sou · GPB315d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Det för- hållandet har gällt i Styrelsens för psykologiskt för- svarstudier. Drygt en femtedel – – är för ökade statsanslag till det militära försvaret, tycker att anslagen bör minskas medan majoriteten, , förespråkar oförändrad tilldelning. Jämfört 1996 1999 ligger opinionsläget i stort sett fast, men relaterat har andelen för ökade anslag vuxit medan gruppen som förespråkar lägre militärutgifter minskat. Lite över hälften av befolkningen, , förespråkar oförändrade anslag till den civila delen av totalförsvaret medan önskar ökade anslag. Tilläggas skall att av de tillfrågade anser att deras kunskaper om totalförsvaret är dåliga eller obefintliga, medan betecknar dem som mycket goda. Hälften, , föredrar att har ett militärt försvar som bygger på plikt men hellre ser ett försvar med enbart anställda, dvs. En fråga med direkt anknytning till utredningen är befolkningens uppfattning om huvuduppgifterna för den militära respektive den civila delen av totalförsvaret. På frågan vilken av det militära försvarets huvuduppgifter man tror blir den viktigaste , dvs. vilket man bör lägga resurserna på, anser att dessa bör läggas på (förmågan till) deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. Frekvensmässigt på andra hand nämns uppgiften att freda våra gränser mot illegala intrång () och i tredje hand stödet till det civila samhällets förmåga att klara av svåra påfrestningar i fred (). anger att möta ett väpnat angrepp mot vårt land som huvud- uppgift. När det gäller huvuduppgifterna inom den civila delen de kommande tio åren framhåller att resurserna bör läggas så att man i fred skall kunna stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera allvarliga samhällsstörningar, större olyckor och katastrofer. Förmågan att i händelse av väpnat angrepp mot vårt land trygga den livsnödvändiga försörjningen nämns av medan nämner förmågan att bidra till fred och säkerhet i vår omvärld, dvs. Uppgiften att stödja det militära försvaret nämns av . Två tredjedelar, män oftare än kvinnor, kan namnge en eller flera av de cirka 40 frivilligorganisationer i vårt land som arbetar med inriktning mot säkerhet, försvar, internationellt fredsarbete och social omvårdnad. Klart oftast nämns hemvärnet (), Svenska Röda Korset och (i bägge fallen) samt (). I övrigt ligger frekvenserna strax (, , , ) eller lägre. Få, , uppger sig vara aktiva medlemmar i en fri- villigorganisation med verksamheter som vetter mot säkerhet, för- svar, internationellt fredsarbete eller social omvårdnad, är passiva medan det stora flertalet – – svarar nej på frågan. Andelen aktiva eller passiva medlemmar är högst i åldersgruppen () samt bland dem i åldern (), bland högutbildade () samt bland boende i mindre orter eller på landsbygden (). Bland icke-medlemmarna kan strax över hälften, (vilket motsvarar omkring 3 miljoner personer i åldern ), tänka sig att engagera sig i någon frivilligorganisation för att kunna hjälpa till om samhället skulle drabbas av en allvarlig samhälls- störning, är tveksamma medan tar avstånd från tanken. Andelen som kan tänka sig att engagera sig är högst i åldersgrupperna 18 () och 40 (), bland medel- och högutbildade () och bland stor- stadsbor (). Vilken verksamhet skulle man föredra att engagera sig i? Bland de icke-medlemmar som kan tänka sig ett engagemang (totalt omkring 2,3 miljoner) anges oftast verksamheter som har att göra med befolkningsskydd och räddningstjänst (totalt , oftast män, ), vård, omsorg, hälso- och sjukvård (, oftast kvinnor, ), flyktinghjälp och humanitärt bistånd (, oftast kvinnor, ) samt djur- och miljöskydd (). Aktiviteter som omfattar skydd och bevakning av samhällsviktiga anläggningar föredras av (oftast män, ) medan (också i störst utsträckning män, ) väljer akti- viteter med inriktning på vapenträning och militära verksamheter. Jämförs svaren i åldersgrupperna är andelen som kan tänka sig verk- samheter som har att göra med befolkningsskydd och