sou · GPB395d8 · 2002-01-01 00:00:00 — 11Utdrag ur Verksamhetsberättelse Bostadsgruppen 2000 – Träningslägenheter (stencil). 12Västerås stad (2001b), s. 8. Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad senare ha minskat till 54. Vid utgången av har antalet minskat ytterligare och uppgår nu till 43. Begreppet avbrutet boende är i själva verket en eufemism för vräkning, på samma sätt som exempelvis tillsyn är en eufemism för kontroll. avbröts boendet för 13 personer, varav åtta på grund av störningar då hyresvärden krävt att vi avbrutit deras boende (ur Verksamhetsberättelse). I ytterligare två fall togs initiativet av respektive socialsekreterare som tyckt att vi ska avbryta boendet p.g.a. att den boende avbrutit sin planering (ur Verksamhetsberättelse). Träningslägenhet initieras genom socialsekreteraren på det enskilda proAros-området13 och tilldelas genom Bostad . och den enskilde klienten tecknar ett andra- handskontrakt. Som framhållits ovan skall bostadsföretaget enligt tidigare samarbetsavtal godkänna andrahandshyresgästen. I detta sammanhang kan också noteras, att privata fastighetsägare inbördes har haft olika policy i denna fråga. Även policyn inom kommunala bostadsbolaget har varierat beroende på i vilket distrikt som trä- ningslägenheten har varit placerad. Hyrestiden löper formellt i taget med 24 timmars uppsägningstid, men hyresförhållan- det avser att pågå (se dock vidare avsnitt 5.4). Till kontraktet har fogats olika typer av ordningsregler och restriktioner som hyresgästen måste iaktta. Bland dessa kan följande nämnas: N Den boende förbinder sig att inte ha inneboende i lägenheten. N Individ och Familj äger rätt att inneha reservnyckel till lägenhe- Individ och Familj har tillträde till lägenheten. N Den boende skall följa den arbetsplan som överenskommits med Individ och Familj. Om den boende avbryter arbetsplanen och ej är villig att återuppta den äger Individ och Familj rätt att avbryta boendet. N Om störningar uppstår och den boende vägrar att vidtaga rättelse äger Individ och Familj rätt att avbryta boendet. N Den boende förbinder sig att ej ha husdjur i lägenheten. N Den boende förbinder sig att hålla fortlöpande kontakt med Bostadsgruppen. N Om den boende av något skäl är frånvarande från lägenheten avbryts boendet. 13 ProAros är indelat i sju geografiska områden. Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad När en av klienterna i aktstudien fick ta del av kraven var han inte längre intresserad av lägenheten, trots att han vid det aktuella till- fället satt i fängelse och snart skulle friges (26:980312). Villkoren har i vissa fall utökats ytterligare. Det finns exempel i akterna på att har ställt krav på negativt urinprov, dvs. drogtest, innan klienten tillåts flytta tillbaka till en låst lägenhet [13]. Drogtest hade för övrigt redan genomförts i klientens bostad, eftersom han hade vägrat infinna sig hos kommu- nens missbruksenhet för provtagning. Vid hembesök hade hand- läggarna för träningslägenheterna föreslagit att [13] skulle lämna urinprov medan de befann sig i lägenheten. [13] blir då tokig, skriker men växlar om och gråter en skvätt osv. Vi står på oss, till slut lämnar [13] UP i lgh. Vi åker till missbruksenh och får UP´t testat, [13] är positiv på hasch och amfetamin. Så var det med det (13:990326). Efter det att lägenheten låsts visar det sig att urinprovet är negativt , varefter hyresgästen får tillstånd att flytta tillbaka till träningslägenheten. Missköter sig [13] igen, dvs. positiva UP, ogiltig frånvaro från Ånghammaren, dras socialbidraget in samt låses lgh. (13:990608). Många av dessa villkor skulle bedömas som oskäliga om de kom under hyresnämndens prövning (se vidare den rättsliga analysen i SOU 2001:95, kapitel 7). I detta avseende skiljer sig dock inte från många andra kommer som tillämpar andrahandsut- hyrning, vilket också påpekas av hyresrådet i nämnda rättsanalys. 