sou · GPB348d5 · 2002-01-01 00:00:00 — NN vår kontaktperson gjorde så gott han kunde, och det lät bra, alla var positiva men det hände ingenting. för vår undersökning fortsätter arbetet med att ge ungdomar inflytande i via samverkansgruppen FRIS. Tillsammans med unga förs diskussioner om hur man ska arbeta på bästa sätt för att uppnå detta. som forum för unga fungerar inte, de drog inte till sig några medlemmar. Slutligen kan man säga att ungdomsrådet från kommunens sida uppfattades som en fristående förening som man försökte stötta, men den hade inte tillräckligt med medlemmar för att fungera som inflytandeforum åt unga. Från ungdomsrådets sida fanns en stor vilja och ett engagemang som medlemmarna inte tyckte fick det bemötande det förtjänade. Trots att ungdomsrådet i inte existerar finns andra ungdomsinitiativ. Samtal med ungdomar pågår genom FRIS och ett ungdomsfullmäktige är under planering. Hela arbetet har inte stannat upp för att ungdomsrådet ligger vilande, men det viktiga målet med att öka ungdomars engagemang lyckades inte uppfyllas med hjälp av ungdomsråd, eller kanske var det om- ständigheterna vid det första försöket som inte var tillräckligt goda. Att fick utmärkelsen utan en lång historia med fungerande ungdomsråd visar på ett tydligt sätt att arbetet med ungdomars inflytande i en kommun kan drivas även i andra former. En politiker säger: Det som är viktigt för oss är ungdomarnas engagemang inte ungdoms- råden. 9.1Vad vill man uppnå med ungdomsråd? Redan inledningsvis har vi pekat på att syftet med ungdomsråd delvis verkar ha förändrats. Tidiga ungdomsråd bildades för att en problembild kopplad till unga människor uppmärksammades på olika sätt. Främst var det i demografiska problemkommuner, med ständig befolkningsminskning, som bildandet av ungdomsråd sågs som en lösning. Engagemang och möjligheter att göra sin röst hörd skulle medföra att unga människor valde att stanna kvar i sin kommun alternativt återkomma efter utbildning på annan ort. Ett annat problem som man hoppades att ungdomsråd skulle lösa var missbruk bland unga människor. Engagemang och aktiviteter skulle hindra konsumtionen av alkohol. Det är först som en demokratiaspekt lagts på ungdomsråd. är det sviktande rekrytering till partierna och sjunkande valdeltagande som utgör problemen man vill lösa med ungdomsråd. hamnar diskussionen någonstans mitt emellan och medför att varken ungdomar eller vuxna kanske vet vilket syfte ungdomsrådet har. Det finns ett uttalat och i kommunala handlingar dokumenterat syfte med ungdomsrådet. Ett ungdomsråd inrättas för att lyfta fram ungdomsfrågorna i kommunen samt för att skapa ett ökat engagemang, en ökad delaktighet och ett aktivt deltagande genom ungdomar. Syftet med rådet är att fungera som en länk mellan kommunens ungdomar och kommunens politiker samt att uppmuntra ungdomar att ta egna initiativ och att driva egna projekt allt för att ska bli en så bra kommun som möjligt för ungdomar att bo i. Att öka ungdomarnas insikt och medbestämmande i politiska frågor samt att driva projekt i ungdomars egna intresse. Övergripande handlar det om samma sak i alla studiens kommuner, men man bör trots detta stanna upp och reflektera över nyansskillnader. Det är endast i man uttalat säger att ungdomsrådet syftar till att vara en länk mellan kommunens unga och politikerna. I de andra kommunerna har man formulerat syftet mer utifrån ungdomsperspektivet. Det är ungdomarna som ska framföra sina åsikter till kommunen och det är ungdomarna som ska få ökat engagemang, ökad delaktighet och aktivt deltagande. I , där ungdomsrådet har den mest fristående ställningen, ska ungdomarna få insikt i politiska frågor. I vår studie har vi frågat politiker, tjänstemän och ungdomar om vilket syfte deras respektive ungdomsråd har. Om frågan be- svarades har vi gått vidare och frågat om svarspersonen tycker att syftet är uppnått. Både politiker och tjänstemän refererade till syftet i samma ordalag som det beskrivs i dokumenten, medan