sou · GPB370d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Kommunen anser sig nu inte längre kunna driva den och kommer att besluta om nedläggning. Moti- veringen är att de nödställda svenskar som verksamheten riktar sig till kommer från hela , inte endast . På vem vilar ansvaret att hjälpa svenska med sociala och Den som reser utomlands kan inte alltid räkna med att ta med sig den sociala tryggheten från sitt hemland. Genom avtal mellan EU– länderna och mellan de nordiska länderna har vistelselandet tagit på sig ett ansvar för att övriga länders medborgare ska få vård och hjälp på samma villkor som landets egna medborgare. Bilaterala avtal om social trygghet kan också ge möjligheter till viss sjukvård och socialt stöd i andra länder. Den som bosätter sig utomlands omfattas ofta av det sociala trygghetssystem som gäller där. Tendensen är att turismen från till avlägsna, ofta fattiga länder i och ökar. För dessa länder innebär turismen en viktig inkomstkälla men också en belastning. Massturism ställer krav på anpassning av infrastrukturen till turismens behov. Penningstarka turister drar till sig brottslighet och prostitution. Barnen tigger utanför hotellen i stället för att gå i skolan för att trygga sin framtida försörjning. Massturism i fattiga länder har ibland beskrivits som att fånga en tiger i svansen. Risken att bli uppäten är uppenbar. Men eftersom turismen är en så viktig inkomst är viljan att stå ut med dess avigsidor stor. Även turister som orsakar problem och uppträder störande, tolereras ofta långt utöver vad dessa personer är vana vid från sina hemländer. Resurser för vård och omhänder- tagande av vårdbehövande personer är dock mycket begränsade i många fattiga länder. Det er mit klare intryk at udviklingen i vores konsuläre sager i har grebet om sig til et niveau, hvor vi kan tale om eksport af sociale problemer fra vores velfaerdssamfund til et social resourcefattig Tailand. (Ur brev från , nordisk honorärkonsul i , ) För turistländerna kan det innebära ett dilemma att å ena sidan vilja visa tolerans även mot besvärliga turister för att inte skrämma bort någon från att resa dit. Å andra sidan kan en dominans av alkoholiserade, socialt utslagna och psykiskt avvikande turister skrämma bort övrig turism vilket leder till ett slags förslumning av vissa turistorter. På vem vilar ansvaret att hjälpa svenska med sociala och 19.6Andra som bistår svenskar utomlands Utlandsmyndigheterna och UD är skyldiga att bistå svenskar utomlands i enlighet med gällande lag. Men också andra aktörer ger stöd och hjälp till svenskar utomlands vilket beskrivs i de kapitel som följer. Arbetsgivare tar ofta stort ansvar för sina anställda utomlands. SKUT (i utlandet) spelar en viktig roll för svenskar som söker stöd och hjälp där. Researrangörer och transportörer har ett betydande ansvar för sina resenärers säkerhet och trygghet. Resenärernas medvetenhet om vilka villkor som gäller om man blir sjuk eller nödställd när man lämnar sitt eget land måste bli större. Kunskapen om att den som befinner sig utomlands – tillfälligt eller stadigvarande – är underställd de lagar, regler och villkor som gäller där måste öka. Det är angeläget att resenärerna själva tar ett större ansvar för att förhindra att problem uppstår i samband med utlandsresa. För att bättre kunna bistå svenskar med psykiska och sociala problem utomlands och förebygga svårlösta problem, krävs ett nära samarbete mellan utrikesförvaltningen, svenska kommuner och myndigheterna i vistelselandet. Samarbetet med SKUT (i utlandet) och med researrangörer på orten är mycket viktigt i många svårlösta biståndskonsulära ärenden. 20Vad kan i utlandet (SKUT) göra för nödställda svenskar? bedriver verksamhet utomlands. Svenska utlandskyrkor finns där många svenskar bor, arbetar eller turistar och de spelar en viktig roll när det gäller stöd och hjälp till nödställda svenskar utomlands. 