sou · GPB333 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att se över ordningen för prövning av vissa mål som handläggs vid Patentbesvärsrätten och vid . Till särskild utredare förordnades f.d. patent- rättsrådet . beslutade regeringen att till utredaren överlämna ett av framlagt förslag om vissa ändringar i patentlagen om begränsning av patent i administrativ ordning. Tiden för redovisning av uppdraget förlängdes till . Som sakkunniga och experter – under hela utredningsarbetet eller delar av detta – har medverkat hovrättsassessorn , enhetschefen , patentombudet , advokaten , kanslirådet , chefsjuristen , chefsjuristen , patenträttsrådet , kanslirå- det , hovrättsassessorn , rådmannen , hovrättsassessorn , advokaten och patenträttsrådet . Sekreterare åt utredningen har varit numera rådmannen . Utredningsarbetet har bedrivits under namnet patentprocessut- redning (Ju 1999:12). Jag får härmed överlämna betänkandet Patentprocessen m.m. (SOU 2001:33). Till betänkandet fogas särskilda yttranden av , , och . Uppdraget är härmed slutfört. Förslag till patentprocesslag ....................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar .................................................... Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen (1960:644) .................................................................................. Förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837) ................. Förslag till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) .................................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1971:1078) Förslag till lag om upphävande av lagen (1977:729) Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) .................. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrande- Förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306) .................................................................................. begränsning av patent i administrativ ordning ........................... 3.1Nuvarande ordning för prövning av mål rörande det industriella rättsskyddet m.m...................................................... Verksamheten i PBR................................................................... 3.2.1 PBR:s uppgifter och organisation Förfarandet i PBR............................................................. Överklagande av PBR:s beslut......................................... 3.3De allmänna domstolarnas handläggning av mål om patent, mönster, varumärken, växtförädling och namn .......................... 3.3.1 Verksamheten i i patentmål............ 3.3.2 Verksamheten i och i 3.3.3 Förordnande av tekniskt kunniga ledamöter m.m............ 3.3.4 Mål som rör mönster, varumärken och växtförädling...... 3.3.5 Vissa namnmål ................................................................. 4.1Frågan om inrättande av en specialdomstol för alla typer av Vissa överväganden inom ........................ 4.2.1 Promemorian Domstolsväsendet – Organisation och administration (Ds 1992:38) ................ (Ds 1993:34) .................................................................. 4.3Regeringens skrivelse 1999/2000:106 Reformeringen av domstolsväsendet – en handlingsplan......................................... Angränsande utrednings- och lagstiftningsarbete ..................... Det processuella regelverket....................................................... Varumärkes- och mönsterrätten.................................................. Den internationella utvecklingen ............................................... Vissa globala arrangemang......................................................... Det europeiska perspektivet........................................................ Verksamheten i EPO...................................................... 6.2.3 Det europeiska patentets karaktär.................................. 6.2.4Vissa konsekvenser för svensk del av Reformplaner och framtidsvisioner ............................................ 6.3.1 Förslag om införande av ett gemenskapspatent ............ 6.3.2 Förslag om införande av ett gemenskapsmönster.......... 6.3.3 Revision av den europeiska patentkonven- UTREDARENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Konsekvenserna av den internationella utvecklingen ................ 7.2Bör en organisatorisk reform skjutas upp eller genom- föras redan nu?............................................................................ 7.3Det industriella rättsskyddet bör hållas samman inom Koncentration av tillgängliga resurser till en domstol ............... 8.2Valet av domstolsform – specialdomstol eller särskild domstol inom en allmän domstol................................................ Lokaliseringen av verksamheten ................................................ Huvuddragen av organisationen av verksamheten ..................... 