flera ungdomar svarade med egna ord eller sa att de inte visste. En av de unga sade exempelvis: Försöka få ungdomar mera aktiva och att känna att de har en chans att påverka och en chans att säga vad det är vi behöver, för att få ung- domar att stanna kvar. Ungdomarna betonade också kontakten med beslutsfattarna: Främst är det en kanal för politikerna att kunna fråga oss unga som en slags expertgrupp i olika remisser. Några ungdomar pekade på sin roll som förmedlare av budskap till både politiker och ungdomar: Bli politikernas mellanhand och fungera som kontakt mellan ungdomar och politikerna. Ungdomarna kopplade syftet till möjligheterna att engagera sig i samhället på ett alternativt sätt. De menade att syftet med ungdomsråden var att kunna engagera sig utan bindning till vare sig ideologi eller religion. Man skulle kunna engagera sig utan att vara politiskt eller religiöst engagerad. Visst kan man gå med i ett politiskt ungdomsförbund men då får man köpa allting. Oberoende av om syftet med ungdomsråd är att vara en kanal mellan politiker och unga eller om det är att skapa intresse för politik och lokal demokrati är det viktigt att vara tydlig. Detta visade sig bland annat genom att knappast någon kunde svara på om man uppnått syftet med ungdomsråden eller inte. Huruvida man når målen verkar främst bero på vilka som är aktiva i både ungdomsrådet och . 9.2Vilken verksamhet ägnar sig ungdomsråden åt? Det har i tidigare studier visat sig att ungdomsrådens verksamhet skiljer sig åt. Vad ett ungdomsråd innebär i en kommun behöver inte vara detsamma i en annan kommun. I vår studie kan vi konstatera att mycket av verksamheten kretsar kring rådens ansvar att fördela medel till andra ungdomar i kommunen. Varje ung- domsråd har en egen budget och den ska förutom att räcka till rådets egna aktiviteter, även räcka till att stödja olika aktiviteter av unga för andra unga människor. Stödet ska främst delas ut till andra ungdomsorganisationer, men det finns även möjlighet att ge bidrag till enskilda ungdomar om aktiviteten syftar till att bidra med något för en hel grupp av unga. Ungdomsråden fungerar som övergripande organisation för andra ungdomsorganisationer i respektive kommun. Till andra ungdomsorganisationer räknas även i vissa fall ungdomsrådets så kallade undergrupper. Det är grupper som bildas för specifika ändamål, till exempel musikgrupper och sygrupper. Det är mest bidragsansökningar. Sen får vi många remisser. Om man har en personlig fråga så kan man driva den ganska så lätt men det finns ingen som gör det. Vi fördelar pengar till andra ungdomar. Man får göra vad man vill, men det ska gynna fler än en själv. En del medlemmar i ungdomsråden menar att verksamheten helt ska bestämmas av de ungdomar som finns i kommunen. Det ska finnas möjlighet att komma till ungdomsrådet med problem eller frågor och ungdomsrådets medlemmar ska då hjälpa till på olika sätt, bland annat med kontakter i . Meningen är ju lite att ungdomarna ska komma till oss, för vi vet ju vad vi kan göra om vi vill göra någonting. Om inte annat menar ungdomsrådsmedlemmarna att ungdoms- rådets goda rykte kan hjälpa ungdomar att få kontakt med politiker. De kan använda sig av vårat namn för det är ju ganska välkänt bland politiker. En annan uppgift för råden är hanterandet av remisser. Ett av studiens ungdomsråd är en formell remissinstans medan de andra råden får remisser . Som remissinstans får de unga en mer formaliserad roll i den kommunala beslutsprocessen. En medlem beskriver uppdraget: Rapporter och sånt som vi får från förvaltningen och politikerna som de vill att vi ska lämna svar på. Till det ungdomsråd som är en formell remissinstans skickas många handlingar. Trots detta är man från politikernas sida med- vetna om att alla remisser inte kommer ungdomsrådet tillhanda. Genom att aktivt bearbeta alla som skickar ut remisser hoppas man att fler remisser ska komma till ungdomsrådet. En politiker säger: Alla nämnder använder inte ungdomsrådet. Det