sou · GPB32d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I de flesta studierna har bristen på tillgänglig statistik, särskilt från , gjort att indirekta uppgifter om föroreningar har an- vänts. Med indirekta uppgifter menar vi här uppgifter på den mängd input som används i produktionen. I en studie från Världs- banken3 används dock faktiska utsläppsdata från tolv länder. Miljö- problemet som studeras är organiska vattenföroreningar. Studien visar att utsläppen per produktionsenhet sjunker kraftigt med ökad inkomst. Denna effekt kompenseras dock av att den totala pro- duktionen också ökar med ökad inkomst. 2Word () och (). 3Hettige & Wheeler, (1998). Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö detta att utsläppen först ökar med ökad inkomst, för att därefter stabiliseras på en hög nivå (se figur 1). MiljöKuznetskurvan för vattenföroreningar enligt Hettige & Wheeler (1998). Inkomstnivå (BNP/Capita) finner i sin studie att nivåerna på svaveldioxid och partiklar i luften ökade med ökande inkomst, räk- nat som BNP per capita, till en viss punkt för att därefter minska vid högre inkomstnivåer. Vändpunkten låg vid –(räk- nat penningvärde). Lekakis (2000) går i inledningen av sin studie igenom ett tiotal andra studier av miljöKuznetskurvan och drar slutsatsen att eko- nomisk tillväxt ensamt inte kan garantera att miljöproblemen löses. Studien behandlar utsläpp till luft, jordbrukets påverkan på miljön, utfiskningen och skogsavverkningen i . Positiva samband konstateras i samtliga fall mellan miljöpåverkan och BNP. Författa- ren menar att antingen finns det ingen miljöKuznetskurva eller så befinner sig på den uppåtgående delen av kurvan. Författaren är kritisk till att de flesta studier använder data från flera länder. Han menar att miljöKuznetskurvan måste härleds från ett och samma land över tiden och inte olika länder som kommit olika långt i sin utveckling. I rapporten reses hypotesen att miljö- Kuznetskurvan kanske inte är tillämplig på dessa två typer av länder (u- och i-länder). En annan kritik är att negativ miljöpåverkan från ett ämne inte är en linjär funktion av utsläppen av detta ämne. Tidsfördröjningar från utsläppet till konstaterad miljöpåverkan är ett exempel. Ett annat exempel är de ibland komplicerade kemiska reaktioner som skall till innan miljöpåverkan kan konstateras. En tredje kritik är att påverkan på ekosystemen i form av utfiskning Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö och skogsskövling verkar vara positivt korrelerade med växande BNP/capita. I en artikel av Dijkgraaf och Vollenbergh (1999) är man, liksom Lekakis, kritisk till poolade data. De menar att data från visar på positiv autocorrelation. Istället används tidsseriedata för 22 olika länder som visar på att sambandet mellan koldioxid och BNP/capita kan se mycket olika ut för olika länder. Koop & Tole (1999) undersöker sambandet mellan avskogning och BNP/capita för 33 olika länder med tidsserier, som mest, till 92. De uttrycker en viss skepsis mot tidigare undersök- ningar då dessa använt sig av antagandet att samtliga länder har identiska miljöKuznetskurvor. Poängen med denna undersökning är att de olika länderna tillåts ha olika samband mellan tillväxt (mätt som BNP/capita) och miljöförändring. Detta innebär att länderna kan ha olika vändpunkter då miljöförstöringen minskar. Slutsatsen av undersökningen är att det inte finns något statistiskt säkerställt samband mellan avskogning och tillväxt (mätt som BNP/capita) som ser ut som den tänkta miljöKuznetskurvan. Detta menar författarna beror på att det är stora skillnader mellan länderna både socialt och vad gäller miljö. En intressant vinkling på problemet ger Hilton och (1998) då de studerar bly i bensin. De menat att det finns en mil- jöKuznetskurva och att det är viktigt att skilja på föroreninginten- siteten och föroreningsaktiviteten. Till skillnad från faktor 10-be- greppet som är input-relaterat. I studien visar författarna att det finns en positiv korrelation