sou · GPB373 · 2002-01-01 00:00:00 — regleringen av tillsyn av nätverksamhet, behovet av precisering av tillsynen, avgränsning mellan nätverk- samhet och konkurrensutsatt verksamhet samt utjämning av tariffer mellan tätort och glesbygd. Utredaren skall redovisa sina över- väganden och lämna förslag till lagstiftning i fråga om den andra delen av uppdraget, dvs. regler för tvångsförvaltning. Beslut vid regeringssammanträde . (N 1999:12) ges genom tilläggsdirektiv i upp- drag att överväga förslag till ändringar av bestämmelser om nät- tariffer för regionledningar. Om utredaren finner att det behövs kan han också föreslå ändringar i bestämmelsernaom nätkonces- sion. Utredaren skall också analysera konsekvenserna av de före- slagna ändringarna. Regeringen bemyndigade (dir. 1999:81) chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda om bestämmelserna om nätverksamhet i ellagen (1997:857) behöver ändras och i så fall föreslå sådana ändringar. Utredaren redovisade sitt arbete när det gäller den första delen av uppdraget, dvs. regleringen av tillsyn över nätverksamhet, behovet av precisering av tillsynen, avgränsning mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet samt utjämning av tariffer mellan tätort och glesbygd. Utredaren skall redovisa sina överväganden och lämna förslag till lagstiftning i fråga om den andra delen av uppdraget, dvs. regler för tvångsförvaltning. I delbetänkande Elnätsföretag och tillsyn (SOU 2000:90) föreslås bl.a. en ny inriktning på tillsynen av nätverksamhet för att åstadkomma en effektiv reglering. Enligt är det möjligt, men orimligt resurskrävande, att bibehålla en tillsyn över nättarifferna som innefattar en granskning av företagens kostnader som en viktig del av skälighetsbedöm- ningen. Utredningen föreslår därför att bedömningen av om nät- företagens tariffer är skäliga eller inte, inte längre i första hand skall utgå från nätföretagens kostnader. I stället skall den se till den prestation som ett nätföretag utför och om nättariffen står i rimlig proportion till denna prestation. Den föreslagna inriktningen på tillsynen gäller såväl för nätverk- samhet som bedrivs med stöd av nätkoncession för linje som för nätverksamhet som bedrivs med stöd av nätkoncession för område. Behovet av en översyn av bestämmelserna om regionnät bedömer emellertid också att en översyn av bestämmelserna om nätkoncession för linje vore nödvändig för att åstadkomma en ändamålsenlig och effektiv reglering. Anledningen till detta är att bestämmelserna om hur nättariffer för linje skall utformas ofrånkomligt leder till tolkningssvårigheter för såväl nätföretagen som för tillsynsmyndigheten. Vidare är reglerna om tariffsättning för linje komplexa, vilket innebär att tillsynen blir komplicerad. Utredningen pekar även på flera områden där det kan ifrågasättas om bestämmelserna om nätkoncession är ändamåls- enliga. har i ett projektarbete - Metodutveck- ling beträffande regionnätstariffer - gått igenom nuvarande bestäm- melser för nättariffer för linje. Enligt Energimyndigheten finns stora oklarheter i ellagen när det gäller dessa delar. Det svenska elnätet består av stamnät samt regionala och lokala nät. Stamnätet täcker hela . Regionnäten kopplar samman stam- nätet med lokalnäten och vissa större mottagare av el. Vissa region- nät omfattar också anslutningar till elnät utanför gränser. Detta gäller t.ex. elnäten på och som utnyttjar det svenska elsystemet för sin elförsörjning. Enligt koncessionsbestämmelserna kan nätverksamhet bedrivas med stöd av antingen nätkoncession för linje eller nätkoncession för område. En nätkoncession för linje kan avse en ledning som ingår i stamnätet eller en ledning som kan anses ha antingen en regionnätsfunktion eller lokalnätsfunktion. Koncessionsbestäm- melserna tar inte hänsyn till vilken funktion en nätkoncession för linje har. Däremot finns en sådan uppdelning när det gäller hur nättariffer skall utformas. Denna uppdelning är beroende av om linjen är en stamledning, en ledning