finns beslut taget men jag har skickat ut påminnelser, men de beror på hur man bedömer det. Bland ungdomarna finns en viss besvikelse till följd av att de inte blir tillfrågade i alla sammanhang. Så fort det handlar om ungdomar så handlar det om idrott eller ett disco här och ett disco där, men det finns så mycket mer och viktigare saker att driva. En annan del av verksamheten består i att ungdomsrådet finns representerat i olika former av arbetsgrupper med politiker och tjänstemän. Vi i styrelsen sitter med i olika andra satsningar. Samverkansgruppen för gymnasiet. Vi är remissinstans, i till exempel stadsplaneringar så har vi varit med och haft vår åsikt. finns stora möjligheter att driva egna frågor för ungdomsrådet. Resultatet från vår studie visar att det just nu finns relativt få frågor som engagerar. Det kan ha flera orsaker. Ung- domsråden kan vara inne i en period av låg aktivitet. Det kan i sin tur orsakas av man vid studiens genomförande stod inför nyval till styrelserna. Det kan även bero på att ungdomarna ansåg vissa frågor som så små att de vid intervjutillfället inte ville tala om dem. De kommentarer vi fått när vi ställt frågan tyder dock på att antalet frågor som diskuteras är få. Styrelsen har inget projekt just nu som vi driver, det är mer att vi försöker lyssna och det mesta som pratas om på mötena är vad andra gör och vad som händer i andra grupper eftersom vi inte har något projekt. Brist på gemensamma mål kan vara ytterligare ett skäl till att ungdomsråden inte driver egna frågor. Det är inte så hemskt ofta som vi har någonting som vi känner att det här måste vi kämpa för allihopa. En tjänsteman menar att fördelningen av pengar och remissgenom- gångarna tar all tid, så några egna direkta frågor drivs inte. Återigen visar det hur man ofta från politikerhåll förmodligen med goda intentioner vill låta ungdomarna helt sköta sig själva. kan bli att detta leder till att just de samtal som många unga för- väntat sig inte kommer till stånd. Det är inga direkta frågor som de driver. Detta går upp och ned i vågor, men det nuvarande ungdomsrådet driver inga frågor. Ungdomarna själva nämner tidsbristen som en möjlig förklaring till att egna frågor inte drivs i större utsträckning. Vi hinner inte så mycket på våra möten. Att stötta och stimulera de unga till att ta initiativ får inte gå över till att de vuxna helt styr verksamheten, men balansgången kan var svår. Detta menar flera av tjänstemännen. Jag vet inte, man måste utgå från ungdomarna själva, vad de vill. Det är inte vi tjänstemän som ska sitta och hitta på utan det är ungdomarna som måste känna att det här vill vi. Frågan är om ungdomarnas förväntningar på vad de skulle uträtta i ungdomsrådet har infriats. I intervjustudien fick ungdomarna berätta vad de trodde medlemskapet skulle innebära och om det har förverkligats. En del har haft väldigt höga förväntningar på sitt medlemskap. Jag trodde jag skulle förändra hela samhället, nej men ungefär, att man hade liksom förhoppningar om att man skulle kunna förändra så himla mycket. Men det känns inte som vi har gjort så himla mycket. Man fick inte säga så himla mycket om vad man tycker och tänker i stora frågor. Det kanske är vårt eget fel i ungdomsrådet, att vi inte är så aktiva till exempel i vassa frågor. Att vi inte går till kommun- fullmäktige, men jag trodde att man skulle få mer kontakt med politiker, att man skulle kunna ställa dem mot väggen. Vi kanske kan det, jag vet inte. öppnas hela världen, nej men att allt skulle bli mycket lättare när man vill göra saker. Problemet för mig är att jag har inte tid det finns så mycket jag skulle vilja göra. Andras förväntningar har varit mer tillbakahållna, och de har mer menat att det är upp till en själv eller till och med att förvänt- ningarna vuxit de varit med i ungdomsrådet. Hade inte mycket förväntningar egentligen. Det blir vad man gör det till. Små i början, man får lite storhetsvansinne med tiden när man inser mer och mer vad som går att göra. Innehållet i en verksamhet ska vara drivkraften till varför man vill gå med. Problemet med ungdomsrådets verksamhet är att det till stor del är upp till ungdomarna själva att fylla ungdomsrådet med innehåll. Om ungdomarna då inte har ett klart mål och driver detta, kan innehållet bli mindre än det som förväntades. Kanske kan man som politiker eller tjänstemän inte förvänta sig att ungdomarna av sig själva ska komma på vad de ska tycka till om eller hur de ska gå till väga. Ungdomarna behöver stöd och hjälp. 