sou · GPB370d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Kostnaderna får även omfatta utlägg för advokatarvode som leder fram till ett frisläppande mot borgen. Om det finns sär- skilda skäl får biståndet även omfatta annan kostnad. Ekonomiskt bistånd lämnas däremot inte för att betala borgenssumma eller böter. Ekonomiskt bistånd kan ges i den utsträckning som behövs för att den frihetsberövade ska beredas ett tillfredsställande rättsskydd. Skälet till att bestämmelsen infördes i lagen var att det ansågs vara ett viktigt rättssäkerhetskrav att den som anhållits, häktats eller i övrigt berövats friheten skulle ges möjlighet att försvara sig och att åberopa sådana omständigheter som talar till hans eller hennes förmån. I den mån svenska medborgare utomlands saknar ett rimligt rätts- skydd bör det därför ankomma på de svenska utlandsmyndigheterna att tillse att de får detta. 1972:132 s. 203) Hur tillämpas bestämmelsen om tillfredsställande rättsskydd? Om den frihetsberövade har rätt till en offentlig försvarare enligt verksamhetslandets lagstiftning, får han eller hon som regel inte bistånd till en offentlig försvarare. I vissa fall uppfyller de offentliga försvararna inte kravet på ett tillfredsställande rätts- skydd. Skälet till det kan vara att försvararen inte är tillräckligt kvalificerad eller står i beroendeförhållande till myndigheterna i landet. I sådana fall händer det att den frihetsberövade får bistånd till en annan försvarare. Det händer också att den som är frihetsberövad inte får någon offentlig försvarare så länge en förundersökning pågår. I sådana fall kan det förekomma att utlandsmyndigheten ser till att en försva- rare utses, om vederbörande åtar sig att fungera som offentlig för- svarare också under rättegången. Bistånd till en person som berövats friheten ska i princip lämnas utan prövning av biståndstagarens ekonomiska ställning. Utlands- myndigheten får bistå med att skaffa en lämplig försvarare och ställa sig som garant för den ersättning som försvararen begär. Vid valet av försvarare har den fängslade i princip rätt att välja den försvarare som han eller hon önskar, om det inte skulle förorsaka avsevärt ökade kostnader. Det innebär att om den fängslade väljer en försvarare som begär en alltför hög ersättning, så accepteras detta inte utan vidare. Om den fängslade själv har engagerat en advokat utan utlands- myndighetens medverkan lämnas inte något bistånd för kostna- derna. Den fängslade får då själv betala advokaten. Det enda bistånd som då kan komma ifråga är hjälp med överföring av pengar från bank eller anhöriga i . Bistånd lämnas inte heller om den fängslade förses med advokat genom landets myndigheter och det försvaret kan anses ge tillfredsställande rättsskydd. Innan en utlandsmyndighet lämnar ekonomiskt bistånd för rättsskydd i brottmål ska den inhämta UD:s yttrande. Utlands- myndighetens beslut kan överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Det anses ingå i utlandsmyndigheternas uppgifter att aktivt verka för att en tilltalad i brottmål får tillgång till tolk inom ramen för ett tillfredsställande rättsskydd. Flera stater har i sin processlag- stiftning motsvarigheter till reglerna i 5 kap. 6–8 §§ rättegångs- balken om domstols skyldighet att sörja för tolkhjälp. 14.4När ska bistånd till försvarare och tolk betalas tillbaka? Enligt 5 § första stycket lag ska den som fått bistånd åter- betala beloppet. Återbetalningsskyldigheten får jämkas eller efter- ges om det finns skäl till det med hänsyn till brottsligheten eller biståndstagarens personliga och ekonomiska förhållanden. Det är UD som i efterhand prövar om återbetalning ska ske. Frågan om bistånd för advokat ska återbetalas eller inte prövas enligt samma principer som för offentligt biträde i . Som regel ska ekonomiskt bistånd i brottmål betalas tillbaka om vederbörande döms för brottet. Vid en frikännande dom föreligger det normalt inte något krav på återbetalning (se kap. 25.2.1). 