5.4Beslutade förändringar : hyresperiodens längd och vidhängande avtalsvillkor har dock synen på hyrestidens omfattning och avtalsvillkoren som har varit förenade med andrahandskontraktet förändrats. Efter det att det nya samarbetsavtalet var undertecknat påbörjades diskussioner mellan och om bland annat målsättning med träningsboende samt hyrestidens längd och upplåtelsevillkor. I dessa diskussioner deltog även jag – i min egenskap som sekreterare i lösa – genom att förmedla preliminära intryck från min aktgenom- gång till såväl Mimers ledningsgrupp som en arbetsgrupp inom . Diskussionerna resulterade i en överenskommelse , där parterna enades om att parallellt med nuva- Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad rande system också introducera en försöksverksamhet med betyd- ligt längre hyrestider. Vidare överenskoms att hand- läggare som ansvarar för uppföljningen av träningslägenheter i fortsättningen skulle besluta om vilka klienter som skall erhålla ett andrahandskontrakt. Denna överenskommelse var möjlig eftersom var mycket positivt inställda till kommunens uppföljning av hur hyresgästernas träningsboende fungerade. Även upplåtelsevillkoren för träningslägenheterna har om- prövats av och . De kommer i fortsättningen att inskränkas till ett minimum och vara skäliga i hyreslagens mening. Villkoren kommer också att individanpassas, dvs. för en hyresgäst kan ett visst villkor vara relevant, medan det inte är det för en annan. I andrahandskontraktet för träningslägenheten anges att hyresgäs- ten har möjlighet till övertagande av förstahandskontraktet om boendet har fungerat . Detta innebär dock inte att andrahandskontraktet automatiskt omvandlas till eget kontrakt med boendestödsavtal. Konstruktionen är speciell för del; i många andra kom- muner består boendetrappan av flera steg innan klienten ges möj- lighet till ett eget kontrakt. fanns det cirka 300 pågående boendestödsavtal, varav 85 handhas av (de senare utgörs av bostadsrättslägenheter). Bostadsföretaget gör ibland, men inte alltid, en besiktning av lägenheten och allmän prövning av om hyresgästen anses klara av ett eget boende, dvs. skall få överta kontraktet. I enskilda fall har det enligt ansvariga för träningslägenheterna funnits exempel när bostadsföretaget i princip har varit övernitiska och försökt skjuta upp övergången till boendestödsavtal, vilket följande utdrag ur min intervju med handläggarna för träningslägenheterna vittnar om: Handläggare 1: Ja, det är så att vi har koll på dom när dom har bott och känner att det är klart att ska ha eget kontrakt, det har ju gått bra och då ringer vi till hyresvärden på det område han bor på och säger nu har bott , och då säger dom då kollar vi upp lite med kvartersvärden. WR: Gör ni en gemensam besiktning? Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad Handläggare 1: Nej. Eftersom man har haft träningslägenheten och det skrivs över till eget kontrakt så går det automatiskt över till ett boendestödsavtal , och sedan när det upphör då görs besikt- ningen. Då upphör kommunens ansvar helt. Fast det är ju också olika på olika områden inom , en del kräver den här besiktningen. WR: Bostadsföretaget kan ju vilja ha det eftersom det övergår från ett andrahands- till ett förstahandskontrakt. Handläggare 1: Ja, en del vill ha det så, men inte alla. Det kan dyka upp saker som har hänt som man får reda på . Jag kan säga att det ibland känns det som att dom som vi har på våra kontrakt, att dom ska sköta sig bättre än . har det kommit in kla- gomål som vi såg honom med en systemkasse. Handläggare 2: Det var ju när vi ville skriva eget kontrakt på den här killen och då sade [bostadsbolaget] nej på grund av att han brukar komma med en systempåse. Handläggare 1: Sedan om han har matlådan i påsen eller vad det nu är, det är det ingen som vet. Man kan ju inte kräva att dom ska sköta sig bättre än , det kan man inte göra. Men det behöver inte enbart vara bostadsföretaget som motsätter sig ett boendestödsavtal. Den enskilda socialsekreteraren på områ- dets