mellan BNP/capita och konsumtionen av bensin (aktiviteten). finns ett negativt samband mellan blyutsläpp från bilavgaser och BNP/capita (intensiteten). Vilken av dessa trender som är starkast är olika för olika föroreningar. En poäng med studien är att föroreningarna inte kan flyttas till ett an- nat land, dvs. förorenaren kan inte emigrera, eftersom utsläppen är kopplade till konsumtionen av varan. Rapporten diskuterar dock inte tekniken att åstadkomma transportarbetet dvs. fordonet och motortekniken ty detta antas vara givet. Av ovanstående resone- mang kan vi dra slutsatsen att tillväxt i sig själv inte är ett univer- salmedel för att komma till rätta med miljöproblem. I studien redovisas fyra andra studier som har estimerat maxi- mumpunkten för miljöKuznetskurvan, se nedan. Inkomsnivåerna är beräknade penningvärde. Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö Maximipunkter för miljöKuznetskurvan. luftpartiklar, SO2, vattenkvalitet luftpartiklar, SO2, vattenkvalitet $ 3 670 (SO2) $ 3280 (luftpartiklar) luftpartiklar, SO2, Nox, CO $ 9 000–$ 10 000 (luftpartiklar, SO2) $ 12 000–$ 22 000 (NOx, CO) Källa: Hilten & , (1998) Andreoni & (1998) presenterar en enkel teoretisk modell och menar att det observerade sambandet i miljöKuznetskurvan mellan inkomst och miljö är fullt möjligt. Detta samband kan vara naturligt för föroreningar som kan åtgärdas med reningsteknologi (som t.ex. svavel). Vidare är miljöKuznetskurvan inte beroende av externaliteter ty den förekommer i såväl enpersons- som flerper- sonsmodellen som redovisas. Modellen stödjer inte hypotesen att ekonomisk tillväxt ensamt kan lösa miljöproblemen, ej heller stöd- jer den hypotesen att miljöregleringar är onödiga. Slutligen säger författarna att studien inte ger stöd till en generell miljöKuznets- kurva för alla typer av föroreningar. Den kan ha karakteristiken som en Kuznetskurva men kan också ha någon annan form, allt beroende på olika reningsteknologier. och (1998) presenterar i Sources of the Envi- ronmental Kuznets Curve en modell som kan generera en inverte- rad u-formad kurva för en tidsserie om: 1.Miljö är en inferiös vara4 vid låga utvecklingsnivåer och sedan blir en normal vara vid högre utvecklingsnivåer i landet. 2.Det finns en avtagande marginalnytta av vanlig konsumtion då inkomsten stiger. 3.Den teknologiska utvecklingen är först mer förorenande än produktiv, senare vice versa. 4.Miljöförstöringen drabbar fler och fler människor över tiden. Vidare menar författarna att ju mer lokala effekter av föroreningar, i såväl tid som rum, desto troligare är det att man kan se ett sam- band som påminner om miljö Kuznetskurvan. 4 En vara är inferiös om efterfrågan på denna vara minskar då inkomsten stiger. Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö Selden och Song (1993) använder sig av data från flera länder vad gäller emissioner till luft. Dessa är: partiklar i luften, svaveldioxid, kvävedioxid och kolmonoxid. Samtliga uppvisar ett samband med BNP/capita som kan liknas vid miljöKuznetskurvan. Studien ser inte till faktiska utsläpp utan modellen estimerar framtida utsläpp över en period. De flesta utsläpp kommer att öka mellan (jämfört med nivå) innan en minsk- ning prognostiseras. De faktorer som talar för en minskning av vissa utsläpp är enligt författarna 1) positiv inkomstelasticitet för miljökvalitet, 2) förändringar i sammansättningen av konsumtion och produktion, 3) ökande utbildningsnivå och miljömedvetenhet, 4) mer öppna politiska system. Rapporten behandlar samma två luftföroreningar som (1991), partiklar i luften och svaveldioxid, men dataun- derlaget skiljer sig. I och används utsläpp i tät- ort, i denna studie används aggregerade utsläppsdata. I en rapport av och Gimes (1997) hävdas att sambandet mellan koldioxidutsläpp och BNP/capita har förändrats över tiden. var det ett linjärt samband där ökande BNP/capita också hade ett ökat utsläpp av koldioxid. har dock författarna kunnat iakttaga vad som skulle kunna indikera på ett samband som liknar en miljöKuznetskurva. Resultatet beror inte på att länder passerar maximum på miljöKuznetskurvan, utan på en effektivisering hos ett litet antal i-länder och en försämring hos ett antal och mellannivåländer. I en kritisk granskning av fem tidigare studier av miljöKuznets- kurvan menar et. (1996) att det finns flera problem med estimationen av en eventuell miljöKuznetskurva. 