20.2En öppen och tillgänglig utlandskyrka Den största ökningen i SKUT:s kontakter med svenskar utomlands har skett . För många ungdomar på resa i världen är SKUT en plats där de kan få stöd och hjälp, skicka e-mail hem, tvätta kläder etc. Koncentrationen av svensk turism och bosättning till vissa orter har gjort att SKUT etablerat sig där och nått ett växande antal människor med sitt arbete. För dem som bosatt sig utomlands, är SKUT både en möjlighet att träffa andra svenskar, fira svenska högtider och att få hjälp med sociala och själsliga problem och bekymmer. SKUT har drygt 40 egna verksamhetsplatser runt om i världen. Genom samarbete mellan de nordiska utlandskyrkorna har man kunnat utöka kontaktytorna med svenskar i världen. hade SKUT 756 000 besök. Cirka 8 000 besök gjordes i hem, på sjukhus eller i fängelser. 7 700 besök gjordes ombord på fartyg. Utlandsmyndigheterna är en viktig samarbetspartner till SKUT. Ofta har man ett direkt samarbete kring enskilda människors problem. UD ansvarar för det formella konsulära arbetet och kyrkan tar hand om den mänskliga kontakt som man inte hinner med på utlandsmyndigheterna. På SKUT märker man ett ökat tryck på orter där svenska staten lägger ned utlandsmyndigheter eller honorärkonsulat. Vad kan i utlandet (SKUT) göra för nödställda svenskar? Någon egentlig instruktion finns inte för prästerna vid SKUT. Praxis ser olika ut i olika delar av världen. Principen är att kyrkan ska stå öppen för alla som behöver den och att den ska finnas där behoven finns. Samarbete med andra kyrkor förekommer, t.ex. den norska och anglikanska kyrkan. SKUT har anpassat sin verksamhet efter det faktum att allt flera svenskar turistar, bor och arbetar utomlands och de behov och problem som följer av detta. I utlandskyrkan kan man få något att äta, i nödfall övernatta och få stöd och tröst i besvärliga situationer. Personalen på besöker svenskar på sjukhus och i fängelser. För svenskkolonin är SKUT viktig som kontaktyta med och med andra svenskar, för att fira jul, påsk och midsommar och bryta sin isolering. Utflyttade pensionärer kan bli mycket ensamma när maken eller makan dör. 20.3Stöd och hjälp till svenskar vid fyra svenska utlandskyrkor Kommittén har besökt i Fuengirola i , och i . I och har kommittén träffar representanter för SKUT. Samtliga fyra utlandskyrkor har utöver gudstjänst- verksamhet och funktionen av samlingsplats och kontaktpunkt för svenskar utomlands, en omfattande diakonal/social verksamhet. I Fuengirola ägnar prästen tiden mellan – 14.00 åt stöd till svenskar som behöver hjälp med olika typer av problem. Vanligast är alkoholproblem och relationssvårigheter. Det kan också handla om sjukdom och ålderdom och om ensamhet. Genom samarbete med svenska frivilligorganisationer får kyrkan ibland kännedom om barn som far illa hos sina föräldrar som turistar i landet. Att återsända ett barn till mot föräldrarnas vilja är dock mycket komplicerat och måste gå via spansk polis och sociala myndigheter. I har man omfattande rådgivning till svenskar i krissituationer och på den nordiska kyrkan i möter prästen många nordiska medborgare i mycket svåra situationer. Till SKUT i kommer ibland svenska kvinnor gifta med grekiska män och vill ha kyrkans stöd för att kunna bryta upp från ett äktenskap där de utsätts för misshandel. Många av dessa kvinnor skulle helst vilja fly med barnen till vilket SKUT, i likhet Vad kan i utlandet (SKUT) göra för nödställda svenskar? med ambassaden alltid avråder från eftersom det bryter mot – konventionen och innebär att barnen måste återföras till mannen i . (Se kap.6) SKUT besöker fångar utomlands I SKUT:s arbete ingår att besöka svenskar som sitter i fängelse utomlands. I särklass mest omfattande är denna verksamhet i . gjordes 300 fängelsebesök, vilket var av alla fängelsebesök som gjordes av samtliga svenska utlands- kyrkor. hade antalet fängelsebesök ökat till 381. Målet är att de nordbor som sitter i fängelse i ska få besök från kyrkan . Besök på fängelser görs även av de övriga kyrkorna. Prästen i Fuengirola anser att han ibland skulle ha nytta av någon form av legitimation