räddnings- tjänst respektive vård, omsorg, hälso- och sjukvård högst i åldrarna 18 24 och 40 , flyktinghjälp och humanitärt bistånd anges oftast i intervallet 30 64 medan arbete inom djur- och miljöskydd oftast föredras i åldern 25 29 och 40 . Vapenträning och militära verksamheter nämns oftast av personer i åldern . Kan man tänka sig att ställa upp som frivillig i en fredsfrämjande FN-insats någonstans i världen? Ja absolut svarar (omkring 1,1 miljoner i befolkningen), svarar ja kanske medan inte alls kan tänka sig detta. Andelen helt över- tygade är större bland männen än bland kvinnorna (22 mot 14 pro- cent) och högre i åldersgrupperna 18 24, 25 29 och 30 än i övriga åldersgrupper. Majoriteten () menar att engage- manget främst skulle gälla civila verksamheter medan föredrar militär verksamhet. Avslutningsvis – i vilken utsträckning samvarierar tanke och handling? Bland dem som anser att huvuduppgiften för det militära försvaret de kommande tio åren är att delta i internationella freds- främjande och humanitära insatser respektive som anser att huvuduppgiften blir att stödja det civila samhällets förmåga att klara av svåra påfrestningar är inte med i någon frivilligorganisation, men av dessa – eller räknat på samtliga med respektive uppfattning om huvuduppgift - kan tänka sig ett engagemang i en sådan. När det gäller medverkan i en fredsfrämjande FN-insats kan i grupperna med olika uppfattning om det militära försvarets huvuduppgifter absolut och kanske tänka sig att medverka i en sådan. En klar majo- ritet bland dessa föredrar i så fall civila verksamheter. av dem som anser att huvuduppgiften de kommande tio åren är att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera allvarliga samhällsstörningar samt av dem som anser att huvuduppgiften blir att bidra till fred och säkerhet i omvärlden är inte medlemmar i någon frivilligorganisation. Bland dessa kan tänka sig ett engagemang vilket motsvarar beräknat på samtliga med respektive uppfattning om huvuduppgifter. En femtedel bland dem som anser att huvuduppgiften för den civila delen av totalförsvaret blir att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera allvarliga samhällsstörningar och bland dem som menar att huvuduppgiften blir att bidra till fred och säkerhet i omvärlden kan absolut tänka sig att medverka i en fredsfrämjande insats, medan i respektive grupp kanske kan det. Även här dominerar önskemål om medverkan av civila karaktär. – undersökning bland mönstrande Det årliga värnpliktsuttaget har minskat stadigt, även om nästan 50 000 ungdomar fortfarande mönstrar . I sam- band med mönstringen får de information om totalförsvaret. Det är viktigt att på olika sätt försöka fånga upp de mönstrande som inte tas ut till värnplikt, bl.a. som potentiella medlemmar i frivilliga försvarsorganisationer. Det är här intressant och viktigt att undersöka vilken kunskap om frivillig försvarsverksamhet som de mönstrande har och i vilken utsträckning de är benägna att engagera sig i någon frivillig för- svarsorganisation. Utredningen har därför låtit Totalförsvarets plikt- verk distribuera samma frågor som inkluderades i Styrelsen för psykologiskt försvars årliga undersökning till mönstrande vid Total- försvarets pliktverks fem regionkontor. Sammanlagt har undersök- ningen omfattat drygt 530 personer . Resultaten från denna undersökning stöder i huvudsak resultaten från undersökningen från Styrelsen för psykologiskt försvar. På frågan vilken av det militära försvarets huvuduppgifter man tror blir den viktigaste , dvs. vilket man bör lägga resurserna på, anser 221 av 537 tillfrågade att dessa bör läggas på (förmågan till) deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. Frekvensmässigt på andra hand nämns uppgiften att freda våra gränser mot illegala intrång (100 av 537 tillfrågade) och i tredje hand stödet till det civila samhällets förmåga att klara av svåra påfrestningar i fred (80 av 537 tillfrågade). 