socialkontor kan göra detsamma, vilket gör att Enheten trä- ningslägenheter kan tvingas vara pådrivande: [Handläggaren för träningslägenheter] menar att [29] haft den och att det nu börjar bli dags för eget kontrakt. Jag anser inte att hon är mogen men boendestöd har andra riktlinjer. Det har inte varit några störningar och hyra när betald. I samband med att ett boendestödsavtal undertecknas upphör lägenheten att vara träningslägenhet; hyresgästen behöver alltså inte flytta från en lägenhet till en annan som annars är brukligt i många andra kommuner. Skillnaden mellan ett boendestödsavtal och ett vanligt förstahandskontrakt är att garanterar bo- stadsföretaget hyran så länge boendestödsavtalet pågår. Först efter boendestödsavtalets utgång upphör kommunens åtagande gente- mot bostadsföretaget. I övrigt är boendestödsavtalet identiskt med ett vanligt kontrakt med samma besittningsskydd som i övrigt gäl- ler enligt hyreslagens bestämmelser. Uppföljningen av boendestödsavtalen (knutna till förstahands- kontrakt) från proAros-områdena har föranlett stark kritik från bostadsföretagens sida. ProAros är medveten om bristerna i upp- följningen. I den förändrade boendestödsorganisation som gäller Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad har en boendestödsgrupp inrättats bestående av en samordnare och fem hyresvägledare, vilka har till uppgift att både arbeta förebyggande för att förhindra avhysningar till följd av för- senad hyresinbetalning och att på uppdrag av proAros-området handha uppföljning av klienter som har boendestödsavtal. 6 Träningslägenheter i praktiken 6.1Utestängning och villkor för tillträde Den direkta orsaken till hemlöshet kan ibland också utgöra hindret för att erhålla en träningslägenhet. För exempelvis en man var upp- rinnelsen till hemlöshet ett fängelsestraff 1994, vilket gjorde att han inte längre hade råd att ha kvar sin lägenhet. Hyresskulden ledde till att han vräktes från lägenheten [1]. Orsaken till att vederbörande har blivit av med sin lägenhet behöver vare sig ha samband med hyresskulder eller störningar. I stället kan det vara bostadsföretaget som är upphov till hemlösheten. När [12] skulle resa utomlands sade han upp lägenheten eftersom hans tilltänkta andrahandshyresgäst i sista stund hade hoppat av. Bostadsföretaget menade att det inte skulle vara några problem att få en ny lägenhet i samband med hemkomsten, och att man åtog sig att magasinera möblemanget fram till dess. När han återvände efter sin utlandsresa vägrades han en lägenhet med moti- vering att det inte fanns några lediga, som möblemanget hade slängts eller förkommit (12:970312). I ett annat fall uppma- nades en person med lätt utvecklingsstörning att säga upp sig när det blev störningar i lägenheten [17]. I genomgången av akterna åberopas, intressant nog, förekomsten av hyresskulder som ett avsevärt större hinder – från bostadsföre- tagens sida – att erhålla en träningslägenhet än det förhållandet att nära nog samtliga har haft eller alltjämt har svåra missbrukspro- blem. I ett ärende [26] förefaller socialsekreteraren uppriktigt förvånad över att bostadsföretaget i en skrivelse till klienten har låtit med- dela att han inte kan få en lägenhet med hänvisning till betalnings- anmärkningar. Socialsekreteraren vänder sig därför till Vårdbas (nuvarande Sysselsättning och Försörjning, dvs. en kom- muncentral enhet som handlägger allt ekonomiskt bistånd inom individ- och familjeomsorgen) och får då veta att hyresvärden har Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad rätt att avsäga sig hyresgäster oberoende av vilka skulder man har. hos kan [hyresvärden] säga nej (26:980330). Det finns exempel på att ett och samma bostadsföretag har inta- git olika hållning till frågan om hyresskulder som villkor för till- träde till en träningslägenhet. För en av klienterna [72] informerade hyresvärden inte om hyresskulden förrän det var aktuellt att låta andrahandskontraktet övergå i ett