från ambassaden för att underlätta vid besök på fängelser och även vid sjukhusbesök och kontakter med myndigheter i . SKUT:s möjligheter att ge ekonomiskt bistånd till nödställda svenskar Olika utlandskyrkor har olika möjligheter att ge bistånd och man löser problemen på olika sätt. I finns en stiftelse med en välgörenhetsfond som kan användas även för socialhjälp. Kyrkan får använda /år till angelägna biståndsärenden där ambassaden är förhindrad att bistå. Pengarna får inte ges direkt till en person men kan t.ex. användas för inköp av en hemresebiljett för en nödställd. SKUT i Fuengirola har inga pengar att bekosta repatriering med utan hänvisar i sådana ärenden alltid till honorär- konsulatet eller ambassaden. Det händer dock att man ger ett mindre ekonomiskt bistånd till en nödställd för att bekosta övernattning på ett härbärge. Prästen i Fuengirola önskar att han ibland hade möjligheter att bistå med en hemresebiljett för dem som behöver det. Vad kan i utlandet (SKUT) göra för nödställda svenskar? Svårigheten att bistå personer med psykiska problem Både SKUT:s centrala ledning i och de tre utlandskyrkor som kommittén besökt, framhåller svårigheten med att hjälpa personer med psykiska problem och har också sett en ökning av sådana problem. Det händer att man har människor boende i sina lokaler i avvaktan på att de kan sändas hem. I undantagsfall skickas de hem i kyrkans regi. i Fuengirola har kontakt med en grupp psykiskt funktionshindrade personer som har kyrkan som sin fasta punkt och som också har bott i kyrkans lokaler i perioder. SKUT i säger sig ha mycket små möjligheter att bistå denna kategori och framhåller att det är viktigt att de kan återvända till . beslutade stiftelse för rikskyrklig verk- samhet (SFRV) om en utredning av i utlandet. I direktiven till utredningen framhåller man att SKUT:s verksamhet bland svenskar utomlands alltid har varit en viktig del av som folkkyrka. Mot bakgrund av de förändringar som genomförts när det gäller kyrkans organisation ville man nu göra en samlad översyn av SKUT:s verksamhet. Syftet var att genom tydliga mål och en framåtsyftande vision lägga grunden för en fortsatt positiv utveckling för detta arbete. den grundläggande uppgiften för en församling i är att fira gudstjänst, bedriva undervisning samt att utöva diakoni och mission. Denna uppgift, anser utredarna måste vara densamma oavsett om församlingen återfinns innanför eller utanför gränser. Utredarna anser inte att det finns något skäl att för framtiden ha en lägre ambitionsnivå för kyrkans arbete bland svenskar i utlandet än vad man har haft. De behov av utlandskyrkan som finns kommer till mycket stora delar att finnas kvar också . Vad kan i utlandet (SKUT) göra för nödställda svenskar? Mot den bakgrunden föreslår utredarna en i ekonomiskt avseende oförändrad nivå vad gäller insatser utomlands. De förstärkningar som kan behövas t.ex. när det gäller arbete bland ungdomar och diakonala insatser, måste, anser ut- redarna, finansieras genom omprioriteringar, nya finansierings- källor eller ökade lokala insatser. Det ekonomiska ansvaret för utlandskyrkan delas av hemmakyrkan och de lokala kyrkorna utomlands. Hemmakyrkans ansvar är i första hand kostnader för utsänd personal och för den verksamhet som framför allt vänder sig till svenskar som inte är fast bosatta på platsen. Svenskar som är bosatta utomlands och som inte betalar kyrkoavgift i skall därmed, anser utredarna, ta ett större ekonomiskt ansvar för verksamheten i den församling där de är medlemmar. Formen för detta kan variera från plats till plats men principen bör vara densamma överallt. Utredarna bedömer att drygt hälften av den samlade kontaktytan i utlandskyrkans verksamhet utgörs av människor som är bofasta utomlands. De har inte funnit belägg för uppfattningen att genom kyrkoavgift som betalas i kraftigt subventionerar den verksamhet som kommer utlandssvenskarna till del. Grovt räknat gäller hälften av utlandskyrkornas verksamhet personer som inte betalar kyrkoskatt