14.5Antalet fängslade svenska medborgare i utlandet Antalet svenska medborgare som frihetsberövats utomlands har stadigt ökat . –1995 finns uppgifter om hur många svenska medborgare som då fanns i ut- ländska fängelser. Uppgifterna avser hur många svenska med- borgare som i genomsnitt satt i utländska fängelser i länder utanför under respektive år. var 30 svenskar frihets- berövade utomlands och 1995 var antalet 72. Antalet frihetsberövade svenska medborgare i –1999 saknas uppgifter eftersom UD inte förde någon statistik då. Antalet frihetsberövade svenska medborgare 2000 var 168 svenska medborgare frihetsberövade utomlands. Om man jämför med antalet svenskar som var frihets- berövade utomlands innebär det att antalet mer än för- dubblats . Uppgifterna inkluderar personer som dömts till fängelsestraff, häktats, anhållits samt gripits inför beslut om utlämning m.m. Brotten avser till övervägande delen narkotikabrott. Dessutom förekommer människosmuggling, mord, misshandel, bedrägeri, förfalskning, våldtäkt, stöld, inbrott, kidnappning, utpressning m.m. Längden på fängelsestraffen varierar från livstid . 37 personer var dömda till fängelse . De satt i fängelse i följande länder: (2), (1), (3), (1), (1), (2), (2), (1), (1), (1), (1), (1), (2), (2), (4), (1), (1), (2) och (8). De längsta fängelsestraffen, eller mer har utdömts i , , , , och . Av de 168 personer som var frihetsberövade var 15 kvinnor. 14.6När har bistånd till försvarare lämnats? Om utlandsmyndigheten föreslagit att en privat försvarsadvokat ska anlitas har UD som regel tillstyrkt detta. De skäl som anförts har varit att det inte gått att få offentlig försvarare eller att de offentliga försvarare man kunnat få av olika skäl inte uppfyllt kraven på ett tillfredsställande rättsskydd. De har varit okvali- ficerade, oengagerade, de har inte träffat sina klienter förrän i rättssalen osv. Språksvårigheter har också åberopats i enstaka fall. Det har ansetts nödvändigt att få en advokat som den tilltalade kunnat kommunicera med. Någon egentlig dialog mellan UD och utlandsmyndigheten angående behovet av att anlita en privat advokat har bara förekommit i vissa fall. Ofta har man dock från UD:s sida satt ett kostnadstak för biståndet. Om den tilltalade varit i behov av privat advokat men anhöriga har betalat har något bistånd inte utgått. Bistånd till advokat har –2000 utbetalats till personer som frihetsberövats i bl.a. följande länder: i : , , , , och i : , , , och i : och De flesta fallen förekommer i . Det vanligaste brottet där advokatbistånd har utbetalats är narkotikabrott. De högsta kost- naderna avser bistånd till advokat i . utbetalades t.ex. totalt i bistånd till advokat till 2 personer som var åtalade för narkotikabrott i . Biståndet har i flertalet fall utgått till män. Statistik över ekonomiskt bistånd i brottmål åren 1998–2000: Bistånd till advokat och tolk: –lämnades ekonomiskt bistånd till advokat och i vissa fall även tolk enligt följande sammanställning: Bistånd i brottmål SOU 2001:70 Totalt fördelat på 9 personer, varav 1 i (), 1 i (), 3 i (), 1 i (), 2 i () och 1 i (). Totalt fördelat på 14 personer, varav 2 i (), 1 i (), 2 i (), 1 i (), 1 i /(), 1 i (), 1 i (), 2 på () och 1 i (). Totalt fördelat på 9 personer, varav (), 1 i /(), () och 5 på (). Den höga kostnaden förklaras delvis av den mycket höga kostnaden i ett fall i . Bistånd till kostförstärkning: –lämnades tillfälligt ekonomiskt bistånd till kostförstärkning till frihetsberövade svenskar utomlands enligt följande sammanställning: Totalt fördelat på 12 personer, varav 4 i (), 1 i (), 1 i (), 5 i varav 1 i () och 4 i () samt 1 i (). Totalt fördelat på 15 personer, varav 5 i (), 1 i (), 1 i (), 2 i (), 3 i , varav 1 i () och 2 i (), 1 i (),1 i (), och 1 i (). Totalt fördelat på 7 personer, varav 1 i (), 1 i (), 1 i /() och 4 i (). Att antalet personer som fått bistånd för kostförstärkning gått ner jämfört med föregående år, trots att antalet frihets- berövade ökat, kan möjligen förklaras av att anhöriga lämnat bidrag. 