjukvård minskat med . har befolkningen i genomsnitt blivit allt äldre och därmed också mer vårdkrävande (SOU 2000:3). Med välfärdsstaten som arbetsgivare Vid decenniets slut ska alltså, totalt sett, ett mindre antal anställda ge service till ett större antal brukare än vad som var fallet . Det finns starka skäl att anta att den utveckling inom arbetsmiljö- och hälsoområdet som redovisas i denna och andra studier åtminstone delvis har sin orsak i dessa ganska omfattande organisatoriska förändringar inom välfärdstjänsteområdet. 4.3Arbetsmiljö, arbetsrelaterade besvär och sjukfrånvaro inom välfärdstjänsteområdet – befintlig forskning 4.3.1Arbetsmiljö och arbetsrelaterade besvär Som nämndes inledningsvis är den allmänt återkommande bilden i olika studier att det är kvinnor i offentlig sektor som är värst drabbade av 1990-talets negativa utveckling av den psykosociala arbetsmiljön. (2000) visar exempelvis med data från Arbetsmiljöundersökningen att andelen exponerande för arbetsmiljö med hög anspänning inom sektor (inklusive landsting) ökat . Mot svarande ökning för privat och statlig sektor är . För fysiska besvär konstateras att det endast är inom sektor som andelen med tunga lyft ökat. Det resultatet bör dock tolkas med försiktighet eftersom frågeformuleringen i Arbetsmiljöundersökningen ändrats på ett sätt som har stor betydelse för hur personal inom barnomsorg svarar på frågan (se vidare nedan), vilket kan tänkas slå igenom för hela gruppen. I och (2000) analys av SCB:s undersökning om levnadsförhållanden () framträder också en påtaglig stabi- litet i förekomsten av fysiskt ansträngande arbeten. Även skill- naden mellan mäns och kvinnors utsatthet för högstressarbeten (arbeten med en kombination av höga krav och låg kontroll) tycks förbli oförändrad i denna studie. Däremot påvisas i och analys en påtaglig ökning av könsskillnaderna med avseende på jäktigt arbete. I början av 1990- talet kunde endast en liten överrisk för att ha ett jäktigt arbete noteras för kvinnor. slutskede (1997/1998) hade kvinnorna en överrisk på . I en analys av arbetsmiljöundersökningen 1991 och 1997 finner Tegsjö, (2000) att andelarna med arbeten med Med välfärdsstaten som arbetsgivare hög anspänning (arbeten med en kombination av höga krav och låg kontroll) räknat i procentenheter ökat mest bland anställda inom hälso- och sjukvård. Den största relativa ökningen av sådana arbeten finner författarna dock bland äldreomsorgens personal. Utanför utbildnings- och vård och omsorgssektorerna är det endast inom tillverkningsindustrin som en signifikant ökning kan iakttas. Den ökningen är dock långt från den storleksordning man finner inom vård, skola och omsorg. I det s.k. kvalitativa delar framträder en bild av arbetena inom offentlig sektor som avkvalificerade, dvs. att intervjupersonerna uppfattade sin egen kompetens som underut- nyttjad.1 Sjuksköterskor som utför omvårdande sysslor och för- skollärare som städar är bara två exempel. De intervjuade uppger att detta har lett till att de har fått allt mindre tid till sådant de är utbildade för, och trots ansträngningar att inte låta nedskärningar gå ut över brukarna känner de sig ofta otillräckliga. Allt detta gör i sin tur att arbetet upplevs som mindre meningsfullt än tidigare (m.fl. 2000). I dess kvantitativa analyser visas i MOA- projektet att andelen som upplever hinder (dvs. att en anställd måste dra in på raster, arbeta övertid m.m. för att hinna med) och mental överbelastning är klart större inom s.k. människoyrken än i andra grupper. Detta är särskilt tydligt för kvinnor (a.a.). MOA- projektets analyser bygger visserligen på små urval, men tenden- serna i de avseenden som redovisas här får ändå anses tydliga. Lik- nande resultat har också påvisats i ett flertal studier (se t.ex. SCB/Arbetarskyddsstyrelsen 1997; Arbetarskyddsstyrelsen 2000; 2000; Ds 2000:54; 2000; le Grand, Szulkin & 2001; 2001a). Som nämnts ovan har arbetsmiljöproblem inom välfärdstjänste- området en potential att inte bara drabba de anställda utan även dem som utnyttjar de tjänster som produceras där. Att empiriskt koppla arbetsmiljö till kvaliteten på verksamheten är dock proble- matiskt och att särskilja direkta effekter av försämrad arbetsmiljö från direkta effekter av nedskärningar är sannolikt än mer svår- görligt. Ett sätt att komma runt detta problem kan vara att studera 1 Detta trots den allmänna trenden mot alltmer