i . finansieras något mera än hälften av SKUT:s verksamhet utomlands av utlandskyrkornas egna medel eller specialdestinerade medel som samlas in på frivillig basis i . Utredarna har funnit att behovet av sociala och diakonala insatser från utlandskyrkorna har vuxit mycket. Kraven på utlandskyrkorna har skärpts ytterligare genom besparingar i den svenska utrikesförvaltningen när det gäller konsulära resurser, anser utredarna. De har också funnit ett behov av insatser bland svenskar som är anställda utomlands av stora svenska företag . Utredarna anser att överläggningar bör ske med UD och med berörda svenska företags centrala personalavdelningar för att diskutera vilka ekonomiska insatser dessa parter kan göra för att bidra till att utlandskyrkan på ett bra sätt och på flera orter kan möta de själavårdande och diakonala behov som finns. Behov som också kan beskrivas som till stora delar konsulära och personalsociala. Vad kan i utlandet (SKUT) göra för nödställda svenskar? Kommittén anser att SKUT fyller ett mycket viktigt behov för nödställda svenskar utomlands som komplement till utlands- myndigheternas konsulära biståndsarbete. Utlandskyrkorna och utlandsmyndigheterna har ett nära samarbete på många platser i världen för att hjälpa människor i besvärliga situationer. När det gäller hjälp och stöd till bosatta svenskar, till brottsoffer som behöver prata, ungdomar som arbetar utomlands och behöver kontakt med landsmän, back-packers som behöver praktisk hjälp och kontakt etc. tycks detta samarbete fungera mycket bra. SKUT har också en mycket viktig roll när det gäller att besöka svenskar som sitter i fängelse utomlands och dem som är inlagda på sjukhus. Om det i något land bedöms som nödvändigt att ambassaden underlättar tillträde till fängelser och sjukhus för SKUT:s personal, bör ambassaden överväga i vilken form detta kan göras. Det finns dock problem som både utlandsmyndigheterna och utlandskyrkorna finner svåra att hantera: resenärer med psykiska problem som behöver snabbt och professionellt omhändertagande och vård, nödställda bosatta svenskar och psykiskt och socialt utsatta resenärer som skulle behöva hemtransport innan deras problem förvärras. Varken SKUT eller utlandsmyndigheterna har någon möjlighet att bedriva psykiatrisk vård. Ingen av dem har någon enkel lösning på problemet med hemtransport av nödställda personer. Villkoren för sådant bistånd från utlandsmyndigheterna har blivit snävare. Liksom en del av utlandsmyndigheterna önskar utlandskyrkorna ibland, att de hade bättre möjligheter att hjälpa nödställda att komma hem. Utlandskyrkorna är dock mindre regelstyrda än utlands- myndigheterna och kan ibland ingripa i situationer där ambassaden eller konsulatet inte kan. Därmed kan de ofta komplettera det konsulära biståndet även om resursbrist sätter snäva gränser även för utlandskyrkornas bistånd. Kommittén anser att samarbetet mellan SKUT och utlands- myndigheterna kan utvecklas ytterligare men knappast formaliseras genom ett avtal. Samarbetet måste utformas efter varje enskild individs önskemål och behov. Vad kan i utlandet (SKUT) göra för nödställda svenskar? En fortsatt öppen och tillgänglig utlandskyrka är en stor tillgång för det konsulära biståndsarbetet. Man kan dock inte utan vidare förutsätta att personer som söker konsulärt bistånd också vill ha kontakt med en församling. Bland såväl resenärer som bosatta finns personer med annan trosuppfattning och sådana som av andra skäl inte söker kyrkans stöd. 21Researrangörers och transportörers ansvar Samarbetet mellan utrikesförvaltningen och reseföretagen bör utvecklas ytterligare. Representanter för UD bör erbjuda sig att medverka vid utbildning av reseledare för att informera om vad utlandsmyndigheterna kan bistå svenskar utomlands med och hur man som reseledare kan samarbeta med ambassader och konsulat. Den allmänna tendensen är att all utlandsturism ökar och att det sker en förskjutning från de mera arrangerade paketresorna till mera självständigt resande på egen hand. Det innebär att resenärer blir alltmera hänvisade till att klara sig själva under resan. Men researrangörer och transportörer har ett ansvar för sina resenärer som är reglerat i lagar och avtal. I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att undersöka vilket ansvar researrangörerna har för sina resenärer. Bestämmelser om resear- rangörernas ansvar för resenärerna finns i paketreselagen (1992:672) och i resegarantilagen (1972:204). och Svenska Rese– och Turistindustrins har också träffat en överenskommelse om allmänna villkor för paket- resor. 