14.7Ger andra länder bistånd i brottmål? Kommittén har frågat övriga medlemsländer i EU samt om de ger konsulärt ekonomiskt bistånd till försvarare i brottmål ut- omlands. Svaren tyder på att är det enda land som har en bestämmelse i lag om att lämna sådant bistånd. kan i undantagsfall ge rättshjälp på samma grunder som gäller för rättshjälp i det egna landet. Enligt lagen om fri rättshjälp kan sådan i princip bara ges i ärenden som behandlas i . I några enstaka fall har dock rättsbistånd beviljats för advokat utom- lands. Det har gällt allvarliga narkotikabrott i och . Dessa medel tas inte från anslag. Även brottsoffer kan få rättsbistånd. Det är Fylkemannen (motsvarande ), inte , som avgör om en person anklagad för brott utomlands ska ha rätt till bistånd för advokatkostnader. Avgörande för bedömningen är om det finns offentliga försvarare i landet eller ej och om de offentliga försvararna är tillräckligt bra eller om det finns fri rättshjälp. Det straff som den åtalade riskerar har också betydelse vid bedömningen. Även kan ge bistånd i form av rättshjälp till en försvarsadvokat utomlands till en person som av ekonomiska skäl skulle vara berättigad till rättshjälp i . Övriga länder ger aldrig bistånd till försvarare utomlands eller så har det förekommit i något enstaka fall. Däremot är det vanligt att man hänvisar till en lämplig privat advokat om det inte går att få en offentlig försvarare. Den misstänkte får då själv betala advokat- kostnaderna. Varken , , , eller lämnar ekonomiskt bistånd till advokat. kan i vissa fall bevilja lån för betalning av borgensbelopp eller advokatarvode, dock endast efter en noggrann utredning i det enskilda fallet och efter kontakt med vederbörandes familj. skulle, enligt uppgift, aldrig ge ekonomiskt bistånd till advokat i brottmål ens om den tilltalade riskerar dödsstraff. Vissa länder uppger att de i undantagsfall kan ge bistånd till försvarare. Det gäller t.ex. , och . När den tilltalade riskerar dödsstraff kan bistånd komma i fråga. Nederländska utlandsmyndigheter betalar som regel inte advo- katkostnader. Det sker bara om den tilltalade enligt bestämmel- serna i verksamhetslandet inte har rätt till offentlig försvarare för det aktuella brottet eller om det är troligt att en sådan advokat inte kan ge ett tillräckligt bra försvar så att den tilltalades intressen till- varatas ordentligt. fick två fångar i bistånd till advokat. Bistånd till kostförstärkning m.m. Praxis skiljer sig något åt mellan de olika länderna när det gäller bistånd till kostförstärkning. De flesta hjälper till med överföring av pengar från anhöriga och flera länder lämnar också ekonomiskt bistånd. Det är också vanligt att tjänstemän från utlandsmyndig- heten besöker landsmän som sitter i fängelse. Några länder uppger att frågan om bistånd till medborgare, som sitter i fängelse utomlands, är högt prioriterade av politikerna i det egna landet. Det gäller t.ex. . Ca 2 100 holländare sitter i utländska fängelser. Med tanke på det stora politiska intresset för denna grupp i förväntas en hel del av utlandsmyndigheterna när det gäller bistånd till fångar, t.ex. regel- bundna besök i fängelserna och rapporter om fångarnas ekono- miska och medicinska situation. Programmet för bistånd till fri- hetsberövade intensifierades . Parlamentet vill att utrikes- ministern ska formulera en uttrycklig biståndsstandard för de frihetsberövade. (Se kap. 7.8). Även i det spanska parlamentet har de frihetsberövade utomlands uppmärksammats särskilt. 