förstahandskon- trakt med boendestödsavtal. Därigenom kan klienten utestängas från avancemang i boendetrappan även i ett mycket sent skede, vil- ket skapar både osäkerhet hos klienten och ställer krav på ett akut ingripande från sida. I det nu aktuella ärendet undanröjdes den ackumulerade skulden genom att individ- och familjenämndens arbetsutskott beslöt att utge ekonomiskt bistånd. Enligt kommunens riktlinjer kan detta ske endast i undantagsfall och efter noggrann prövning och först efter det att man har undersökt möjligheten med exempelvis en avbetalningsplan. För att sedermera erhålla ett boendestödsavtal med eget kon- trakt är det ett absolut krav från bostadsföretagens sida att en eventuell hyresskuld är reglerad. Genom att åter knyta hyresgästen till sig har bostadsföretagen en mycket större möjlighet att snabbt kunna driva in den förfallna skulden jämfört med om samma per- son skulle utestängas från början och inte få tillträde till en trä- ningslägenhet. Träningslägenheten innebär med andra ord för hyresvärden inte enbart ett försumbart risktagande, utan i många fall en direkt vinst genom att man garanteras få eventuell skuld återbetald omgående genom kommunens försorg. En del företag accepterar inte en utdragen och (osäker) avbetalningsplan, vilket klient [10] är ett exempel på. För henne räckte det inte med att ingå en avbetalningsplan med den privata hyresvärd hos vilken hon hade en hyresskuld . För att erhålla en träningslägen- het måste skulden vara betald i sin helhet – detta är ett villkor för att få lgh (10:980109). Socialsekreteraren överlägger med handläg- garen på dåvarande Vårdbas och framhåller att: Argument för att hyresskulden ska betalas är att det ej är mkt pengar, det skulle bli dyrare för kommun att ha henne någon annanstans, hon är själv motiverad och arbetar på sin situation, det finns planering ang boende och sysselsättning och kontakten med ut fortsätter. [Handläg- garen på VEK] tycker detta är rimligt och tror ej att det skal bli några problem att få hyresskulden beviljad (10:980109). Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad Från bostadsföretagens sida finns det också ett intresse att utvidga målgruppen för träningslägenheter till att också omfatta en vidare krets än den som har uttalade missbruks- eller sociala problem, eftersom företaget därigenom ytterligare minimerar sitt riskta- gande som det bidrar till en positiv image att man fak- tiskt hjälper kommunen i bostadssociala frågor: Klient [2] har ett fast arbete, har inget missbruk – men har tidigare vräkts p.g.a. en hyresskuld. Socialsekreteraren klargör att klienten i övrigt skött sitt boende och har ingen anledning att träna sig i detta. Socialsekreteraren har varit i kontakt med för en uppgörelse för att höra om de är beredda att ta emot honom som hyresgäst. Här- igenom framkommer att det är inte alls otänkbart att han får komma tillbaka som ny hyresgäst men då måste skulden vara reglerad och garanteras betalning om han struntar i hyrorna. Boendestöds- gruppen tycker att [2] kan ansöka om ekonomiskt bistånd för hyres- skulden men antar att han får avslag. Men eftersom han själv måste reglera skulden har han bott på ett inackorderings- hem, trots att han inte har missbruksproblem! Dåvarande Vårdbas klargör att de har ingen möjlighet att hjälpa [2] med hyres- skuld eller låta betala tillbaka till dem då han tjänar egna pengar och ligger över deras normer. Det finns alltså exempel på klienter som inte har några sociala eller missbruksproblem och som därför borde kunnat få hjälp med en bostad utan att gå omvägen via en träningslägenhet. Det är något märkligt att en sådan person skall behöva involveras i socialtjäns- tens stöd- och tillsynssystem. Om hade haft en bostadsförmedling hade denna person i stället vänt sig till bostads- förmedlingen för att få hjälp. överensstämmer denna bild med vad som framkommer vid de fokusgruppintervjuer som (2000) genom- förde vid sin senaste kartläggning av hemlösheten. Det