21.2Researrangörernas ansvar enligt paketreselagen Genom paketreselagen (1992:1672) har EU:s direktiv om paket- resor införlivats i svensk rätt. EU:s direktiv om paketresor ingår såväl i EES–avtalet som i det särskilda luftfartsavtal som har slutits mellan , och EU (Council Directive of 13 1990 Researrangörers och transportörers ansvar on package , package holidays and package tours (90/314/EEC). Direktivet syftar till att samordna EU-ländernas lagstiftning om paketresor på en hög konsumentskyddsnivå. Lagen är tvingande till resenärens förmån när denne förvärvar paketresan för huvudsakligen enskilt ändamål från en näringsidkare i dennes yrkesmässiga verksamhet. I övrigt är den dispositiv. Lagen innehåller bl.a. regler med krav på information till resenären, såväl vid marknadsföring av paketresor som i samband med att avtal tecknas och inför avresa. Den innehåller också regler som begränsar researrangörernas rätt att ända priset för resan. I lagen preciseras resenärens rättigheter vid ändringar i avtalsvillkoren och fel i de avtalade tjänsterna. Resenären har bl.a. rätt att utan kostnad avbeställa resan vid väsentliga ändringar i avtalsvillkoren och i vissa fall en rätt till omedelbar kostnadsfri hemtransport när arrangemangen väsentligt avviker från vad som utlovats. Vilka resor omfattas av lagen? Lagen gäller för paketresor som arrangörer, själva eller genom återförsäljare, säljer eller marknadsför (1 §). För att paketreselagen ska vara tillämplig krävs dessutom enligt 2 § att arrangemanget i fråga har utformats innan avtal träffats samt att det består av transport och inkvartering eller någon av dessa tjänster i kombi- nation med någon annan turisttjänst. En ytterligare förutsättning är att arrangemanget varar samt säljs eller mark- nadsförs till ett gemensamt pris. Enligt 3 § avses med arrangör den som annat än tillfälligtvis organiserar paketresor. Något krav på att paketreseverksamheten ska bedrivas yrkesmässigt uppställs inte. I lagens förarbeten uttalas tvärtemot att det skulle vara materiellt olämpligt att utesluta paketresor som organiseras av icke professionella arrangörer, eftersom riskerna för resenärerna kan vara särskilt stora i dessa fall (prop. 1992/93:95 s. 25). När det gäller frågan om hur ofta paketresor ska anordnas för att paketreselagen ska bli tillämplig, framgår av förarbetena att den som anordnar resor återkommande – även om detta sker endast en eller – och som dessutom marknadsför och säljer resorna, bör anses vara arrangör i lagens mening (prop.1992/93 s. 67). Researrangörers och transportörers ansvar Vilket ansvar har researrangören ? Enligt 9 § ansvarar arrangören gentemot resenären för vad denne har rätt att fordra till följd av avtalet. Ansvaret gäller även för så- dana prestationer som ska fullgöras av någon annan än arrangören. Av förarbetena framgår att fel inte bara föreligger när arrangören bryter mot en uttrycklig bestämmelse i reseavtalet. Arrangörens förpliktelser omfattar också ett ansvar för att tjänsterna innehåller den kvalitet som resenären har rätt att förvänta sig. Fel i de avtalade tjänsterna föreligger t.ex. om en chaufför som arrangören anlitat vållar en trafikolycka (prop. 1992/93 s 92). Arrangören svarar också för att resenären ska få den information som är väsentlig för honom eller henne inför ett eventuellt inköp av en paketresa (5–7 §§). Kataloger och broschyrer som tillhanda- hålls resenärer ska innehålla tydlig och begriplig information om priset samt i förekommande fall om resmål, transporter, inkvartering, måltider, resplan, inresebestämmelser, betalnings- villkor och villkor om minsta antal resenärer för resan (5 §). Uppgifter i kataloger och broschyrer är i princip bindande, vilket betyder att de ingår i reseavtalet om de inte avtalas bort eller ändras. Ändringar får bara göras under vissa i lagen angivna omständigheter. 