med en spänning om 220 kilo- volt eller däröver, eller en regionledning, alltså en ledning med en spänning som understiger . Vidare skall, vid redovis- ning av nätverksamhet, nätkoncession för område redovisas skilt från nätkoncession för linje. Regeringen får föreskriva om undan- tag från denna bestämmelse för ledningar som omfattas av nätkon- cession för linje och som organisatoriskt och tekniskt ingår i ett nät som omfattas av nätkoncession för område. I de fall en nätkon- cession för linje redovisas tillsammans med en nätkoncession för område ingår också linjen i underlaget för områdets nättariffer. Nätkoncession för område innehas av lokalnätsföretag. Den som har nätkoncession för område har i praktiken ensamrätt, men även skyldighet, att på skäliga villkor ansluta elanvändare till näten och att på skäliga villkor överföra el till användarna inom området. I ett beslut om nätkoncession för område skall en viss högsta tillåtna spänning anges. Denna spänningsgräns anger den högsta tillåtna spänning som får finnas på ledningsnätet och markerar också omfattningen av det faktiska monopolet på lednings- byggande och anslutningar inom området. Spänningen bestäms individuellt för varje nätkoncession och grundas på sökandens uppgifter och övriga omständigheter. Utgångspunkten skall vara att den spänning som kan förutses behövas under den planerade koncessionstiden skall anges i beslutet om nätkoncession för om- råde. Praxis har utvecklats till att denna gräns i normalfallet bestäms till , men det förekommer att spänningsgränser på upp till har beviljats. Den nuvarande uppdelningen mellan nätkoncession för område och nätkoncession för linje ändrades inte i samband med avregleringen av elmarknaden och har varit i kraft . I ellagens bestämmelser om nättariffer definieras en regionled- ning som en ledning som omfattas av nätkoncession för linje och där spänningen understiger . Detta innebär att samtliga regionledningar omfattas av samma bestämmelser oavsett om de har en spänning på 6, 10, 20 30, 40, 50, 70 eller 130 kilovolt, om de inte tekniskt och organisatoriskt redovisas i ett nät som omfattas av nätkoncession för område. Det kan ifrågasättas om den nuvarande uppdelningen mellan nätkoncession för linje och nät- koncession för område borde ligga till grund för bestämmelserna om nättariffer. Ett annat alternativ är att minska skillnaderna mellan bestämmelser för lokalnät respektive regionnät. Konsekvenser av nuvarande bestämmelser En konsekvens av nuvarande skillnader i bestämmelserna är att det kan vara lönsamt för vissa kunder att göra en så kallad tariff- investering. Med detta menas att det är lönsamt för kunden att det byggs ett nytt nät som ersätter ett befintligt nät. En kund kan i vissa fall vinna på att det byggs ett nytt nät för anslutning till regionnätet i stället för att kunden behåller befintlig anslutning till lokalnätet. En sådan investering i regionnätet ger inget samhälls- ekonomiskt mervärde, tvärtom, men minskar kostnaden för kunden. Däremot kan kostnaderna för de kunder som fortsatt är anslutna till lokalnätet komma att öka. En del regionnätsföretag har en relativt hög fast avgift för varje uttagspunkt. Detta medför att en kund (oftast ett lokalnätsföretag) som har flera uttagspunkter måste betala en betydligt högre sam- manlagd avgift än en kund som endast har en uttagspunkt, även om de har ett lika stort totalt effektuttag. Dessa kunder skulle kunna vinna på att det byggs ett nytt nät som reducerar antalet uttags- punkter och därmed kundens kostnader. Enligt lagstiftningen får nätkoncession meddelas endast om anläggningen är lämplig från allmän synpunkt (2 kap. 6 § ellagen). Bestämmelsen syftar till att hindra att samhällsekonomiskt onödiga anläggningar byggs, t.ex. att nya ledningar byggs där det redan finns tillräcklig överföringskapacitet. har också i beslut sagt nej till sådana utbyggnader. Mot denna bakgrund torde således inte samhällsekonomiskt olönsamma utbyggnader ske. Ett lokalnätsföretag som