visade sig att det i kommuner med många hemlösa inte gick att ordna ett för- stahandskontrakt åt en person som blivit vräkt, även om personen hade arbete och var drogfri. Samma bild framträder också i (2001) intervjuer med socialsekreterare och hyresvär- dar i . En hyresskuld kan sägas fylla många skilda funktioner. Den kan användas av bostadsföretaget för att avvisa en potentiellt oönskad hyresgäst (exempelvis någon som tidigare vräkts på grund av stö- rande beteende) och som man av olika skäl inte vill tilldela en Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad bostad, inte ens en träningslägenhet. Hyresskulder kan också fun- gera som ett påtryckningsmedel gentemot för att få igenom hyresvärdens villkor eller krav: p.g.a hyresskulder kan vi bara acceptera honom i en träningslägenhet. Systemet med trä- ningslägenheter och boendestödsavtal innebär slutligen ett gyllene tillfälle för bostadsföretaget att kompenseras och få igen en omfattande hyresskuld som man annars förmodligen skulle gå miste om. Vissa socialsekreterare väljer att helt och hållet lägga ansvaret för problemen och lösningen av boendesituationen på den enskilde klienten. När [31] besöker sin socialsekreterare och framställer önskemål om en bostad möts han av följande råd: Han ska tänka igenom vad han kan göra för att hyresvärdarna ska känna att de törs satsa på att ge honom en bostad. Vilket stöd som han skulle behöva för att klara av ett eget boende. Han ska tänka på detta tills vi träffas nästa gång. (31:971009). Denne socialsekreterare förefaller har övertagit hyresvärdarnas per- spektiv, förmodligen omedvetet. Hyresvärden förvandlas på detta sätt till den svaga parten, medan klienten är problemmakaren. I de fall när klienten inte har erhållit en träningslägenhet, eller när beslut om detta drar ut , hänvisar socialsekreteraren ofta klienten att själv kontakta privata hyresvärdar. Klienten [25] får en telefonlista men tycker det är svårt att veta vad han skall säga till en hyresvärd (25:970424). Socialarbetarens agerande är något märkligt, eftersom all erfarenhet visar att denna grupp av bostads- sökande är exkluderade från den vanliga bostadsmarknaden. I ett ärende motiverar socialsekreteraren det med att det ibland krävs tur för att få en bostad. Erfarenheterna från en verksamhet som kommun drivit, och som ingår som ett av kommunprojek- ten som erhållit ekonomiskt bidrag från , visar att verksamheten som sådan var meningslös och enbart ska- pade frustration hos klienterna (m.fl. 2001). En klient [14] som redan hade en träningslägenhet berättar för sin socialsekrete- rare om hur han bemöttes av privata fastighetsägare när han själv försökte söka en bostad: [14] har försökt att ringa en del fastighetsägare i men inte lyckats få något napp . [Privat fastighetsägare] sa till [14] att han skulle återkomma . Det går ofta till så att hyresvärden frågar [14] om hans boende. De kan ju se på datan att han har en adress på Råby. Då säger [14] att han bor i en träningslägenhet. Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad då varför han bor i en träningslägenhet. Då berättar [14] om detta och sedan är man inte intresserad av honom som hyresgäst längre. 6.2Att följa arbetsplan/behandlingsplan som villkor att erhålla eller bo kvar i träningslägenhet Det finns anledning att fundera på vilken ställning som bostaden – i det här fallet träningslägenheten – har för . Visserli- gen betonas det i socialtjänstlagen 7 § andra stycket att social- nämnden i sin verksamhet skall främja den enskildes rätt till bostad. Men framhöll i sitt huvudbetänkande Ny socialtjänstlag (SOU 1994:139) att ansvar för boen- defrågor var och är begränsat till särskilda boendeformer för äldre och bostäder med särskild service för människor med funktions- hinder. Ansvaret för att människor har tillgång till vanliga bostä- der /---/ ligger inte hos utan hos andra statliga eller kommunala myndigheter (SOU 1994:139, s. 309). Av både andrahandskontraktets