1) antagandet om direkt samband mellan tillväxt och miljökvalitet, 2) antagandet att förändringar i handelsmönster inte har någon effekt på miljökvali- tén och 3) problem att få bra dataunderlag. En annan kritik är att inkomstfördelningen i världen är mycket ojämn, det finns betydligt fler individer under världsmedelinkomsten än över. Detta medför att vi kan förvänta oss att dagens stora miljöpåverkan totalt sett kommer att fortsätta öka på medellång sikt. Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö Emigrationshypotesen – hypotesen att miljökrav försämrar konkurrenskraften Liksom i kapitel 4.3 delas studierna upp i Handelsflödesstudier, Lokaliseringsstudier, Produktivitets- och lönsamhetsstudier samt dessutom översiktsstudier. Piritti Sorsa (1994) har, i en rapport från om trender i världshandeln –90, utfört en tidsserieanalys av förorenings- intensiva produkters handelsflöden och miljöskyddskostnader i sju industriländer som alla antas ha relativt stränga miljöregleringar, däribland . I studien jämförs ländernas andelar av världsim- porten och världsexporten av de föroreningsintensiva varorna 1970 och 1990. Dessutom beräknas ett index för komparativa fördelar för föroreningsintensiva industrier i ett antal länder. Den huvudsakliga slutsatsen av analysen är att det knappast finns något som tyder på något systematiskt samband mellan hög miljö- standard och försämrad konkurrenskraft i föroreningsintensiv in- dustri. Regressionsanalyser som genomfördes med tyska, japanska och amerikanska data kunde inte stödja hypotesen att det fanns ett samband mellan å ena sidan förändringar i världsmarknadsandelar och å andra sidan förändringar i miljökostnader. I data från Öster- rike kunde ett positivt samband konstateras, dvs. ju högre miljö- skyddskostnader, desto högre världsmarknadsandel av förore- ningsintensiva produkter. För tyder delar av analysen på att de konkurrensfördelarna för föroreningsintensiva branscher har bibehållits eller förbättrats . Detta överensstämmer med resultatet i betänkandets kapitel 7. Index över komparativa fördelar utvecklas positivt för föroreningsintensiva branscher, me- dan andelarna av både världsexporten och världsimporten minskar . Totalt sett har industriländerna som helhet behållit sina fördelar i föroreningsintensiv industri. Detta förklaras med att miljö- skyddskostnaderna utgör en så liten del () av de totala kostnaderna. Studien antyder dessutom att högre krav på miljöstandard är en källa till strukturomvandling – länder vars in- dustri anpassar sig snabbt till att internalisera föroreningskostna- Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö derna samt investerar i miljöskyddsteknologi kan upprätthålla och förbättra sin konkurrensfördel i den föroreningsintensiva indu- strin. I en studie som publicerats i en omfattande volym från Världs- banken analyserar Low och Yeats (1992) samma frågeställningar med utgångspunkt i handelsflödesstatistik för 109 länder mellan åren 1965–1988 och export- och importstatistik från förorenings- intensiva industrier. Författarna använder en modell för att mäta olika länders komparativa fördelar för föroreningsintensiva varor. Eftersom förorenande industrier står för en ökande andel av ex- porten från utvecklingsländerna som motsvarande indu- striexport minskar från i-länderna vill man i studien undersöka om orsaken kan vara att miljöregleringarna är hårdare i i-länderna. I analysen används handelsflöden som en indikator på omlokalise- ring av föroreningsintensiv industri. Studien visar att ökar sin export av föroreningsinten- siva varor i relation till andra varor. Studien