14.8När kan man få en offentlig försvarare i brottmål i ? Bestämmelser om offentlig försvarare finns i 21 kap. rättegångs- balken (RB). Av bestämmelserna framgår att den som är misstänkt för brott och är anhållen eller häktad alltid ska få en offentlig försvarare om han eller hon begär det. Det gäller också när personen inte är frihetsberövad om han eller hon är misstänkt för ett brott där straffet är minst sex månaders fängelse. Den miss- tänkte har också rätt att få offentlig försvarare om vissa andra om- ständligheter föreligger, t.ex. om det behövs med hänsyn till utredningen om brottet, om det är tveksamt vilken påföljd som ska väljas och det finns anledning att döma till annan påföljd än böter eller villkorlig dom eller sådana påföljder i förening, eller om det i övrigt föreligger särskilda skäl med hänsyn till den misstänktes personliga förhållanden eller vad målet rör. Om den misstänkte själv utsett en försvarare kan han eller hon inte dessutom få en offentlig försvarare. I 31 kap. RB finns bestämmelser om den tilltalades åter- betalningsskyldighet. Bestämmelserna är vägledande även för UD:s prövning av återbetalningsskyldighet för bistånd till försvarare i brottmål utomlands (se kap. 25.2.1). 14.9Rättshjälpslagen gäller bara i civilmål trädde en ny rättshjälpslag (1996:1619) i kraft. Institutet rättshjälp åt misstänkt i brottmål har utmönstrats ur rättshjälpslagen. Om en misstänkt har små ekonomiska resurser ska staten betala kostnaderna för bevisning och för den misstänktes resa och uppehälle i samband med inställelse vid domstol. Kostnaderna för sådant bistånd ska alltid stanna på staten. Bestämmelser om detta har införts i 21 kap. 12 § RB. Även om rättshjälpslagen inte innehåller några bestämmelser om rättshjälp i brottmål kan de nya kriterier som enligt lagen gäller för när rättshjälp ska beviljas i civilmål ha visst intresse för be- dömningen av när staten ska lämna bistånd för rättsskydd i brottmål utomlands. Den statliga rättshjälpen i civilmål är subsidiär i förhållande till rättsskyddet i privata försäkringar. Om den som söker rättshjälp har en rättsskyddsförsäkring eller något liknande skydd som omfattar angelägenheten kan rättshjälp inte beviljas. Om den rättssökande saknar rättsskydd, men med hänsyn till sitt försäkringsskydd i övrigt eller sina ekonomiska och personliga för- hållanden i övrigt, borde ha haft ett sådant skydd, kan rättshjälp beviljas bara om det finns särskilda skäl. Syftet med den nya be- stämmelsen är i första hand att de som redan har en rättsskydds- försäkring inte ska kunna få rättshjälp. Statistik –93 visar att av den svenska befolkningen har en sådan försäkring. Ytterligare nyheter för beviljande av rättshjälp är att den rättssökande måste vara i behov av ett juridiskt biträde utöver råd- givning samt att det måste bedömas vara rimligt att staten bidrar till kostnaderna i det enskilda fallet. 14.10Kan man få rättsskydd i brottmål i en privat försäkring? Det finns inte någon möjlighet att i en privat försäkring som kan köpas i skaffa sig ett skydd som täcker advokat- kostnader i ett brottmål utomlands där man själv är misstänkt för brott. 14.11När finns det behov av ekonomiskt bistånd till advokat och tolk ? Av den enkät som kommittén skickat till samtliga ambassader och karriärkonsulat framgår att en frihetsberövad har rätt till offentlig försvarare i flertalet länder enligt gällande lagstiftning där. I flera länder utanför finns inte någon sådan rätt eller rätten till offentlig försvarare finns bara om man riskerar ett mycket långt fängelsestraff eller dödsstraff. I flera länder är också antalet offentliga försvarare så få att man i praktiken riskerar att bli utan försvarare. Den omständigheten att man har rätt att få en offentlig försvarare innebär inte alltid att den tilltalade härigenom kan anses få ett tillfredsställande rättsskydd. De flesta västeuropeiska länder och även vissa ger ett så tillfreds- ställande rättsskydd att utlandsmyndigheten inte behöver bistå med försvarare eller liknande. I flera länder anses dock de offentliga försvararna vara unga, oerfarna, oengagerade och dåligt betalda. Detta medför att kvalitén inte är så hög. I några länder i är lagstiftningen respektive rättssystemet sådant att något tillfredsställande rättsskydd överhuvudtaget inte existerar. I de 24 länder i , och , som KSA bevakar, skiljer sig rättssystemen åt. Det är osäkert om något tillfredsställande rättsskydd kan anses föreligga i dessa länder. Det går inte heller alltid att få tolkhjälp. Språksvårigheter