utformning och av den praktik som kan avläsas i akterna är det tydligt att träningslägenheten inte uppfattas som resultatet av en social rättighet, utan att den sna- rare är ett medel för att uppnå vissa mål som formulerats i en sär- skild arbetsplan, ibland uttryckt som behandlingsplan. Upplå- telsen är villkorad. Om den boende avbryter arbetsplanen och ej är villig att återuppta den äger Individ och Familj rätt att avbryta boendet (punkt 8 i andrahandskontraktet). Detta är ett centralt tema i socialsekreterarens kontakt gentemot klienten: Jag säger att vi skall göra en arbetsplan kopplad till boendet i tränings- lägenhet och där ingår sysselsättning. både försörjningsstödet och träningslägenheten är knutet till någon form av åtgärd då syftet är att [namn] skall få ett eget kontrakt samt att bli självförsörjande. Vad gäller missbruket så har hon själv dragit ned på det en del, men annars är det inget hon vill att vi ska göra upp någon planering omkring. Hon är medveten om att det också påverkar hennes möjlig- heter att via oss kunna få hjälp med bostad. att det är svårt om inte omöjligt för oss att motivera hyresvärdarna i staden att satsa på att hyra ut till en person som är inne i ett aktivt missbruk utan att vi har fått jobba med den biten. Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad Villkoret för att erhålla en träningslägenhet är att vederbörande är drogfri och har en daglig strukturerad sysselsättning. Bostaden skall förtjänas av klienten. Mot detta står en annan hållning, som innebär att man ser bostaden som en social rättighet för den enskilde medborgaren. Sistnämnda hållning innebär att det sociala stödet från separeras från det bistånd som förmedlas i form av exempelvis en andrahandslägenhet med som hyresvärd. Ett aktivt missbruk innebär – med sistnämnda syn- sätt – inte automatiskt att klienten mister sin rätt till andrahandslä- genheten, utan det är enbart legitimt att åberopa om det leder till upprepade störningar eller betalningsförsummelser som enligt hyreslagen är grund för förverkande av hyresrätten och därmed uppsägning av hyresavtalet. villkor för att hjälpa en hemlös alkohol- eller drogberoende klient att erhålla ett tillfälligt boende på exempel- vis ett inackorderingshem bottnar alltså i en föreställning om att boendet ingår som en del i behandlingskedja.14 Det är mer regel än undantag att en klient som tar återfall, eller som aldrig upphör med sitt missbruk, mister sin plats på inackorderingshemmet eller träningslägenheten eller annat boende som kan ha anvisat. Klienten [29] har som hon har haft träningslägenhet också erhållit plats på en särskild behandlingsenhet som vänder sig till kvinnor. På enheten finns krav om att deltagarna skall vara alkohol- och drogfria. Hon har börjat dricka mindre sedan hon började, det har [29] stannat kvar i. Klienten uttalar en rädsla för vad som skall hända. Även socialsekreteraren och verksamhetsansvarig förstår att detta är ett problem. Här kommer hon att straffa ut sig, säger [ansvarig för verksamheten]. Såväl socialsekreteraren som verk- samhetsansvarig frågar sig om konsekvenspedagogik verkligen fun- gerar på [29]. Men – vi bestämmer ändå att [29] får blåsa. /---/ Första gången det visar sig att [29] druckit eller inte är hemma på upp- gjord tid då [handläggarna för träningslägenheterna] kommer börjar hon med Antabus eller slutar på [verksamheten] (29:991018). Det anmärkningsvärda med exemplet ovan är att hjälpsystemet var beredd att offra alla framsteg som uppnåtts under det år som kli- 14 Både yrkesutövare och forskare i socialt arbete har riktat kritik mot uppfattningen att socialarbetare skulle ägna sig åt behandling med tanke på att ett socialkontor till största delen är organiserat för handläggning av förvaltningsärenden och utövandet av judiciell tvångsmakt och inte för ett socialt behandlingsarbete (, och 1998, s. 189). Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad enten hade haft en träningslägenhet.