9.3Vem tar initiativ till att bilda ett ungdomsråd? Tidigare studier har visat att ungdomsråden vanligtvis initieras av politiker och/eller tjänstemän. I vår studie har ett par ungdomsråd vuxit fram ur annan verksamhet för barn och ungdomar. I hade det första ungdomsrådet sitt ursprung i arbetet med barn- och ungdomspolitiska handlingsprogrammet, och i var det högstadieelevernas engagemang i Ungdoms- forum som väckte idén med ett råd för ungdomar i gymnasie- åldern. I initierades ungdomsrådet av ett befintligt nätverk av förvaltningar, föreningar och andra som arbetade med ungdomsfrågor i samband med att kommunen anordnade ungdomsting. ungdomsråd bildades utifrån projektet som syftade till att öka ungdomars möjlighet och känsla av delaktighet. Det visar sig att tjänstemän och politiker i högre grad än ungdomarna vet hur ungdomsrådet i respektive kommun initie- rades. Ungdomarnas beskrivningar är diffusa och avslutas ofta med kommentaren att någon annan säkert vet mer, och fortsätter förklaringen med att vederbörande inte var med ungdomsrådet bildades. I initieringsfasen ligger en inbyggd motsättning i att vuxenvärlden inför en form för ungas engagemang och inflytande. Är det ett sätt för det etablerade systemet att föra in ungdomar på etablissemangets villkor och inte på ungdomarnas? Eller är det en nödvändighet för att över huvud taget kunna starta en ny kanal för ungas inflytande i kommunen? I initierades de första ungdomsråden av politiker. hade ungdomsråden fått en stor spridning men den dock visade sig vara hade de flesta lagts ned. Denna trend vände och råden återuppstod när initiativet kom från ungdomarna i stället för kommunpolitikerna. Den första generationens ungdomsråd speglade ett behov från politikernas håll och inte ett behov från ungdomarna. I tycks de fortfarande i stor utsträckning initieras av politiker, om än i samråd med ungdomar och tjänstemän, bland annat genom motioner i fullmäktige. 9.4Tradition eller förnyelse när ungdomsrådet fattar beslut? Ungdomsråden i vår studie har en förhållandevis traditionell organisation. Det väljs en styrelse vid någon form av årsmöte och sedan är det en viss variation i hur styrelsen formerar sig. Vanliga funktioner som ordförande, sekreterare och kassör finns i styrelsen. Posterna utses vid årsmötet eller cirkulerar mellan rådets styrelsemedlemmar. Besluten i ungdomsråden fattas för det mesta i den traditionella föreningsformen, även om många i intervjuerna påpekar att diskussionerna förs utan att man behöver begära ordet. En förklaring kan vara att det inte rör sig om några större styrelser eller ungdomsråd, och att det därför inte finns anledning att strukturera arbetet efter strikta regler. Antalet ledamöter i styrel- serna för de ungdomsråd vi har studerat varierar mellan sju och tolv personer. Den formella organisationen är traditionell, men i praktiken utgör den inget tydligt inslag i ungdomsrådens arbete. Vi har ju det på papperet men sen brukar det vara lite mindre. Vi har en dagordning så utgår vi från den så alla protokoll finns ju nedförda då. Trots frånvaron av strikt mötesform förekommer vissa formalia som dokumentering och kontroll av protokollen. Vi har väl inget helt formellt så där dunk mötet öppnas, men vi skriver protokoll och väljer justerare och fyller in det som sägs. Ett av skälen till att man frångår strikt formella mötesformer är att antalet mötesdeltagare är lågt. Det skulle kännas konstigt om man satt sju personer och