65 av 537 tillfrågade anger att möta ett väpnat angrepp mot vårt land som huvuduppgift. När det gäller huvuduppgifterna inom den civila delen de kom- mande tio åren framhåller 186 av 537 tillfrågade att resurserna bör läggas så att man i fred skall kunna stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera allvarliga samhällsstörningar, större olyckor, katastrofer etc. När det gäller förmågan att i händelse av väpnat angrepp mot vårt land trygga den livsnödvändiga försörjningen anser 109 av 537 det som viktigast medan 139 tillfrågade nämner förmågan att bidra till fred och säkerhet i vår omvärld, dvs. Uppgiften att stödja det militära försvaret nämns av 47 tillfrågade. Drygt 340 tillfrågade kan namnge en eller flera av de cirka 40 fri- villigorganisationer i vårt land som arbetar med inriktning mot säkerhet, försvar, internationellt fredsarbete och social omvårdnad. nämns (248), hemvärnet (244), Amnesty (232) och Svenska Röda Korset (224). 20 tillfrågade är aktiva (16) eller passiva (4) medlemmar i någon sådan frivilligorganisation, medan 141 tillfrågade skulle kunna tänka sig att aktivt engagera sig i någon frivilligorganisation som arbetar med inriktning mot säkerhet, försvar, internationellt fredsarbete och social omvårdnad. I första hand är det befolkningsskydd och räddningstjänst (86) och vapenträning (82) som man då vill engagera sig i. 245 tillfrågade kan absolut eller kanske tänka sig att delta i fredsfrämjande insatser. I första hand är det militär verksamhet som är intressant (95) följt av att det inte spelar någon roll om det är militär eller civil verksamhet (77). 301 av 537 tillfrågade anser sig ha ganska dåliga eller mycket dåliga kunskaper om totalförsvaret. När det gäller statsutgifterna anser 169 tillfrågade att statsutgifterna för det militära försvaret bör behållas oförändrade. 214 tillfrågade anser att motsvarande gäller även för det civila försvaret. I det följande redovisas de frågor som utredningen har låtit Styrelsen för psykologiskt försvar och ställa i de två redovisade undersökningarna. I det följande har frågorna andra nummer än i rapporten från Styrelsen för psykologiskt försvar. 1.Sveriges totalförsvar, dvs. det militära och det civila försvaret, har ett antal huvuduppgifter. Jag kommer att läsa upp dessa huvuduppgifter och Du ombedes tala om vilken av dessa upp- gifter som Du tror är den viktigaste . Om vi börjar med det militära försvaret, vilken av följande fyra huvuduppgifter tror Du blir den viktigaste att lägga resurser på ? 1.möta ett väpnat angrepp på vårt land (krig råder) 2.freda våra gränser mot illegala intrång (t.ex. ubåtskränk- ningar, smuggling, överflygning) (fred råder) 3.delta i internationella fredsfrämjande militära och humani- tära insatser 4.stödja det civila samhällets förmåga att klara av svåra på- frestningar i fred SOU 2001:15 Bilaga 5 Viktigaste är 1 2 3 4 vet inte 2.Om Du sedan tänker på den civila delen av totalförsvaret. Vilken av följande fyra huvuduppgifter tror Du blir den vik- tigaste att lägga resurser på under den närmaste tioårsperio- den? 1.i händelse av väpnat angrepp mot vårt land och krig i vår omvärld skydda civilbefolkningen och trygga den livsnöd- vändiga försörjningen (t.ex. mat, vatten, el och värme) (krig råder) 2.i händelse av väpnat angrepp mot vårt land och krig i vår omvärld stödja det militära försvaret (krig råder) 3.i fred verka för att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera allvarliga samhällsstörningar, större olyckor, katastrofer (så att samhället trots störningen fungerar så normalt som möjligt) 4.bidra till fred och säkerhet i vår omvärld 3.I dag finns i nästan 40 s.k. frivilliga organisationer med inriktning mot säkerhet, försvar, internationellt fredsarbete och social omvårdnad. Kan Du namnge någon eller några av dem? 01 Amnesty (inter-/nationell) 06 Fredsbaskrarna (FB) 07 Frivilliga () 08 Frivilliga Flygkåren (FFK) 09 Frivilliga () 10 Frivilliga radioorganisationen (FRO) 11 Frivilliga skytterörelsen (FSR) 12 Förbundet () 15 Hemvärnet (HV) 19Läkare utan gränser (LUG) 21Rädda Barnen () 22Sjöräddningssällskapet (SSRS) 24Svenska Arméns och () 25Svenska Blå Stjärnan () 33Svenska Röda Korset (SRK) 4.