6 § innehåller regler om information som ska lämnas innan avtal träffas samt efter det att avtal träffats men före avresan. Resenären ska bl.a. informeras om sådana hälsobestämmelser som blir tillämpliga under resan, t.ex. en skyldighet att vaccinera sig mot vissa sjukdomar. Resenären ska också, i den mån det har betydelse för honom eller henne, få information angående vad som gäller beträffande pass och visum. Informationen ska lämnas på lämpligt sätt och före resan. Resenären ska också få information om 1.transportarrangemang och försäkringsmöjligheter, 2.sådana uppgifter som gör det möjligt dels för resenären att komma i kontakt med arrangören eller återförsäljaren under resan, dels för anhöriga att komma i kontakt med resenären om denne är underårig. Om en katalog eller broschyr har brister i innehållet kan talan väckas mot arrangören i . I 8 § finns bestämmelser om hur reseavtalet ska utformas och om hur resenären ska få del av dess innehåll. Researrangörers och transportörers ansvar vända sig mot arrangören med sina anspråk på grund av avtalet och arrangörens ansvar gäller även för sådana prestationer som ska fullgöras av någon annan. Arrangören kan alltså inte i något sammanhang hänvisa till att någon annan ansvarar för fel eller brister i vad resenären har rätt att fordra till följd av avtalet. Enligt 16 § har resenären i vissa fall rätt till skadestånd. Det gäller dock inte om arrangören visar att felet beror på ett hinder utanför arrangörens kontroll som denne inte skäligen kunde för- väntas ha räknat med när avtalet ingicks och vars följder han eller hon inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. Om felet beror på någon som arrangören har anlitat, är arrangören fri från skadeståndsansvar bara om också den som han eller hon har anlitat skulle vara fri från ansvar vid motsvarande bedömning, s.k. kontrollansvar. har prövat ett flertal ärenden där resenärer begärt skadestånd från researrangören enligt 9 och 16 §§ paketreselagen. Som exempel kan nämnas ett fall (1999–0989) där en researrangör ansetts skadeståndsskyldig gentemot en resenär som skadats av en nedfallande kokosnöt. Resenären deltog i en paketresa till i och skadades av en kokosnöt som föll ned och träffade henne i huvudet när hon satt vid hotellets pool. Nämnden ansåg att resenärerna haft rätt att förvänta sig att poolområdet var säkert på det sättet att risk för nedfallande kokosnötter inte förelåg. Det borde ha varit möjligt för hotellet att plocka ner de kokosnötter som växte i palmerna invid poolen och även att varna hotellgästerna för risken för nedfallande kokos- nötter genom anslag eller på annat sätt. Eftersom researrangören som anlitat hotellet inte visat att sådana omständigheter förelåg som befriade bolaget från ansvar, utdömdes ideellt skadestånd för psykiskt lidande och sveda och värk. I ett annat fall (1999–6357) hade en resenär fallit ned i ett halvmeterdjupt hål på gångvägen till hotellrummet. Som skydd för hålet låg en dörr. Nämnden fann att det inte framkommit något i ärendet som tydde på att hotellet inte hade kunna undvika det inträffade och utdömde skadestånd för ideell skada. Resenären fick dessutom tillbaka det totala priset för sin resa. Researrangörers och transportörers ansvar Enligt 1 § resegarantilagen (1972:204) ska den som är arrangör eller återförsäljare av paketresor enligt paketreselagen ställa säkerhet hos Kammarkollegiet innan resan marknadsförs. Säkerheten ska motsvara arrangörens eller återförsäljarens åtagande mot resenärerna för dels paketresor, dels andra resor som sker tillsammans med en paketresa.