8.4.1 Inrättandet av en patentdomstol m.m............................. 8.4.2 Frågan om att tillföra Patentdomstolen ytterligare Varumärkes- och mönstermål...................... Mål om växtförädlarrätt ............................... Vissa konsekvenser av den nya domstolsorganisationen ........... Närmare om verksamheten i Patentdomstolen och på tingsrättens sjunde avdelning ..................................................... Konsekvenser för m.m. .......................................... Tekniskt kunniga ledamöter i patentmål m.m. ......................... uppgift som Patentöverdomstol ......................... Överklagande av Patentdomstolens och Patentöverdomstolens avgöranden m.m................................... 11.1.1Allmänna patentmål m.fl. (kolumn 1 i organisationstablån, s. 92) ...................................... Ärenden rörande patent, varumärken, mönster och växtförädlarrätt (kolumn 2 i organisations- tablån, s. 92)............................................................ Konsekvenser av föreslagna åtgärder ....................................... Det processuella regelverket .................................................... 12.2Ärendelagen bör reglera förfarandet vid prövning av de från PRV och överklagade 12.3Vissa särskilda regler som avviker från vad som gäller 12.3.1.2 Gemensam handläggning av mål och 12.3.1.3 PRV och bör inte vara parter i ärendena 12.4 RB bör reglera förfarandet i tvistemål och brottmål rörande patent ............................och växtförädlarrätt 12.5Vissa särskilda regler som avviker från vad som gäller Begränsning av huvudförhandlingen ......... 12.6 Frågan om vissa särskilda bestämmelser i domstolarna........... Särskilda jävsregler?.................................................... 12.6.2 En särskild sekretessregel i ärenden ............................ Begränsning av patent i administrativ ordning m.m. ............... 13.1.2 Situationen i de nordiska grannländerna ..................... 13.1.3 Grunddragen i PRV:s förslag....................................... 13.1.4 Administrativ patentbegränsning i EPO ...................... Gällande rätt i fråga om ändring av patent ............................... Överväganden och förslag ........................................................ 13.4.1 Allmänna utgångspunkter............................................ 13.4.2 Frågan om materiell patenterbarhetsbedömning.......... 13.4.3 Begränsning av ett patent bör ges verkan ex tunc ....... 13.4.4 Skydd för tredje man vid patentbegränsning ............... 13.4.5 Vissa processuella frågor............................................. 13.4.6 Omformulering av patentkrav vid partiell 13.4.7 Vissa frågor om tillämpningen av patentbegräns- ning på patent som meddelats före ikraftträdandet av den nya lagstiftningen ............................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ........................... Förslaget till patentprocesslag .................................................. 15.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar........................................ 15.3Förslaget till lag om ändring i varumärkeslagen (1960:644) ................................................................................ Förslaget till lag om ändring i patentlagen (1967:837) ............ Förslaget till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) ................................................................................ 15.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:1078) 15.7Förslaget till lag om upphävande av lagen (1977:729) 15.8 Förslaget till lag om ändring i namnlagen (1982:670) ............. 15.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrande- 15.10 Förslaget till lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306) ................................................................................ Särskilt yttrande av ....................................................... Särskilt yttrande av och ........................ Särskilt yttrande av .................................................... Bilaga 2 Kronologisk förteckning över viktigare händelser i Bilaga 4 En ny organisation av patentprocessen – en kostnadsberäkning () ................................... Bilaga 5 Utdrag ur Act Revising the Convention on the of Bilaga 6 Patent- och registreringsverkets författningsförslag............ Huvuduppgiften har varit att se över ordningen för prövning av patentmål och vissa andra mål inom det industriella rättsskyddet som handläggs i Patentbesvärsrätten (PBR) och i . I uppdraget har ingått att överväga, om verksamheten i PBR kan, helt eller delvis, inordnas i allmän domstol, i första hand i . En tillkommande uppgift har varit att överväga ett av Patent- och re- gistreringsverket (PRV) framlagt förslag om begränsning av patent i ad- ministrativ ordning, dvs. genom ett förfarande i PRV. Utredningsarbetet har haft att bedrivas med beaktande av utvecklingen på europeisk nivå rörande bl.a. tillskapandet av ett gemenskapspatent och inrättandet av en europeisk ordning för prövning av vissa patentmål. Den nuvarande domstolsorganisationen i inom det industriella rättsskyddet kännetecknas sedan