Är Du själv medlem i någon frivilligorganisation med inriktning mot säkerhet, försvar, internationellt fredsarbete eller social omvårdnad? OM JA – i vilken eller vilka? 1ja, aktiv medlem 2ja, passiv medlem 3minns inte / vet inte 5.Skulle Du kunna tänka dig att aktivt engagera dig i någon frivilligorganisation för att kunna vara en resurs /kunna hjälpa till / om samhället skulle drabbas av en allvarlig samhällsstörning, t ex en stor olycka, katastrof och liknande? tveksamt, knappast, osäkert --- direkt till fråga 7 nej --- direkt till fråga 7 vet inte, har inte funderat på detta --- direkt till fråga 7 OM TÄNKA SIG FRIVILLIGT ENGAGEMANG 6.Inom vilken eller vilka verksamheter skulle Du i så fall kunna tänka Dig att aktivt engagera Dig? Skulle Du kunna tänka Dig att arbeta med (LÄS UPP) vatten- och livsmedelsförsörjning, tele- och datakommunikation, flyktinghjälp och humanitärt bistånd transporter, trafiksäkerhet, sjösäkerhet vård, omsorg, hälso- och sjukvård skydd och bevakning av samhällsviktiga vapenträning, militära verksamheter 7.Antag att () ber att medverka i en fredsfrämjande insats någonstans i världen. Kan Du tänka dig att delta som frivillig i en sådan insats? 1 är redan/har varit engagerad --- direkt till fråga 9 Bilaga 5 SOU 2001:15 tveksamt, knappast, osäkert ---- direkt till fråga 9 nej --- direkt till fråga 9 vet inte, har inte funderat på detta --- direkt till fråga 9 8.Skulle Ditt engagemang i så fall främst gälla militär verksamhet eller civil verksamhet? 1 främst militär verksamhet 2 främst civil verksamhet 3 spelar ingen roll (där jag gör mest nytta) 4 vet inte, kan inte säga 9.Allmänt sett – vilka kunskaper tycker Du att Du har om det svenska totalförsvaret, dvs. om vårt militära och civila försvar? Och till slut Din inställning i några frågor kring försvaret 10.Sveriges försvar består förutom det militära försvaret också av civila försvarsresurser. Om Du först tänker på det militära försvaret Anser Du att statsutgifterna för det militära för- svaret bör ökas, bibehållas oförändrade eller minskas? bibehållas oförändrade --- direkt till fråga 12 saknar uppfattning - kan inte besvara frågan --- direkt till OM ÖKAS/MINSKAS 11.När Du säger att statsutgifterna för det militära försvaret bör ökas /bör minskas/ tänker Du då generellt eller på någon speciell del av det militära försvaret? I så fall främst på vilken del? 1 generellt, överlag 2 armén (markförsvaret) 3 marinen (sjöförsvaret) 4 flyget (luftförsvaret) 5 kan inte motivera uppfattningen 12.Om Du sedan tänker på de civila delarna av totalförsvaret (t ex energiförsörjning, ledning och samordning, transporter, livs- medel, skyddsrum, andningsskydd m.m.) Anser Du att statsutgifterna för de civila delarna av totalförsvaret bör ökas, bibehållas oförändrade eller minskas? bibehållas oförändrade --- direkt till fråga 13 saknar uppfattning kan inte besvara frågan --- direkt till OM ÖKAS/MINSKAS 13.Tänker Du då på det civila försvaret generellt eller på någon speciell sektor (funktion) inom detta? I så fall främst på vilken? 01 generellt (överlag) 02 befolkningsskydd och räddningstjänst 03 vatten- och livsmedelsförsörjning, energiförsörjning 04 tele- och datakommunikation, informationshantering 05 flyktinghjälp och humanitärt bistånd 06 djur- och miljöskydd 07 transporter, trafiksäkerhet, sjösäkerhet 08 vård, omsorg, hälso- och sjukvård 09 skydd och bevakning av samhällsviktiga anläggningar 11 kan inte motivera uppfattningen Rådet för frivillig samhällsberedskap Den frivilliga totalförsvarsverksamheten präglas av mångfald. Det finns ett stort antal aktörer, bl.a. statliga myndigheter och kom- muner, som för olika behov efterfrågar de frivilliga totalförsvars- organisationerna. Det finns också flera uppgifter som kan vara svåra och komplexa för enskilda frivilligorganisationer. Utredningen föreslår i kapitel 5 att ett nytt centralt