sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — Nationalräkenskaperna och primärstatistiken är ofta inte jämförbara. Det är svårt att veta vilken källa som har använts och vilka korrigeringar som har gjorts. Även mellan olika primärkällor, som i princip skall visa samma sak, råder bristande jämförbarhet, främst vad gäller sysselsättning och löner. Dålig jämförbarhet i den ekonomiska statistiken Jämförbarheten mellan olika statistikprodukter vållar användarna en del bekymmer. anser att det krävs betydligt mer samarbete mellan statistikproducenterna för att förklara skillnader. SCB gör inga jämförelser mellan statistikprodukter som berör varandra och det krävs en generell förbättring. National- räkenskapernas status inom SCB borde höjas och leveransen av data till nationalräkenskaperna borde ha högre prioritet. Även , och många andra användare anser att SCB borde arbeta mer med konsistens- prövning. LO:s ekonomer poängterar att SCB bör ha huvud- ansvaret för konsistensprövningen. Företrädarna för Socialdeparte- mentet tycker att SCB borde informera mer om att det finns olika källor till samma uppgifter. Ekonomen vid Första AP-fonden tycker ändå att det går att följa samband i ekonomin ganska väl och att man bör kunna förlita sig på att nationalräkenskaperna har stämts av mot primärstatistikens olika delar. ekonomer uppger att det är vanligt att olika källor inte stämmer, men att det ändå går att använda statistiken så länge inte skillnaderna är mycket stora. Företrädaren för tycker att SCB:s produkter i stort sett uppfyller rimliga krav på jämförbarhet. Det finns i huvudsak två typer av problem när det gäller jämförbarhet i den ekonomiska statistiken. För det första finns skillnader mellan s.k. primärkällor och motsvarande uppgifter i nationalräkenskaperna. I detta fall är problemet att identifiera vilken källa som har använts och vilka korrigeringar som har gjorts. För det andra skiljer sig resultaten mellan statistikprodukter som i princip skall beskriva samma variabel. Användarna tycker att det allmänt sett är dålig överensstämmelse mellan korttidsstatistiken och nationalräkenskaperna. Detta gäller särskilt sysselsättning och lönesummor, men också industri- produktion, lager, detaljhandel, finansräkenskaper, sparande och disponibel inkomst, mjukvaruinvesteringar, handelsbalans, utrikes- handel och prisindex. På dessa områden är det svårt att veta vilken källa man bör använda, eller vilken som är mest tillförlitlig. Postens ekonomer tycker att man borde anpassa primär- statistiken mer till nationalräkenskaperna, t.ex. vad gäller mät- veckorna i arbetskraftsundersökningarna. LO:s ekonomer menar att det är olyckligt när användarna etablerar egna sanningar i de fall statistikkällor visar på olika utveckling. Därför måste avstämningen förbättras mellan primärkällorna och nationalräkenskaperna. utredare påpekar att det verkar som om man plötsligt byter källa i nationalräkenskaperna t.ex. för beräkningen av sysselsättningen, vilket skapar osäkerhet. menar att det är stora skillnader mellan nivåerna i sysselsättningen i olika branscher i nationalräkenskaperna respektive primärstatistiken. Förenings- ekonomer har iakttagit att det är lättare att prognostisera BNP utifrån primärstatistiken i än att göra detta på motsvarande sätt för . Företrädarna för menar att SCB borde stämma av lönesummeuppgifterna mot andra källor, t.ex. den kortperiodiska lönestatistiken. Ekonomen vid Fond- kommission önskar att inkonsistens mellan nationalräkenskaper och finansräkenskaper redovisas. ekonomer pekar på att det har uppstått stora skillnader i utrikeshandels- statistiken mellan nationalräkenskaperna och handelsbalansen enligt . Det kan röra sig om skillnader på flera miljarder. Problemet med att olika källor som skall beskriva samma variabler ger olika resultat gäller framförallt sysselsättning och löner. menar att vikten av samordning mellan statistikprodukter inte kan överbetonas. När det gäller syssel- sättningsstatistiken krävs en medveten samordning