vill reducera antalet uttagspunkter genom att bygga ut det egna ledningsnätet kan däremot göra detta inom ramen för gällande lagstiftning. Detta gäller i vart fall så länge företaget håller sig inom den högsta spänning som gäller för området. Det är enligt otillfredsställande att situationer kan uppstå där tariffinvesteringar är lönsamma, eftersom det visar att regleringen är ineffektiv. Lokalnätsföretagens kostnader för överliggande nät motsvarar cirka en tredjedel av de totala kostnaderna i nätverksamheten. En effektiv reglering av nättarifferna för regionledningar är därför viktig för att elanvändarnas totala nätavgifter inte skall bli för höga. De nuvarande detaljerade bestämmelserna om nättariffer för regionledningar medför osäkerhet och tillämpningsproblem som försvårar såväl tariffsättningen som tillsynen. Vidare kan det över- vägas om samma bestämmelser skall gälla för nätkoncession för linje oberoende av om ledningen har en funktion av att ingå i ett regionnät eller om den bör ses som en del i den lokala distribu- tionen. Det finns nätområden som funktionellt tillhör det svenska elnätet men som ligger utanför landets gränser. och , som faller under den finska respektive den danska ellag- stiftningen, är sådana områden. Vid utformningen av bestäm- melserna om anslutning till och överföring av el på regionnätet kan det finnas skäl att överväga om särskilda regler behövs med hänsyn till de skilda förhållanden som råder beträffande bl.a. regelverk i dessa fall. Syftet med sådana särskilda regler bör vara att utform- ningen av tarifferna skall ge utrymme för flexibla lösningar som underlättar en ökad integration av den nordiska elmarknaden. Utredaren skall analysera behovet av och lämna förslag till änd- ringar av bestämmelserna om nättariffer för regionledningar med syfte att komma till rätta med de problem som har redovisats här. Om utredaren finner att det behövs kan han också föreslå änd- ringar i bestämmelserna om nätkoncession. Utredaren skall också analysera och beskriva konsekvenserna av de föreslagna ändring- arna. Utredaren skall redovisa sina över- väganden och lämna förslag till ny lagstiftning. Utredaren skall, med ändring av tidigare direktiv, redovisa sina förslag om tvångs- förvaltning . AVTAL angående nätverksamhet vid koncernförhållande Mellan XXX, nedan benämnt X, och .., nedan benämnt Bolaget, har denna dag träffats följande avtal. X bedriver elnätsverksamhet inom Bolaget bedriver.. Följande avtal syftar till att säkerställa att elnätsverksamheten och i X befintliga angränsande verksamheter bedrivs på ett för nätföretag ändamålsenligt sätt. Den verksamhet som Bolaget skall utföra och som är definierad i punkt 2 (2.1–2.2) omnämns i detta Avtal som Uppdraget. X är innehavare av ett antal nätkoncessioner. Detta Avtal omfattar den geografiskt betingade nätverksamhet, som bedrivs med stöd av i bilaga förtecknade koncessioner, samt övriga verksamheter som bedrivs av X inom motsvarande geografiska område. 2.1Definitioner och omfattningen av Uppdraget Med nätverksamhet avses att ställa elektriska starkströmsledningar till förfogande för överföring av el. En förutsättning för att ställa anläggningar till sådant förfogande är att anläggningsbeståndet sköts och utvecklas. Detta Avtal omfattar i vid bemärkelse ansvar för sådan skötsel och utveckling av de i bilaga förtecknade starkströmsanläggningarna med tillhörande hjälpsystem såsom lik- och växelströms hjälpsystem, kommunikationssystem, markanläggningar m.m. Med skötsel avses drift, underhåll och investeringar med det begreppssamband som framgår av Svensk Elordlista. Detta Avtal omfattar ansvar för hanteringen av Xs koncessioner. Hanteringen skall säkerställa att de starkströmsanläggningar som ställs till förfogande för överföring av el eller för anslutning av elektrisk anläggning täcks av nätkoncessioner och andra nödvändiga tillstånd i tillämplig omfattning. Vidare omfattar avtalet bevakning av att berörda nätkoncessioner ej kommer i konflikt med detaljplaner