samord- ningsorgan, Rådet för frivillig samhällsberedskap, bör inrättas. I det följande presenteras dels en modell för hur Rådet kan utformas, dels ett utkast till stadgar för Rådet. Den slutgiltiga utformningen av Rådets organisation och stadgar måste naturligtvis utarbetas av de frivilliga totalförsvarsorganisationerna själva. Rådet för frivillig samhällsberedskap (RFS) skall utgöra ett centralt samordningsorgan med uppgift att stödja medlems- organisationerna och företräda den samlade frivilliga totalförsvars- rörelsen gentemot kommuner, statliga myndigheter, riksdag och regering samt medborgarna. För att kunna bli medlemmar i för frivillig samhälls- beredskap måste organisationer uppfylla kriterier i förordning (2001:00) om frivillig totalförsvarsverksamhet. RFS för frivillig samhällsberedskap bör föreslå vilka organisationer som uppfyller kriterierna och vilka som därmed bör ingå i Rådet– och tilldelas myndighetsuppgiften att fördela bidrag till dessa. Att gentemot politiker aktivt verka med en styrka som en samlad folkrörelse utgör har hög prioritet. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av den förändrade samhällsbilden och statsmakternas tydliga uttalanden om att stärka samhällsberedskapen genom att utnyttja bl.a. totalförsvarets resurser i extraordinära situationer i fred och krig. I det här sammanhanget behöver den frivilliga totalförsvars- verksamheten en stark plattform som ständigt tydliggör det ansvar förmåga och resurser som den frivilliga totalförsvarsrörelsen kan bidra med i samhällsberedskapen, såväl i fred som krig. Därför har RFS också en viktig roll som samarbetspartner till statliga myndigheter och kommuner. Det kan gälla t.ex. Försvars- makten och i fråga om behov, uppdragsstyrning och uppdragsersättningar eller och kommuner angående information till skolorna. RFS kan också vara remissinstans i vissa fall, exempelvis i övergripande frågor. Övergripande organisationsstruktur och ansvarsfördelning Rådet för frivillig samhällsberedskap är ett permanent, centralt samordningsorgan för de frivilliga totalförsvarsorganisationerna. Varje enskild frivillig totalförsvarsorganisation verkar som en självständig enhet gentemot sina medlemmar och företräder dessa i Rådet för frivillig samhällsberedskap. De enskilda organisationerna stöds av Rådet i sitt strategiska arbete och i övergripande frivilligfrågor. I dessa avseenden före- träder Rådet för frivillig samhällsberedskap det samlade fri- villigförsvaret gentemot riksdag och regering, Försvarsmakten, , andra statliga myndigheter och kommuner. Rådet för frivillig samhällsberedskap företräder således det frivilliga totalförsvaret på liknande sätt som gör för idrottsrörelsen och för studieförbund och folkhögskolor. Rådets huvudsakliga uppgifter bör vara att företräda frivilligförsvaret mot regering och riksdag i gemen- samma frågor, stödja och vid behov företräda sina medlemsorganisationer gentemot statliga myndigheter, kommuner och samhället i övrigt, bevaka frivilligförsvarets roll i samhällsberedskapen, föreslå regeringen (Försvarsdepartementet) vilka organisationer som enligt en ny frivilligförordning skall räknas som frivilliga totalförsvarsorganisationer, bereda beslut om och administrera organisationsstöd till dessa organisationer. Rådet övertar därmed motsvarande uppgifter från Försvarsmakten och , företräda frivilligförsvaret i och i , bevaka frivilligförsvarets intressen i folkrörelsepolitiken och verka för en demokratisk utveckling, folkförankring och etiska regler i frivilligförsvaret. Rådet för frivillig samhällsberedskap bör ha en övergripande orga- nisationsstruktur med stämma, styrelse och ett kansli. Till Rådet bör knytas ett antal fasta utskott, t.ex. internationellt utskott, informationsutskott och utbildningsutskott. Därtill kan tillfälliga utskott bildas vid behov, t.ex. för större projekt, inför stora evenemang, eller för att samordna likartade funktioner inom flera frivilligorganisationer. Rådet för frivillig samhällsberedskap kan därigenom