kvalificerade arbeten som påvisats i andra studier (t.ex. 2000; le Grand, Szulkin & 2001). Med välfärdsstaten som arbetsgivare Om sjukfrånvaron inom ett människoyrke, av den typ som välfärdstjänsteyrkena är, är hög kan detta betraktas som ett kvalitetsproblem i sig. I den mån vikarier sätts in vid sjukdom leder nämligen hög sjukfrånvaro till hög omsättning på personal från dag till dag och kontinuiteten i verksamheten kan gå förlorad. I den mån vikarier inte sätts in störs verksamheten sannolikt i ännu högre grad. I detta sammanhang är det emellertid viktigt att påpeka att en låg sjukfrånvaro inte nödvändigtvis är eftersträvansvärd. Att vara närvarande på arbetet trots upplevd sjuklighet kan få negativa hälsokonsekvenser på lång sikt. Det har visat sig att det är just inom vårdande och lärande yrken som sådan sjuknärvaro är som högst (, 1999). Sambandet mellan arbetsmiljö och sjukfrånvaro är därmed inte helt lättolkat. Det kan dessutom hävdas att en tillåtande attityd på arbetsplatsen gentemot tillfällig sjukfrånvaro kan betraktas som en positiv aspekt av arbetsmiljön, i så måtto att viss återhämtnings- frånvaro tillåts (se 1998 för en mer utförlig diskussion). Trots dessa invändningar måste ändå de senaste årens kraftigt ökande sjukfrånvaro ses som ett övergripande välfärdsproblem som har konsekvenser såväl för de individer som direkt drabbas som för statsbudgeten. I och med att ökningarna är särskilt stora bland landstings- och kommunalanställda (SOU 2000:121) är det också ett problem som kan ha konsekvenser för kvaliteten på välfärds- tjänsterna. har sjuktalet (antalet sjukdagar per för- säkrad och år) för män ökat från 8,7 till 15,3. Motsvarande ökning för kvinnor är från 13,6 till 27,0. Den största delen av ökningen står således kvinnorna för. Trots ökningen sista år når inte siffrorna upp till toppnoteringen 1988 då männens sjuktal var 22,0 och kvinnornas 28,7 (RFV 2001). Då ska man emellertid komma ihåg att ingår inte i sjuk- talet, vilket gör att jämförelsen före och efter 1992 haltar något.2 Ser vi endast till antalet sjukfall som varat minst pass- erades dock noteringar för såväl kvinnor som män (Lidwall & 2000). Förutom att vara mer jämförbar är statistiken över lång- varig sjukskrivning också ur ett arbetsmiljöperspektiv mer intres- 2 Den s.k. arbetsgivarperioden infördes . och var arbetsgivarperioden , varför även jämförelsen haltar något. Skattningar baserade på SCB:s Arbetskraftsundersökningar uppvisar dock samma mönster som RFV-statistiken (Lidwall & 2000). Med välfärdsstaten som arbetsgivare sant än korttidsfrånvaro. Det kan med fog hävdas att långvarig sjukskrivning i högre utsträckning än kortvarig är hälsobetingad. Dessutom är sambandet mellan långvarig sjukskrivning och arbetsmiljöindikatorer tydligare än det mellan kortvarig sjuk- skrivning och arbetsmiljöindikatorer (se t.ex. , 1992; 1994). Därför finns det anledning att här närmare studera de långvariga sjukskrivningarnas utveckling och karaktäristik . Det är dock viktigt att hålla i minnet att även långtidssjukskrivning är ett resultat av en mängd olika faktorer. På aggregerad nivå brukar framför allt försäkrings- systemets utformning och ekonomisk konjunktur framhållas som förklaringsfaktorer till sjukskrivning (se t.ex. 1998). På individnivå är, förutom jobbkaraktäristika, kön, ålder, socioeko- nomisk grupptillhörighet och givetvis hälsotillstånd ofta förekom- mande förklaringsfaktorer. Det kan också konstateras att andelen som blir förtidspensionerade har minskat , vilket sannolikt bidragit till ökningen av antalet långtidssjukskrivna (Olkiewicz & Lidwall 2000). Den avslutade (SOU 2000:121) har låtit undersöka i vilken mån de långa sjuk- skrivningarna och de långtidssjukskrivna skiljer sig från desamma . Ett första viktigt konstaterande är att har det totala antalet långa sjukfall (minst ) ökat med 21 000 (från 154 000 till 175 000). Bland kvinnor har antalet ökat med 25 000 som antalet bland män minskat med 4 000 (Olkiewicz & Lidwall 2000).3 Därmed har också andelen kvinnor bland de långtidssjukskrivna ökat jämfört , från . De långtidssjukskrivna är också i genomsnitt äldre än sina föregångare vid 1980-talets slutskede: andelen personer som var ökade från . Det faktum att de långtidssjukskrivna genom- snittligt sett blivit äldre, som deras sysselsättning minskade , gör att återetableringen på arbets- marknaden sannolikt blivit svårare (a.a.).