inom SCB. Sysselsättningen mäts både från arbetstagar- och arbetsgivarsidan. Det är för stora skillnader mellan dessa mätningar som det görs för lite för att beskriva orsakerna till att skillnaderna uppstår. Det framför och ekonomerna från Kvalitetskontroll och konsistensprövning mellan de två produkterna verkar inte göras. ekonomer brukar använda kommunernas räkenskapssammandrag, vilket ger en säkrare bild av sysselsätt- ningen i kommunerna, men den statistiken kommer betydligt . Kommunernas finansiella sparande finns med tre olika värden, i kommunernas räkenskapssammandrag, i nationalräkenskaperna och i finansräkenskaperna. Dessa skillnader borde förklaras då respektive källa publicerar nya data, menar ekonomer. Ekonomerna vid tycker att det ibland är lätt att misstolka statistik om t.ex. nyföretagande och inkomstfördelning. Växande inkomstskillnader belyses inte särskilt väl i statistiken. De tycker vidare att individdatabaserna är svåra att använda. Definitioner ändras ständigt och data levereras i en bunt CD-skivor. utredare har väntat på ett yrkesregister och hoppas återfinna det i databaserna inom en rimlig framtid. pekar på ännu ett exempel där det finns behov av en konsistensprövning. Det gäller arbetskraftsundersökningarna () och den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken (KS). Dessa båda källor ger ibland motstridiga signaler. Fortsatt arbete krävs enligt för att klargöra orsakerna. Kvarstående skillnader bör kommenteras vid publiceringen. Även statistik- användare vid , Verkstadsindustrier och TCO tycker att det är besvärligt att dra slutsatser när den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken och arbetskraftsundersökningarna divergerar. företrädare upplever dessutom skillnaden mellan arbetskraftsundersökningarna och AMS statistik som besvärande. Ekonomerna vid Verkstadsindustrier jämför SCB:s statistik över arbetade timmar med den statistik de själva samlar in från sina medlemsföretag. Uppgifterna över arbetade timmar verkar inte stämma i nationalräkenskaperna, men däremot i arbetskraftsundersökningarna och lönestatistiken. SAF:s ekonomer menar att produktivitetsutvecklingen i national- räkenskaperna ibland är orimlig, och misstänker att det beror på inkonsistenser mellan produktion och arbetade timmar. Statistiken över lönesummor stämmer inte med förtjänst- statistiken (lönestatistiken). Det skulle enligt Finansdeparte- mentet kunna var ett uttryck för att nya belöningssystem inte kommer in i lönestatistiken. påpekar att konjunkturstatistiken inte inkluderar bonus och en trettonde månadslön m.m. samt att sysselsättningen mätt i termer av antal arbetade timmar för anställda störs av svårigheter att dagkorrigera och diverse arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det ger tillsammans en annorlunda bild av total utbetald lönesumma jämfört med lönesummestatistiken. Förtjänststatistiken mäter även lönesumma medan skattestatistiken mäter lönesumma per person. Möjligen borde SCB övergå till att även mäta förtjänststatistiken per person. Alternativt bör definitionerna bli klarare. Företrädarna för tycker att man borde göra systematiska jämförelser mellan lönesummestatistiken och produk- tivitetsutvecklingen. Även jämförelser mellan arbetade timmar enligt arbetskraftsundersökningarna, antal sysselsatta enligt den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken samt arbetade timmar enligt den kortperiodiska lönestatistiken bör göras löpande av nationalräkenskaperna. utredare tycker också att lönestatistiken för kommunerna visar för låga utvecklingstal, när de jämför med uppbördsstatistik och sin egen lönestatistik. Även SAF:s ekonom störs av att statistiken över löner och lönesummor inte stämmer överens. Det finns också exempel på inkonsistenser i andra statistikkällor som borde visa ungefär samma resultat. SEB:s ekonomer har sett skillnader mellan industriproduktionsindex och motsvarande barometerdata. Ekonomerna vid har problem med statistiken över nyföretagande eftersom den statistik