flexibelt anpassas till antalet frivilliga totalförsvars- organisationer och till förändringar i omvärlden. Det bör kunna ge service och stöd till de organisationer som uppfyller kriterierna för att vara frivilliga totalförsvarsorganisationer. Rådet för frivillig samhällsberedskap skall ha fastställda stadgar som reglerar verksamheten och avgränsar Rådets arbete gentemot de enskilda organisationernas interna angelägenheter. Rådet kan också , i likhet med , Folkbildnings- rådet och till trossamfund, tilldelas vissa myndighetsuppgifter enligt en ny lag och en ny förordning om fördelning av statsbidrag till frivilliga totalförsvars- organisationer. Det är viktigt att statsmakterna tydligt anger sina övergripande mål och åtaganden för frivillig totalförsvarsverksamhet. Detta måste emellertid göras efter en avvägningsprocess som rör militärt försvar, civilt försvar och frivilligförsvar. Genom att ge Total- försvarets chefsnämnd en roll i processen kan regeringen skapa ett fungerande forum för totalförsvarets högsta företrädare för militärt och civilt försvar tillsammans med motsvarigheten inom frivilligförsvaret. Rådet bör vara representerat i och i . I det följande presenteras exempel på hur Rådet för frivillig samhällsberedskap skulle kunna organiseras och hur stadgar skulle kunna formuleras. Riksstämma hålls en gång . Riksstämman beslutar om stadgar, verksamhetsinriktning, bud- get och årsredovisning. I riksstämman ingår representanter för samtliga frivilliga total- försvarsorganisationer samt styrelsens ordförande. Riksstämman fattar beslut med enkel majoritet i alla frågor utom stadgeändringar. Här erfordras godkännande av två tredjedelar av de röstberättigade Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Röstberättigade är de ombud som respektive frivillig totalför- svarsorganisation utsett samt ordföranden i Rådet. Varje frivillig totalförsvarsorganisation företräds av ett antal ombud. Antalet ombud avgörs med ledning av det antal enskilt anslutna medlem- mar som respektive organisation organiserar enligt följande: 1 001 5 000 medlemmar 5 001 12 000 medlemmar > 12 001 medlemmar Styrelsen utses av riksstämman. Styrelsen består av ordförande, tio ledamöter och tio personliga ersättare. Ordföranden utses av riksstämman. Styrelsen väljer inom sig vice ordförande och övriga erforderliga funktionärer. Styrelsens sammansättning bör vara sådan att det råder balans mellan frivilliga bemanningsorganisationer och frivilliga främjandeorganisationer. Styrelsen sammanträder minst en gång varje kvartal. Styrelsen är beslutsmässig när ordföranden och minst sju leda- möter är närvarande. Rådet för frivillig samhällsberedskap organiserar ett centralt kansli för det dagliga arbetet och för att verkställa stämmans och styrelsens beslut. Kansliet leds av en chef, som utses av styrelsen. Kansliet svarar för planering och genomförande av riksstämman och styrelsens Kansliet bereder på styrelsens uppdrag remissvar och samordnar arbetet med de olika frivilliga totalförsvars- organisationerna. I kansliets uppgifter ingår bl.a. kontakter med departement och myndigheter samt utredningsarbete enligt styrel- sens anvisningar. Kansliet kan bestå av tre funktioner enligt följande: Funktionen svarar för planering av riksstämma och styrelsemöten samt för externa kontakter med politiker, Försvarsdepartementet, berörda myndigheter och kommuner när det gäller bl.a. policy- och inriktningsfrågor och planeringsstöd. Funktionen bör i sitt arbete ha nära kontakter och samarbete med de frivilliga totalförsvarsorganisationernas samarbetsorgan på regional och vid behov även på lokal nivå. I planerings- och koordineringsfunktionen ingår bl.a. juridisk kompetens i form av t.ex. deltidsbefattning eller konsultativt stöd. Kompetensen bör omfatta bl.a. föreningsjuridik och skattejuridik. Funktionen ger råd vid avtalsskrivning och vid upphandlingssitua- tioner. Funktionen ger service och konsultstöd till föreningar och förbund. Informationsfunktionen har tre roller.