har i flera fall anförts som skäl för att ge bistånd till en advokat som den åtalade kan kommunicera med. Nedan redovisas svaren på de frågor avseende rättsbistånd som ingick i enkäten. Har en frihetsberövad rätt till offentlig försvarare i verksamhetslandet? Det är 80 utlandsmyndigheter som har svarat på frågan. Av dem uppger alla utom 9 att en frihetsberövad har rätt till offentlig för- svarare i verksamhetslandet. En ambassad () har svarat att man inte vet och KSA har uppgivit att man inte kan svara på frågan eftersom förhållandena är olika i de 24 länder som KSA bevakar i , och . Följande 9 ambassader har uppgivit att man inte har rätt till offentlig försvarare i verksamhetslandet, varken under förunder- sökningen eller under rättegången: , , , , , , , och . har lagt till kommentaren att man inte har det automatiskt. 71 myndigheter har svarat att en person har rätt till offentlig för- svarare i verksamhetslandet. Av dem har 10 uppgivit att detta inte gäller under förundersökningen utan bara under rättegången. De 10 myndigheter som svarat att rätten till försvarare inte gäller under förundersökningen är: , , , , , , , , och . Ambassaden i har svarat att man inte vet. Det innebär alltså att man i 19 länder inte har rätt till försvarare under förundersökningsstadiet. I övriga 61 länder har man rätt till offentlig försvarare både under förundersökningen och rättegången. Under vilka förutsättningar har en misstänkt rätt till offentlig försvarare? Bestämmelserna om under vilka förutsättningar en person som misstänks för brott kan få en offentlig försvarare skiljer sig åt i de olika länderna. I flera av länderna kan man få en offentlig försvarare om man inte själv har råd att betala en privat advokat, t.ex. i, , , , , , , , , och . I några länder kan man få en offentlig försvarare om man inte talar landets språk (och ). I några länder har man visserligen enligt gällande bestämmelser rätt att få en offentlig försvarare men i praktiken fungerar det inte av olika skäl, t.ex. i , , och . Det kan bero på att det inte finns någon försvarare att tillgå, att de offentliga försvararna är för få eller att de som finns är oengagerade eller okunniga (). Det kan också bero på språksvårigheter (). I några fall krävs att personen måste vara anhållen ( ) eller att brottet måste vara mycket allvarligt (), att straffet kan bli fängelse (, Bosnien–), att brottet inte är politiskt () osv. I får man bara offent- lig försvarare om man riskerar dödsstraff. En advokatsamman- slutning, kan dock finansiera en offentlig försvarare under vissa förutsättningar för medellösa personer. I kan Domstolspresidenten kalla på en offentlig försva- rare i vissa fall. I kan man få en offentlig försvarare men detta garanterar på intet sätt att personen får erforderlig assistans. I går det att få en offentlig försvarare om den åtalade betalar försvararens omkostnader och i får man en försvarare om man själv begär det. I några länder kan den åtalade åläggas att i efterhand betala till- baka kostnaden för den offentliga försvararen. Uppfyller offentliga försvarare kravet på ett tillfredsställande rättsskydd? På frågan om offentliga försvarare enligt utlandsmyndighetens bedömning uppfyller kravet på ett tillfredsställande rättsskydd varierar svaren från ja, alltid (14), ofta (14), ibland (19) och aldrig (10). De tio ambassader som svarat aldrig, är , , , , , , , , och. De skäl som anförs är bl.a. .. att de offentliga försvararna är unga, nyutbildade, oerfarna och oftast ointresserade advokater, som dessutom får mycket lågt arvode för så- dana ärenden. Liknande argument framförs av ambassaderna i och . I talar dessutom advokaterna som regel bara thai. De förväntar sig att ambassaden driver ärendena. De träffar den åtalade först i rättegångssalen. Någon egentlig förhandling äger inte rum. Advokaten kan i allmänhet endast komma till tals genom skrift- liga inlagor. Det kan dock förekomma att en mycket skicklig advokat lyckas få ordet under rättegången för att försvara sin