som SCB producerar visar en annan utveckling än motsvarande statistik som Jobs&Society tar fram. Användarna av ekonomisk statistik anser generellt att det är viktigt med internationellt jämförbar statistik och att det pågående harmoniseringsarbetet är viktigt. De flesta gör internationella bedömningar eller jämförelser. Många användare pekar på statistikområden där bl.a. definitionsskillnader försvårar eller omöjliggör internationella jämförelser. Ett av problemen är att gamla samt olika branschnomenklaturer används. Ett annat problem är att länder använder olika metoder för deflatering i nationalräkenskaperna. Det försvårar internationella jämförelser av t.ex. produktivitetsförändringar och olika mått som relateras till BNP. Flera användare tycker vidare att SCB borde kunna påverka den internationella harmoniseringen i högre grad. Det är också viktigt att harmoniseringsarbetet är användarorienterat. Det framhålls även att harmoniseringen inte får gå så långt att nationella intressen och företeelser blir eftersatta. En lösning som nämns är att parallella serier framställs när viktiga statistikserier hotar att försvinna p.g.a. anpassningen till internationella standarder. Användarna uppfattar att anpassningen av statistiken till i första hand ENS 1995 har varit mycket resurskrävande och trängt ut annat viktigt utvecklingsarbete vid SCB. Vikten av internationell jämförbarhet betonas av Finansdeparte- mentet. Anpassningen av nationalräkenskaperna och annan ekonomisk statistik till FN:s och EU:s riktlinjer har varit betydelsefulla steg i harmoniseringsarbetet. Det är enligt Finans- departementet angeläget att detta arbete fortgår. Även , och alla övriga användare som haft någon bestämd uppfattning i denna fråga delar åsikten att det är viktigt att statistiken är internationellt jämförbar. har många användare synpunkter på omfattningen av harmoniseringsarbetet i relation till annat viktigt utvecklingsarbete. Dessutom finns farhågor för att statistik, som har utformats specifikt för att beskriva svenska förhållanden kan komma att förlora väsentliga delar av sitt innehåll i en harmoniseringsprocess. ser vissa risker i att ambitionerna kan gå för långt när det gäller detaljer och insamlingsrutiner. Det kan också vara fel att eftersträva samma metoder för alla länder, eftersom länder har olika näringsstruktur m.m. () menar att EU:s krav ibland är för detaljerade och att SCB borde säga ifrån då kraven är orimliga. KI uppfattar EU:s krav på harmonisering som mycket omfattande, vilket knappast någon förutspådde vidden av. Det har tagit stora resurser från andra inhemska behov. Användare vid och Företagarnas Riks- organisation anser också att det viktiga harmoniseringsarbetet inte får ta så mycket resurser att de inhemska behoven åsidosätts. Det finns också en risk menar ekonomer att harmoniseringen går så långt att nationella intressen och företeelser glöms bort. En lösning kan vara att ta fram parallella serier. För att underlätta en harmonisering kan ekonomen vid Första AP-fonden tänka sig att detaljeringsgraden skall anpassas. Om detta inte är möjligt bör parallella serier tas fram som uppfyller kraven för dels internationella jämförelser, dels nationella behov. Företrädarna för anser att det är allvarligt att användarna inte på ett tidigt stadium informeras om förändringar i statistiken till följd av t.ex. rekommendationer och lagstiftning inom EU. Användarna bör få information på ett tidigt stadium om de diskussioner och förhandlingar, som pågår inom med avseende på förändringarnas art, deras konsekvenser m.m. Användarna borde också få möjlighet att framföra sina synpunkter på förslagen och via SCB påverka harmoniserings- arbetet inom . Ekonomen vid menar att SCB borde kunna och få möjlighet till att i högre grad påverka överens- kommelser och lagstiftning om statistiken inom EU. ekonom anser att det vore bra om tog egna initiativ och inte bara inväntar andra länder. Det är också viktigt att harmoniseringsarbetet anpassas till användarnas