eller områdesbestämmelser. Nätverksamheten som bedrivs på uppdrag av X skall redovisas skild från annan verksamhet avseende såväl ekonomi som innehåll. Redovisningens omfattning och periodicitet framgår nedan under Bolagets åtaganden. Detta Avtal omfattar ansvar för all dokumentation om Xs anläggningar och nätverksamhet inom det aktuella geografiska området. Överföring av el samt anslutning av anläggning Detta Avtal omfattar ansvar för överföring av el till kunder samt anslutning av kunders anläggningar i enlighet med den ordinarie nättariff som fastställs av . Detta Avtal omfattar ansvar för mätning och rapportering av över- förd el enligt för nätverksamhet gällande föreskrifter. Med nättariff avses avgifter och övriga villkor för överföring av el och för anslutning till Xs anläggning. Detta Avtal omfattar ett ansvar för Bolaget att på begäran av Xs kunder inom skälig tid lämna uppgift om Xs nättariff och övriga villkor. I detta Avtal ingår ett ansvar för Bolaget att planera för och, i den utsträckning den systemansvariga myndigheten begär, begränsa eller avbryta överföring av el till elanvändare anslutna till Xs nät. X skall av till Xs nät anslutna elanvändare av Bolaget hållas under- rättat om vem som har åtagit sig balansansvaret i elanvändarens uttagspunkt. Detta Avtal omfattar ett ansvar för Bolaget att sådan lämnad information vidarerapporteras till den systemansvariga myndigheten. Bolaget har ansvar för att Xs anläggningar är beskaffade på sådant sätt att betryggande säkerhet ges mot skadlig inverkan av el och skall därvid bl. a. vidta åtgärder så att Xs anläggningar hålls i före- skriftsenligt skick. Avtal nödvändiga för nätverksamhetens bedrivande Detta Avtal omfattar att enligt särskilda utfärdade fullmakter teckna följande avtal: Avtal med Xs uttagskunder om nättjänst enligt ordinarie nättariff. Avtal med producenter om anslutning och inmatning enligt ordinarie kanaltariffmetod. Fastighetsrättsliga åtgärder och avtal. Avtalet omfattar vidare att Bolaget skall lämna underlag dels för tecknande av avtal om anslutning till överliggande nät, dels för upphandling av el för täckande av nätförluster. Detta Avtal omfattar ett ansvar för Bolaget att medverka i beredskapsplanering och i säkerhetsskydd samt svara för anmäl- ningar till om förändringar av Xs anlägg- ningar. Detta Avtal omfattar ett ansvar för Bolaget att enligt särskilda utfärdade fullmakter teckna de avtal som är nödvändiga för att kunna bedriva övrig verksamhet. Övrig verksamhet omfattar uthyrning av anläggningar och Övriga verksamheter som utförs åt X skall redovisas skilda från nätverksamheten avseende såväl ekonomi som innehåll. Detta Avtal omfattar vidare hantering av aktuell dokumentation för respektive övrig verksamhet. Bolaget ansvarar för att Uppdraget utförs i överensstämmelse med villkoren i detta Avtal. Utöver vad som anges i detta Avtal finns delar av Bolagets åtaganden specificerade i Underbilaga 3.1. X ansvarar för att Bolaget ges förutsättningar i form av lån av dokumentation, överlåtelse av materiel m.m. för att kunna utföra Uppdraget. Separat överlåtelseavtal har upprättats mellan parterna. Utöver vad som anges i detta Avtal finns delar av Xs åtaganden specificerade i Underbilaga 3.2. 5 Rapportering/Uppföljning Bolaget skall kvartalsvis lämna ekonomisk redovisning, verk- samhetsredovisning och leveranskvalitetsredovisning till VD i X. Den ekonomiska redovisningen skall ha sådant innehåll att årlig nätrapport samt bokslut kan upprättas. Rapporteringen i övrigt skall redogöra för vad som har utförts, kostnaderna härför samt konsekvenserna härav. 6 Ersättning och betalningsvillkor Bolaget skall utföra Uppdraget på löpande räkning .. skall ersättningen överenskommas mellan parterna året före det år ersättningen avser. Parterna är härvidlag överens om att verksamheten skall rationaliseras och effektiviseras. Ersättning skall utges i efterskott mot faktura. 