avfärdar inte att olik- heter i olika länders miljöpolitik kan vara en kostnadsfaktor som påverkar investering och lokalisering av föroreningsintensiv indu- stri. Men studien visar också på att det finns en rad andra förklar- ingar till varför lokalisering av föroreningsintensiv industri har ökat i , t.ex. billig arbetskraft, tillgång på naturresurser samt att föroreninsintensiv industri ofta är basindustri vilket förknippas med initialskedet i en industrialiseringsprocess. I en studie från (and Wheeler, 1998) kan man emellertid hitta visst stöd för hypotesen att produktions- och handelsmönstren påverkas av miljökrav. Författarna visar att ande- len föroreningsintensiv produktion i OECD-länderna sjönk . ökade den föroreningsintensiva produktionens andel av den totala industriproduktionen i utveck- lingsländerna. Författarna menar dock att dessa förändringar dels är små, dels kan ha flera olika orsaker. De påpekar också att exportan- delen för föroreningsintensiva industri inte ökar – det mesta fortsätter att produceras för den inhemska marknaden. Vidare menar författarna att i den mån en pollution ha- ven-effekt5 kan påvisas är den övergående. Den kompenseras dess- utom av att ökande inkomster förutom ökad föroreningsintensiv produktion också medför att landets miljölagstiftning skärps. (1993) ger en något annorlunda bild av förhållandet mellan miljökrav och sysselsättning. 5 Pollution have betyder för föroreningar. Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö överblick av vad som är känt om miljöskyddskostnader i . Studien utgår från uppskattningar av miljöskyddskostnader som gjorts av () of the Depart- ment of Commerce. Uppskattningarna baseras på enkätsvar samt på data från motsvarighet till (). I studien hävdas att miljökostnader uttryckt som procent av BNP är lägre i andra än i och att detta skulle spegla skillnaden i graden av reglering. Slutsatsen är att det inte är gratis att skapa en hög miljöstandard. Miljökrav kommer varken att generera jobb eller konkurrenskraft, ej heller är det automatiskt dåligt för ekonomin. Forskning och utveckling på miljöområdet som stimuleras av höga miljökrav kan vara lönsamt, men så länge andra länder har lägre miljöstandard än kommer amerikanska företag att ha sämre konkurrenskraft internationellt. Dessutom ökar miljöregleringar antalet arbetslösa på kort sikt och har ingen effekt på sysselsättningen på lång sikt. Detta påstående grundas på att det är så många faktorer som styr sysselsättningen så att det vore orimligt att tro att miljöpolitik skulle kunna ha någon större inverkan på makroekonomiska villkor och därmed på den totala sysselsättningen. I en annan studie med data från det amerikanska Naturvårdsver- ket rapporteras att de förändringar som infördes i luft- vårdslag 1992 skulle medföra mycket marginella konsekvenser för amerikansk export6. I en uppföljande analys visas att de ekono- miska skador som har kunnat undvikas p.g.a. Luftvårdslagen som helhet är ca . större än kostnaderna för att uppfylla den7 . Fler studier har gjorts för att ta reda på förändringar i utlandsinve- steringar. (1982) fann inga belägg för emigrationshypotesen när han undersökte amerikanska, europeiska och japanska utlands- investeringar i föroreningsintensiva industribranscher 1970–1978. Durkesen och (1980) fann att amerikanska utlandsinve- steringar i miljöbelastande branscher inte tenderade att hamna i utvecklingsländer i större utsträckning än i industrialiserade länder. I en uppföljningsstudie jämför (1988) utländska direktin- vesteringar med importmönstret i ett antal länder: , , och . 6Stewart, (1993). 7Pasurka och , (1996). Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö Författaren antar att om en utflyttning av föroreningsintensiv industri faktiskt förekommer skulle man kunna identifiera följande trender: 1.Föroreningsintensiva branscher skulle öka sina utlandsinvester- ingar snabbare än andra branscher. 2.Import av kemiprodukter och gruvprodukter skulle öka snab- bare än annan import. 