behov. Företrädarna för anser att harmonisering av statistiken mellan länder är mycket viktig. Benchmarking kräver jämförbara siffror. är benchmarking svårt att genom- föra på många områden p.g.a. olika definitioner. Ekonomerna vid framhåller att skapandet av harmoni- serade tidsserier är viktigt för att jämförelser skall kunna göras. Kraven från och innebär enligt experten vid för ett analysinstitut att harmoniserings- arbetet snabbas upp, vilket är positivt. Den internationella harmoniseringen skulle enligt företrädare också kunna leda till att svensk statistik byggs ut med sådan statistik eller detaljrikedom, som finns i andra länders statistik- system, men inte i det svenska systemet. SCB bör i större utsträckning redovisa vad andra länder gör på harmoniseringsområdet, menar TCO:s ekonomer. Det är viktigt att skillnader i definitioner, antaganden m.m. redovisas. Forskarna vid () pekar på att forskningen i hög grad är datadriven. omfattande databaser har gjort att forskningen formligen exploderat. Det är viktigt med ett centralt ansvar för harmoniseringen. Man tvingas ge avkall på kvalitetskraven för att kunna göra internationella jämförelser. Statistik med bristande jämförbarhet Gamla och skiftande indelningar av varor och branscher kan ge problem vid internationella jämförelser framhålls av ekonomen vid . Liknande problem förs fram av ekonomerna vid Verkstadsindustrier, som menar att internationella jämförelser har försvårats . Ett exempel är den branschfördelade statistiken. Ekonomerna vid TCO pekar på att internationella jämförelser försvåras av stora skillnader i eko- nomiska strukturer t.ex. branschsammansättningar. Det går bättre att göra jämförelser på aggregerad nivå. En modernare sektorindelning av industrin efterfrågar bl.a. företrädaren för Första AP-fonden. Nationalräkenskaperna vid SCB bör se över indelningen för att den bättre skall stämma överens med den indelning som den internationella finansmarknaden använder, som speglar viktiga branscher. Ett exempel är Morgan&Stanleys sektorindelning där IT-sektorn är en del och traditionell verkstadsindustri, läkemedels- och bioteknikindustri samt råvaruindustri är andra. Ekonomerna vid pekar på att EU:s definition av småföretag inte stämmer med den svenska indel- ningen. EU räknar företag med upp till 250 anställda som småföretag, vilket ekonomerna tycker är alldeles för högt. De räknar istället företag med upp till 50 anställda som småföretag. Ekonomerna vid tar upp begreppet företagare som ett exempel där den internationella jämförbarheten är dålig. Flera användare pekar på problem som härrör från olika sätt att deflatera och mäta produktiviteten. Ekonomerna vid Förenings- ser olikheterna i metoderna att deflatera i olika länder som det största problemet vid internationella jämförelser. Ländernas olika metoder kan slå kraftigt på förändringstalen. En målsättning bör vara att uppnå liknande sätt att mäta pro- duktiviteten, enligt ekonomerna. Ekonomen vid Fond- kommission pekar på olikheterna i produktivitetsberäkningarna som ett stort problem. Både företrädarna för och Nordea nämner BNP som en viktig variabel, som bör harmoniseras ytterligare vad gäller metoderna för att beräkna BNP. Ekonomerna vid TCO har likartade synpunkter och pekar på att olika sätt att beräkna produktiviteten förvrider jämförelser av t.ex. BNP. Ekonomen vid SAF menar att det är viktigt att mått som relateras till BNP kan jämföras, t.ex. skattetrycket. Flera användare pekar på bristen på jämförbar lönestatistik mellan länder. Statistikanvändarna vid LO, , Posten och Nordea pekar på detta problem. Användarna vid SAF tar upp problemet att uppgifter för samma statistiska variabel kan skilja sig i olika internationella databaser. uppgifter stämmer ibland inte alls med , t.ex. när det gäller löneutvecklingen i . Experten vid pekar på några specifika problem som berör svensk statistik i internationella databaser. SCB:s leveranser av lönestatistik till omfattar endast data för arbetare. Det ger helt fel bild av