7 Ansvar och försäkringar Bolaget ansvarar fullt ut enligt lagar, förordningar, föreskrifter och avtal för verksamheten som omfattas av Uppdraget. Bolaget förbinder sig att hålla försäkring i enlighet med i första stycket nämnt ansvar. X förbinder sig att hålla sina anläggningar omnämnda i bilaga. 8 Överförande av rättigheter Part har ej rätt att överlåta detta Avtal till tredje man utan skriftligt medgivande från den andra parten. Part har ej rätt att utan föregående skriftligt medgivande från den andra parten delge tredje man information som part erhållit med anledning av Uppdraget. Detta åtagande avser ej information som är eller blir allmänt känd samt information som i övrigt på behörigt sätt förvärvas av part. 10 Ändringar och tillägg Ändring av eller tillägg till detta Avtal är endast giltigt om ändringen eller tillägget sker i skriftlig form och undertecknas för båda parterna. 11 Avtalstid och uppsägning Detta Avtal gäller från och med . till och med .. Sker ej uppsägning senast sex (6) månader före avtalstidens utgång är avtalet automatiskt förlängt med ett (1) år i taget med enahanda uppsägningstid. Uppsägning skall ske skriftligen. Tvist i anledning av detta Avtal skall i första hand lösas genom förhandlingar mellan parterna. Skulle därvid inte tvisten lösas skall den avgöras genom Detta Avtal har upprättats i två likalydande exemplar, varav parterna tagit var sitt. ansvara för kundinformation, förhandling och tecknande av kontrakt/avtal med Xs kunder ansvar för underlag till debitering, fakturering och avstäm- ning/uppföljning mot tecknade avtal och anslutna kunder ansvar för att lämna erforderligt underlag till Xs nättariffer ansvar för att löpande (halvårsvis) lämna belastningsprognos för kraftnätet att gälla framåt ansvar för långsiktig planering av kraftnätet avseende förändring av nätkapacitet utifrån fastställd leveranskvalitet ansvar för att redovisa 5-årig investeringsplan ansvara för framtagande av förslag till investeringsbeslut ansvara för att elanläggningarna uppfyller ställda elsäkerhets- och kvalitetskrav ansvar för att Xs koncessioner och erforderliga tillstånd är giltiga ansvar för erforderliga kontakter med berörda markägare, kommuner m.m. ansvar för förvaltningen av anläggningsdokumentation och anläggningsregister ansvar för att erforderliga underhålls- och förnyelseåtgärder planeras och genomföres ansvar för att redovisa 3-årig underhållsplan ansvara för driften av elanläggningarna så att ställda elsäkerhets-, miljö- och kvalitetskrav uppfylles ansvar för att tillse att kraftnätet drives på ett kostnadsoptimalt sätt ansvar för driftledning, driftövervakning samt mätning och rapportering ansvara för förvaltningen av driftdokumentation ansvar för upphandling av investerings-, drift- och underhålls- tjänster och tillse att upphand-ling sker enligt fattade beslut samt i enlighet med gällande lagar och förordningar ansvar för att senast i samband med affärsplanearbetet redovisa en utvecklingsplan avseende administration, teknik, kvalitet och miljö ansvar för att deltaga i produktutveckling ansvar för underlag (uppgifter) till bokslut och att detta material lämnas året efter avsett räkenskapsår ansvar för underlag (uppgifter) till årsrapport och att detta material lämnas året efter avsett räkenskapsår ansvar för att kvartalsvis rapportering sker avseende ekonomi, verksamhet och leveranskvalitet ansvara för rapportering till ekonomisystem. ansvar för underlag (uppgifter) till rapporter till myndigheter – SCB, ansvar för att teckna och vidmakthålla erforderliga försäkringar ansvar för att lämna strategiska förutsättningar avseende nätprissättning för Bolagets affärsplanearbete ansvar för fastställande av investeringsramar ansvar för årsredovisning ansvar för årsrapport till ansvar för utfärdande av fullmakter och delegering av ansvar till Bolaget ansvar för tariffkalkyler samt utformning och fastställande av nättariffer ansvar för samordning av nätmarknadsagerande gentemot Xs kunder ansvar gentemot ansvar för upphandling av nätförluster ansvar för att teckna och vidmakthålla erforderliga försäkringar Utredning om vissa regionnätsfrågor Utförd på uppdrag av (N 1999:12) har till uppdrag att utreda om bestämmelserna om nätverksamhet i ellagen (1997:857) behöver ändras och i så fall föreslå sådana ändringar. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2001:7) gavs utredningen i uppdrag att överväga förslag till ändringar av bestämmelser om nättariffer för regionledningar. I anslutning till detta har utredningen givit ECON i uppdrag att utreda tre typer av frågeställningar, nämligen kring: Gränssnittet regionnät/lokalnät Flerpunktsleveranser Kund direktansluten till transformator. I denna PM behandlar ECON de tre frågeställningarna i tur och ordning i avsnitten 2, 3 och 4. Vilka frågor som mer i detalj analy- serats framgår av den löpande framställningen. 2 Gränssnittet regionnät/lokalnät Regionnätens huvudsakliga funktion är att överföra och transfor- mera el från stamnätet till de lokala näten. För stamnätet är spän- ningsnivån 400 till och för lokalnäten inom områdeskon- cession är den normalt högsta tillåtna spänningsnivån . Enligt en genomgång som genomfört finns emellertid inte någon entydig uppdelning av regionnät och lokalnät utöver att lågspänning är lokalnät. För i stort alla leveransspän- ningar på högspänning, upp till stamnätsspänning, gäller att det finns såväl regionnätsföretag som lokalnätsbolag som svarar för överföringen. Med givna dispenser för områdeskoncession kan också dessa olika överföringar ske med stöd av linjekoncession eller områdeskoncession. Om en regionnätsledning redovisas som ledning eller som ingå- ende i ett lokalnät beror till stor del på om det är eller inte är samma företag/koncern som äger ledningen och lokalnätet. I ägs de regionala näten i huvudsak av fyra större företag (, , och ) som också äger lokal- nätsföretag. För linjer med spänningsnivån 20 till finns vissa möjligheter för företag/koncerner som driver såväl regionnät som lokalnät att själva välja om linjen skall ingå i det regionala nätet eller i det lokala nätet. I regel redovisas en regionnätsledning som regionalledning när den är dragen över lokalnätsområden som ägs av andra nätföretag än regionnätsföretaget. Detta är inte sällan fallet även när en regionnätsledning och det lokalnät genom vilken ledningen dras ägs av samma företag/koncern. Det förekommer emellertid också vissa linjer – på främst – där olika delar av linjen redovisas på olika sätt beroende på vem som äger de lokalnät som ledningen passerar: när det är samma ägare redovisas ledningen som ingående i lokalnätet och när det är skilda ägare redovisas ledningen som regionnätsledning. Linjen växlar således status när den korsar gränsen mellan lokalnätsområden som ägs av regionnätföretaget självt respektive av andra nätföretag. Enligt uppdrag skall ECON undersöka före- komsten av ledningar som sträcker sig genom lokalnät med flera olika ägare och där olika koncessioner gäller för olika delar av ledningen. Därvid skall kartläggas i vilka regionnätsföretag detta förekommer, hur många sådana ledningar det finns, hur många kilometer dessa ledningar omfattar samt hur många kunder som är berörda. Kartläggningen har inte omfattat samtliga regionnätslinjer utan har fokuserats på sådana fall som bedöms vara intressanta ur perspektiv. Urvalet har skett utifrån två krite- rier. Dels har ECON koncentrerat sig på 20 kVs linjer som löper utanför de fyra stora regionnätägarnas egna lokalnätsområden, eftersom det vanligtvis är på denna spänningsnivå som det före- kommer att linjer sträcker sig genom flera lokalnät med olika ägare och där olika koncessioner gäller för en och samma linje. Dels har ECON koncentrerat sig på linjer med olika koncessioner och till vilka kunder (lokalnätsföretag, industrier och produktionsanlägg- ningar) är anslutna till den del av ledningssträckan som omfattas av koncession för linje. Detta eftersom en väsentlig utgångspunkt i uppdrag till ECON är hur många kunder som är berörda i de fall ledningen klassas som regionlinje.