3.En ökande andel av de totala direktinvesteringarna till u-län- derna skulle gå till föroreningsintensiva branscher. I studien konstateras att investeringar och handelsmönster de när- maste åren efter att miljöregleringarna i blev strängare inte vittnar om signifikant utflyttning av föroreningsintensiv industri till länder med lägre grad av miljöregleringar. Direktinvesteringar i föroreningsintensiv industri hade inte ökat mer än andra industri- investeringar under aktuella tiden. arbete uppdateras i en studie av Olewiler (1994), vilken bekräftar de tidigare slutsatserna att det inte finns några tydliga samband mellan investeringsmönster och miljöregleringar. De flesta utlandsinvesteringarna i kemikalie- och gruvindustrin görs i i- länder. I en studie av utlandsinvesteringar visar Repetto (1995) att andelen investeringar i i föroreningsintensiva branscher är mindre än andelen investeringar i totalt. I ett antal undersökta minskade den föroreningsintensiva industrins andel av det totala inflödet av investeringar. I en empirisk studie som publicerats i den tidigare refererade Världsbanksrapporten visar m.fl. (1992) hur industriproduk- tionens struktur har varierat mellan länder och över tiden, och hur de har relaterat till giftiga utsläpp i industrin och till inkomstnivån. I studien undersöks både relationen mellan inkomstnivå och för- oreningsintensitet samt relationen mellan handelspolitik och mil- jöförorening. Hypotesen att miljöregleringar i i-länderna uppmuntrar till inve- steringar i föroreningsintensiv industri utomlands testas. Rapporten inriktas på: industrins utveckling och sammansättning, miljöregleringar och utflyttning, ekonomiska politik och industrins föroreningsintensitet. Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö Studien baseras på utsläpps- och produktionsdata från 80 länder och 15 000 anläggningar –1988. Utsläppsdata och pro- duktionsdata matchas och ger det aggregerade utsläppet per produ- cerad enhet. Författarna gör också en regressionsanalys avseende totalt utsläpp och BNP, samt totalt utsläpp och landets totala pro- duktion. Författarna drar slutsatsen att kostnaderna för företagen p.g.a. miljöregleringar är alltför låga i jämförelse med andra pro- duktionskostnader för att ha någon styrande effekt. I studien skattas tidsserier för industrins föroreningar för ett stort antal och i-länder. Tidsserierna visar att de totala ut- släppen i relation till BNP stiger snabbare än BNP på låga in- komstnivåer. När BNP stiger så saktar den totala utsläppstakten av. Minskade utsläpp beror till övervägande del på att länder med ökade inkomster minskar sin föroreningsintensiva produktion (större tjänstesektor), inte att man övergår till grönare teknologier. Dessa resultat, till skillnad från , stämmer med hypote- sen att striktare regleringar i föroreningsintensiva branscher i har följts av en signifikant utflyttning av dessa branscher till . De fattigaste länderna har den högsta till- växttakten av miljöfarlig produktion. Om detta beror på miljöpoli- tiken i kan inte författarna bevisa, ej heller motsatsen. m.fl. studerade också sammansättningen av industrin i olika länder. De kunde inte finna belägg för en minskande andel av miljöbelastande industri över tiden i höginkomstländer, men fann visst bevis för ökande andel av miljöbelastande industri i de snab- bast växande utvecklingsländerna samt de gamla kommunistlän- derna. De drog då slutsatsen att i detta avseende är öppna ekono- mier någonting eftersträvansvärt för utvecklingsländer. (1996) menar att det finns ett svagt bevis för konkur- rensfördelar i utvecklingsländerna när det gäller kemiindustrin. Han menar att detta främst kan hänföras till industrialise- rade länder och till länder med stora oljeresurser och till ett par specifika sektorer såsom t.ex. plastindustrin. Beviset som framförs är inget starkt bevis för emigrationshypotesen och ett formell test har inte genomförts i studien. I en studie av amerikanska kemiföretags och maskintillverkares utlandsinvesteringar –1990, Xing och Kolstad (1996), fann man ett visst stöd för emigrationshypotesen. Resultatet har emel- lertid ifrågasatts utifrån att deras mått på miljökravens stringens – uppmäta utsläpp av svaveldioxid – kanske säger mer om landets industrialiseringsgrad än om miljökraven. Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö Eskeland och (1997) hittar i en granskning av fyra län- der i stort sett inga belägg för att utlandsinvesteringar är överrepre- senterade i föroreningsintensiva branscher. Enda undantaget är ce- mentindustrin i , som emellertid främst producerar för hemmamarknaden. Detta motsäger hypotesen att företagen inve- sterar i länder med låga miljökrav för att exportera till länder med högre miljökrav. (1995) har undersökt om företagens lönsamhet påverkas av stränga miljöregleringar. Han jämför lönsamheten i företag med höga och låga miljökrav. Studien bygger på en databas där information om mer än tiotusen anläggningar finns samlad. Produktionskostnad, försäljning, omsättning, vinst och utsläpp redovisas. Repetto använder materialet till att skapa så kallade mil- jöintensitetsindikationer och lönsamhetsindikationer. Därefter analyseras eventuella samband mellan dessa med hjälp av regres- sionsanalys. Hänsyn tas till en rad andra variabler som påverkar lönsamheten, såsom ålder på anläggningen, storlek, antal nya inve- steringar, tekniska innovationer m.m. Författaren hittar inga signi- fikanta samband för att anläggningar med låg miljöstandard skulle vara mer lönsamma än anläggningar med hög miljöstandard. Det finns snarare en svag motsatt tendens. I en annan studie försöker Repetto m.fl. (1996) justera det tra- ditionella produktivitetsmåttet för tre föroreningsintensiva bran- scher (jordbruk, elproduktion samt trä- och massaframställning) genom att inte bara räkna kostnaderna, utan också beräkna miljö- nyttan av de miljöinvesteringar som företagen gör. Miljönyttan uppskattas monetärt och adderas till företagets övriga produktion. Mätt med detta mått har produktiviteten ökat mer än den konventionella produktiviteten har gjort. Särskilt för elproduktionen visar hans studie på stora skillnader mellan kon- ventionell och miljöjusterad produktivitet. Miljökostnadens andel av den totala produktionen var mycket hög , , men har senare sjunkit betydligt. och (1990) kommer i sin analys av hur pro- duktiviteten i industrin påverkas av miljöregleringar fram till mot- satt resultat. De mäter den direkta och indirekta effekten av miljö- regleringar på totala faktorproduktiviteten (TFP)utan hänsyn till miljöförbättringar. De använder en modell som är utvecklad för att Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö visa effekten av att införskaffa reningsteknik samt effekten på to- tala kostnaderna för industrin och för den totala faktorproduktivi- teten. Modellen utvecklades för fem föroreningsintensiva indu- strier. I studien separerades effekterna på produktiviteten i två mått: direkta effekter som mäter den direkta kostnaden av renings- utrustningen, och den indirekta effekten som mäter förändringen i insatsfaktorerna för en producerad vara. Studien stödjer hypotesen att de direkta effekterna reducerade TFP genom ökade kostnader utan någon märkbar ökning i pro- duktionen. De indirekta effekterna kan antingen vara positiva, ne- gativa eller noll. Nettoeffekten av miljöregleringar på TFP beräk- nas, i denna studie, uppgå till 10–av produktivitetssänkningen i dessa industrier. I studien av produktivitetsutvecklingen i pappers-, oljeraffina- deri- och stålindustrin 1979–1990 finner och (1993, 1995) att anläggningar med höga miljöskyddskostnader har lägre produktivitet än andra anläggningar i samma bransch. Ett ne- gativt samband mellan miljöskyddsnivå och produktivitet har emellertid endast hittats vid jämförelser mellan olika företag, och inte vid jämförelser över tiden för samma företag. Sambandet gäller dessutom endast olika nivåer på miljöskydd, inte när dessa nivåer förändras.