löneutvecklingen inom närings- livet. SCB borde väga ihop lönerna för arbetare och tjänstemän, menar experten. Vidare pekar denne också på att statistik har visat konstiga utfall för löneutveckling i . SCB borde bistå med att få rätt uppgifter, t.ex. genom att påtala när det har uppstått skarvar i tidsserier. Det gäller bl.a. lönesummor, kollektiva avgifter och antal anställda inom näringslivet. Arbetsmarknadsstatistiken är svår att jämföra internationellt. Det beror på skillnader i definitioner och täckning. Postens ekonomer efterlyser bättre jämförbarhet på detta område. Enligt ekonom är det vilseledande att man i internationell arbetsmarknadsstatistik ger andra uppgifter för arbetslöshet och sysselsättning än de uppgifter som används i . Ekonomen vid ser brister när det gäller möjligheter till internationella jämförelser vad gäller industriproduktion och arbetskraftskostnader per producerad enhet. Några statistikanvändare tar upp utrikeshandeln och Intrastat. Företrädaren för anser att den internationella harmoniseringen av ekonomisk statistik är bra om den leder till att statistiken blir bättre och jämförbarheten ökar. Införandet av Intrastat har dock inte varit till fördel för utrikeshandelsstatistiken. Den internationella jämförbarheten har omöjliggjorts för en stor del av materialet. Även företrädarna för , Posten m.fl. pekar på problemen med Intrastat. Behovet av jämförbarhet rörande den offentliga sektorn tas upp av utredare, som menar att det är svårt att hitta jämförbar statistik. Det är viktigt att t.ex. EU:s olika indikatorer kan jämföras mellan länder. Det är bra om det går att jämföra skatter, löner och kostnader för skola, offentlig service m.m. mellan länder. FöreningsSparbankens ekonomer menar också att bristerna i statistiken för kommunsektorn (som är relativt sett stor i ) ger problem vid internationella jämförelser. Experterna vid () nämner att det inte finns möjligheter till en jämförelse mellan deras redovisning av statens finanser och motsvarande för andra länder. Däremot kan en jämförelse av dessa uppgifter göras utifrån ländernas nationalräkenskaper. Här betonar experterna behovet av att kunna få fram långa tidsserier för internationella jämförelser. Övergången till ENS 1995 innebär att längre tidsserier inte finns tillgängliga. Här behöver serierna skrivas tillbaka med hjälp av detaljerade data. Utredarna vid framhåller två produkter som de jämför internationellt, dvs. tidsanvändningsundersökningen respektive välfärdsligan (köpkraftskorrigerad BNP). Företrädarna för har ett stort behov av att kunna göra internationella jämförelser. De använder bl.a. Accounts för detta. Den internationella harmoniseringen är mycket viktig i detta sammanhang. För del är det ett stort problem att inte kunna göra jämförelser med andra länder på hälso- och sjukvårdsområdet. Definitionerna i de svenska nationalräken- skaperna är annorlunda och det saknas tillräckligt detaljerad statistik. Tillgängligheten har förbättrats rejält med hjälp av SCB:s hemsida och databaser. Många är emellertid missnöjda med databaserna och tycker att det är svårt att hitta och få ut det som eftersöks. Databaserna saknar fortfarande mycket statistik. Analysen i pressmeddelanden behöver förbättras. Det är för litet fokus på det ekonomiskt intressanta och ofta saknas information som användarna behöver för att kunna dra egna slutsatser. Det råder brist på dokumentation och information om statistiken, inte minst vad gäller nationalräkenskaperna. Avstäm- ningarna i nationalräkenskaperna är ett av flera områden där användarna skulle vilja ha mer information. Statistik över bl.a. löner, lagerförändringar och den offentliga sektorns finanser upp- levs av flera som dåligt anpassade till användarnas behov. Bättre beskrivningar av fel och osäkerhet i statistiken efterfrågas generellt. Nästan alla användare tycker att statistikens tillgänglighet är bra och att den har blivit mycket bättre med hjälp av SCB:s hemsida och databaser. Det finns emellertid ett stort antal användare