klient men detta kräver mycket av advokaten. ..Något tillfredsställande rättsskydd förekommer aldrig för ut- ländska medborgare. ..Begreppet tillfredsställande rättsskydd förekommer inte i med den lagstiftning som gäller. I är rättsväsendet överhopat av ärenden. En offentlig försvarare förfogar ej över den tid som krävs att ägna sig åt sin klient. Språkbarriären är hög – att hitta en som talar engelska är unikt. De 14 myndigheter som svarat ibland är: , , , , , , , , , , , , Santafé de , , , , , och . Av de kommentarer som lämnats kan följande nämnas: De offentliga försvararna är dåligt betalda och därför varierar kvalitén väldigt mycket. .De offentliga försvararna sköter enligt ambassadens bedömning ärendena enligt kravet på ett tillfredsställande rättsskydd. Det överbe- lastade, långsamt malande och antikverade rättssystemet i förening med den kroniska överbeläggningen i fängelserna samt de notoriskt långa häktningstiderna innebär dock att rättsskyddet inte kan bedömas som tillfredsställande i jämförelse med svenska/europeiska standards. Dessa problem kan dock inte lösas genom att anlita privat advokat. ..Inte ens kubanska medborgare får rättsskydd. Advokater kan få träffa sin klient så sent som före rättegången. Om utländska medborgare erhåller rättsskydd är svårt att säga. Offentliga försvarare har alltid minst 30–40 ärenden pågående. De är mycket stressade och hinner inte träffa den anhållne förrän precis innan personen ska in i rättssalen. De har ytterst begränsade möjlig- heter att göra egna undersökningar i fallet. Detta är helt otillfreds- ställande när någon är anhållen för grova brott, som kan medföra långt frihetsberövande och ibland straff utan tidsbegränsning. .De offentliga försvararna är ofta överbelastade med klienter och har inte tid att förbereda sina ärenden. Klienten har mycket lite kontakt med sitt ombud. .Beror helt på ärendets svårighetsgrad. Det chilenska rättssystemet är under utbyggnad varför situationen förväntas bli bättre. Eftersom rättssystemet i fungerar så annorlunda jämfört med det svenska är det omöjligt att göra någon generell jämförelse, Regeln om offentlig försvarare omfattar i teorin även utlänningar. I praktiken ordnar dock ambassaderna med försvarare för sina landsmän. Ser landets myndigheter till att tolk finns tillgänglig? Kommittén har också frågat utlandsmyndigheterna om verk- samhetslandets myndigheter ser till att tolk finns tillgänglig. Svaren varierar från ja, alltid (32), ofta (11), ibland (11) och aldrig (13). De myndigheter, som svarat aldrig, är , , , , , , , , , , och . De, som svarat ibland, är , , , , , , , , Santafé de , och . Flera myndigheter påpekar att det kan vara problem med att få tag på tolk. Att få en tolk som kan översätta till svenska är ovanligt. På frågan om det är lätt att få tag på svensk tolk har 11 svarat ja, alltid, 15 ofta, 19 ibland och 21 har svarat aldrig. Att få en tolk som talar engelska går ofta men . I t.ex. får man bara tolk på begäran om straffet är högre än . Det är mycket svårt att få tag på tolk där. Det gäller också i en del andra länder. Kvalitén på tolkhjälpen kan variera och kan i vissa fall vara helt undermålig. Även om den åtalade får tolk är detta inte alltid en garanti för tillräcklig assistans med översättning. kan ambassaden förmedla tolkhjälp. Skäl för respektive emot att avskaffa möjligheten att lämna bistånd till försvarare och tolk i brottmål Kommittén har övervägt om bör anpassa sig till flera andra europeiska länders nivå och avskaffa bestämmelsen om rätt till bistånd för försvarare och tolk i brottmål utomlands. De argument som kan anföras för att avskaffa bestämmelsen är bl.a. följande: Det är inte rimligt att en svensk som anklagas för brott utom- lands ska behandlas annorlunda än medborgarna i det land där han eller hon befinner sig. Det är långt ifrån säkert att en aldrig så bra advokat kan påverka det straff som utdöms särskilt mycket. Att straffsatserna i många länder är mycket olika dem i kan vi inte göra mycket åt.