sa kan vi ta det här beslutet? Det flesta ungdomsråd har regelbundna möten, i genomsnitt ett möte . Bland studiens ungdomsråd finns ett där man försöker ha ett rullande schema för att möjliggöra för styrelse- ledamöterna att också delta i annan regelbunden aktivitet. Alla studiens ungdomsråd har tillgång till egna lokaler som finansieras av kommunen. Det är där man har sina träffar och där kan man ha sina tillhörigheter. Eftersom studiens ungdomsråd fungerar som självständiga föreningar är det för många självklart att det är föreningen som på egen hand beslutar om arbetsformerna. I både och finns det politiker som är mycket tydliga med att betrakta ungdomsråden som självständiga föreningar. Detta medför att de säger att de inte vet hur ungdomsråden valt att arbeta. Politikerna hänvisar till tjänstemännen som arbetar med råden för de vet. Bland ungdomarna vet man inte om det finns några bakomliggande beslut om varför rådet är organiserat som det är. Det verkar inte var något ungdomarna har reflekterat över. Vissa politiker tror att traditionella former generellt är mindre bra. De menar att de kan ha en avskräckande effekt på ungdomarnas engagemang. Ett antal politiker är oroade över att formerna inte passar ungdomarna, och i samband med frågorna om ungdomsrådens organisation vill de gärna prata om olika former för kommunala möten. En politiker efterfrågar: andra former som mer passar ungdomarna och inte de här tråkiga nämndsmötena och sådana saker. Det borde man titta på. Vilka forum ska man använda sig av när man träffar ungdomar? Utan att komma med konkreta förslag menade en intervjuad politiker att det var svårt att värva yngre människor till kommunala förtroendeuppdrag och att det hade med mötesformerna att göra. Vi skulle behöva få med fler ungdomar, men det är ju det att det är så tråkigt. En annan tror inte att det är själva organisationsformalia som avskräcker, utan att det snarare handlar om brist på kunskap bland ungdomarna. Denne menar att man kan lära sig språket: Demokratin behöver kläder, många går nakna; öppning, ordet är fritt, kontraproposition och så vidare. Det där har vi tränat för lite på.// De lär sig att det går att prata med förtroendevalda. Finansieringsfrågan är en annan viktig del för att råden ska kunna organisera sig och arbeta fritt. Alla de ungdomsråd som vi studerat har någon form av egen budget. Tidigare undersökningar visar att den budget som ungdomsråden har kan variera stort. I den här studiens ungdomsråd disponerar alla råd på egen hand de ekono- miska resurserna. Utifrån olika stadgar framgår vad man får och inte får göra med tilldelade medel. Medan man i har uppgår den tilldelade summan i . Bland ungdomarna finns en stor enighet om att det är viktigt och bra med en egna resurser. Det är jätteviktigt. Jag tror allt skulle bli mycket mer komplicerat om vi skulle försöka driva igenom någonting och började söka pengar från kommunen, för då har de öronmärkt till det och det. Vill vi ordna någonting för ungdomar så blir det så mycket enklare för då har vi pengar. Oavsett hur mycket pengar ungdomarna i råden har att röra sig med är de nöjda med det de har: De räcker gott och väl för våra behov. Det är inte nödvändigt att ha så mycket pengar som vi har men det är viktigt med en budget. Även politiker och tjänstemän uttrycker ofta betydelsen av att ungdomsråden har en egen budget. Ungdomarna ska inte behöva be om pengar till varje enskilt arrangemang. De får prioritera vad de tycker är viktigt och det gör att ansvarstagandet växer. De känner att de kan göra någonting själva och de känner att det blir som de vill. Det är självklart tycker jag att de ska ha en egen ekonomi. När tjänstemännen och ungdomarna beskriver ungdomsrådens organisation visar det sig att råden i de fyra kommunerna är förhållandevis lika varandra. De pengar ungdomsråden har ansvar för fördelar respektive ungdomsråds styrelse dels till olika under- grupper inom ungdomsrådet, dels till andra ungdomsorganisa- tioner