som menar att upplägget och strukturen på databaserna inte är tillfredsställande. Många tycker att databasernas uppbyggnad är inkonsekvent och att det är svårt att hitta i dem. Det anser och flera andra användare bl.a. från FöreningsSparbanken, , , , , , , Kommers- kollegium och . Statistiska meddelanden är t.ex. svåra att hitta från hemsidan. Ekonomen vid poängterar att även enkla siffror som används av många är svåra att hitta. Särskilt arbetsmarknads- och utrikeshandelsstatistiken är omständliga att leta sig fram i. Ekonomen vid menar att paketeringen i databaserna är sämre än i andra länder. Dokumentationen i databaserna är bristfällig, påpekar några användare. Postens ekonomer föreslår att korrigeringar som gjorts för att få nationalräkenskaperna att gå ihop skulle kunna presenteras i ett appendix på hemsidan. vid dokumentation om exempelvis det nya sättet att mäta hushållens inköpsplaner. Experterna vid ESV saknar bra dokumentation för att jämföra statens finansiella sparande i nationalräkenskaperna med ESV:s budgetsaldo. SCB, och skall tillsammans utveckla fördelningsnycklar och länktabeller mellan national- räkenskaperna och statsbudgeten. En slutredovisning av uppdraget skall göras . Ett annat problem är att databaserna upplevs som svårhanterade. Ekonomerna vid och skulle vilja ha enkla analysredskap i SCB:s databaser, t.ex. för att beräkna bransch- uppdelad produktivitet. utredare föreslår olika upp- sättningar av diagram beroende på användarprofil, dvs. ett fåtal diagram på aggregerad nivå för stressade chefer och diagram på mer detaljerad nivå för dem med andra behov. ekonom tycker att det tar tid att lära sig PC- , det av SCB utvecklade systemet för att hantera databaserna. Experten från för ett analysinstitut är också missnöjd med , som inte alls fungerar på ett önskvärt sätt, eftersom det alltid krävs bearbetningar för att få fram en tidsserie, menar han. Företrädaren för menar också att inte är helt lyckad som programvara. påpekar att kravet på lösenord krånglar till det när man arbetar från olika datorer. Ytterligare ett problem med databaserna är täckningen. Det saknas fortfarande mycket statistik. Det menar m.fl. Särskilt nämns löner, småföretag, bruttonationalinkomst, konsumentprisindex på detaljerad ändamålsgruppering och AMS- statistik över lediga platser som exempel på statistik som borde finnas i databaserna. LO:s ekonomer pekar på att det finns intres- santa tidsserier från , som inte publiceras. Förenings- ekonomer vill ha mer rådata, dvs. obearbetad statistik för att kunna gör egna analyser. Täckningen över tiden nämns också av några användare som ett problem. Tidsserierna i databaserna är för korta, menar bl.a. användarna vid , och Posten. Några nämner också att det är ett problem att nationalräkenskaperna inte läggs ut i databaserna. Årsräkenskaperna bör exempelvis läggas ut i databaserna så fort de publiceras, anser samt företrädare för och . Åtminstone bör det finnas en mer omfattande publikation på papper - ett pressmeddelande räcker inte. Trots att de flesta i princip är nöjda med SCB:s sätt att sprida resultaten, är det många som i stället eller som komplement använder sig av databasföretaget . Den främsta anledningen till att EcoWins databaser upplevs som mycket enklare att hantera är att man får fram tidsserier direkt i diagram, som man själv kan bearbeta direkt i diagrammet. Uppdateringarna sker efter att statistiken publicerats och det finns långa tidsserier. Några anger EcoWin som ett föredöme och tycker att SCB borde gå i samma riktning. LO:s ekonomer anför att det vore bättre om SCB hade motsvarande service, med tanke på SCB:s större tillgång till och tillförlitlighet vad gäller information om statistiken. Ekonomerna vid anser att även SCB skulle kunna erbjuda segment av statistik mot betalning. Flera användare är nöjda, eller har inga synpunkter alls när det gäller pressmeddelanden och publikationer. Det som ändå påpekas som mindre bra är analysen i pressmeddelandena, vilken ofta är bristfällig.