som söker medel. Undergrupperna kan vara olika hårt bundna till ungdomsrådet. Enskilda ungdomar med idéer som främjar andra ungdomar kan också söka och få resurser till planerade aktiviteter. Sen har vi undergrupper, för vi försöker jobba lite som ett paraply, vi sitter här uppe på toppen och vi kan dela ut pengar till olika ungdomar Så ungdomar kan komma till oss. I styrelsen är vi sex och sen har vi undergrupperna men i runda tal 15– 20 stycken. Utöver detta kan varje undergrupp ha fler medlemmar. Traditionella former för hur man organiserar sig och hur man håller möten kritiseras i den här studien främst av politikerna. En fråga man ställer sig är varför politikerna ändå finner sig i den formen och inte mer kraftfullt argumenterar för en förändring. En annan fråga är vilka incitament det ger för unga att engagera sig i kommunpolitiken när aktörerna själva redan har dömt ut verksamheten som så tråkigt att blotta närvaron på ett möte skulle avskräcka ungdomarna från vidare engagemang. Sedan är det viktigt att diskutera om människors brist på engagemang kan förklaras med stelnade organisationsformer. Det traditionella sättet sägs inte attrahera människor i allmänhet och i synnerhet inte ungdomar. Trots detta väljer ungdomsråden i vår studie att inordna sig och tillsätter en styrelse med ordförande och sekreterare och så vidare. Frågan är om det valet är påtvingat av omgivningen för att man ska tas på allvar eller om det är nödvändigt därför att ingen bättre form finns. 9.5Vilka ungdomar är det som deltar i ungdomsråden? I fråga om vilka ungdomar som deltar i ungdomsråden finns i det här sammanhanget en teoretisk motsättning redan i begreppet representativitet. Det går att å ena sidan slå fast att vårt politiska system bygger på åsiktsrepresentativitet. Ur det perspektivet ska det inte ha någon betydelse om man är ung eller gammal. Det viktiga är att man delar vissa grundläggande idéer. Å andra sidan finns en annan dimension av representativitet där just tanken på social tillhörighet är framträdande. På samma sätt som unga har en unik kunskap, så finns andra grupper i samhället vars kunskaper man utifrån social tillhörighet kan ta hänsyn till. Debatten om kvinnors och mäns representativitet bygger på att det finns ett speciellt värde i att ha en jämn könsfördelning i beslutande församlingar. Tills vidare kan man slå fast att dagens unga är de enda som vet hur det är att vara ung just . Den erfarenheten bör tas till vara i det politiska systemet. Om det sker via alternativa former, till exempel ungdomsråd, är det viktigt att fundera över på vilket sätt en ung människa kan representera en annan ung människa endast på grundval att hon är ung. Det kan vara lika stora skillnader inom gruppen unga som mellan unga och äldre Detta problem med social representation har uppmärksammats i intervjuundersökningen. Ungdomsråden skulle kunna få ett löjets skimmer över sig om man gjorde tankeexperimentet att inrätta motsvarande råd för alla olika åldersgrupper. En tjänsteman säger: Man kan inte ha ett råd för fyrtiotalister och ett för pensionärer, det fungerar ju inte, man ska inte behöva dela upp det hela på det viset. Politikerna borde se till att veta vad de andra vill. I och hade man till en början bestämt att alla som var med i ungdomsråd skulle sitta där som representanter för andra ungdomsföreningar. Problemen som visade sig var å ena sidan att det uppstod vakanser, å andra sidan att några som ville vara med inte fick det. I fanns till exempel organisationer som saknade unga representanter. På samma gång fanns det ungdomar som ville vara med, men som inte representerade någonting. Detta medförde att ungdomsrådet på egen hand beslutade att ändra på regeln om representativitet. Motiveringen var att man inte hade råd med att avstå från några ungas engagemang. Den hållningen har som också med tiden vunnit acceptans hos politiker och tjänstemän. finns inte några krav på representativitet i någon av de undersökta kommunerna.