gammalt av en uppdelning på förvalt- ningsdomstolar och allmänna domstolar. På de förstnämnda ankommer det i huvudsak att pröva förutsättningarna för att bevilja patent och andra rät- tigheter, medan de andra dömer i mål om bl.a. intrång i och ogiltighet av sådana rättigheter. Eftersom sakfrågorna ofta är desamma i båda fallen (t.ex. frågor om nyhet och uppfinningshöjd i patentmål och särskiljnings- förmåga i mål om varumärken), innebär uppdelningen på olika typer av domstolar – med Regeringsrätten (RR) respektive () i toppen – en risk för uppkomsten av en oenhetlig praxis på området. En annan svaghet med den nuvarande ordningen är den splittring som den medför av den knappa tillgången på domare med erforderliga specialkun- skaper i immaterialrätt. PBR prövar som central förvaltningsdomstol (specialdomstol) överklagan- de av beslut av PRV som rör bl.a. patent, varumärken och mönster samt beslut av angående växtförädlarrätt. är exklusivt forum i patentmål (intrång, ogiltighet m.m.) och dö- mer även i motsvarande andra typer av mål inom det industriella rätts- skyddet. I båda dessa domstolar hanteras således f.n. i stor utsträckning frågor av samma eller likartat slag. I huvudsak som en följd av den internationella utvecklingen – särskilt tillkomsten av den europeiska patentkonventionen (EPC) – har arbetsun- derlaget i PBR successivt minskat. Det är speciellt påfallande i fråga om patentmålen. Från att ha legat på en nivå av runt 400 inkommande sådana mål , ligger nivån numera stadigt under 100 (2000). Detta har föranlett en kraftig neddragning av verksamheten på patentsidan som åstadkommits främst genom en krympning av antalet tekniskt kunniga ledamöter från tretton () till sex (). Antalet lagfarna ledamöter uppgår f.n. till fem. De tekniskt kunniga ledamöterna i utnyttjas sedan ett tiotal år tillbaka i viss omfattning också som ledamöter (ad hoc) i och vid handläggningen av patentmål. Från tings- rätten, där det inte finns fast anställda tekniskt kunniga ledamöter, har uttryckts ett önskemål om att få tillgång till sådana för att kunna effektivi- sera beredningen av patentmålen. Det bedrivs f.n. ett intensivt reformarbete på europeisk nivå inom det in- dustriella rättsskyddet som kan komma att påverka förhållandena i i olika hänseenden. har bl.a. lagt fram förslag om införandet av ett gemenskapspatent och ett gemenskapsmönster. För- slaget om ett gemenskapspatent innefattar inrättandet av en specialdomstol på EG-nivå för handläggning av patentmål. När detta förslag kan komma att genomföras är oklart men ligger sannolikt ganska långt fram i tiden. Vidare pågår f.n. ett arbete inom ramen för den europeiska patentorga- nisationen som bl.a. syftar till att inrätta en europeisk patentdomstol för handläggning av tvister rörande europeiska patent, dvs. patent meddelade av det europeiska patentverket (EPO). Tillkomsten av en sådan domstol – särskilt om den skulle utgöra både första och andra instans – kan få ge- nomgripande konsekvenser och kraftigt minska de nationella domstolarnas befattning med rättskipningen inom patenträtten. Tidsperspektivet är dock också här mycket osäkert. Vid en diplomatkonferens antogs ett förslag om omfattande ändringar av och tillägg till EPC. Genom vissa av de nya bestämmelserna avses att tillskapa ett system för begränsning av EPC-patent i administrativ ordning. Bestämmelserna avviker i vissa hänseenden från det av PRV framlagda förslaget om införandet av motsvarande bestämmelser i svensk rätt. 3 Överväganden och förslag Det är mot bakgrund av det intensiva reformarbetet inom främst patent- rätten som f.n. pågår på europeisk nivå naturligt att fråga sig, om man inte bör skjuta upp en reform av domstolsorganisationen i i avbidan på att större klarhet uppnås i fråga om genomförandet och konsekvenserna av olika europeiska projekt. Denna tanke har dock avvisats. Det finns flera skäl för detta ställningstagande. Till en början är att märka att de problem som föranledde att utredningen tillsattes – i huvudsak splittringen av till- gängliga resurser på olika domstolar och den sinande tillströmningen av patentmål i PBR – kvarstår och blir alltmer besvärande ju går. Angelägenheten av att inte hålla den berörda domstolspersonalen, särskilt den i PBR, på sträckbänken längre än nödvändigt är ett annat skäl. Oavsett vad som händer på europeisk nivå är det ju också så, att en viss organisa- tion i måste under alla förhållanden finnas även för att hantera nationella svenska patent och andra rättigheter. Slutligen råder det i dagens läge en betydande osäkerhet rörande inte bara den slutliga ut- formningen av de europeiska projekt som är aktuella i sammanhanget utan också det tidsperspektiv som gäller. En realistisk bedömning leder till an- tagandet, att inte något av dessa projekt kommer att få någon nämnvärd inverkan på domstolsväsendet i under i varje fall den närmaste femårsperioden. Under dessa omständigheter bör man inte avstå från att nu genomföra en organisatorisk reform i enlighet med intentionerna i di- rektiven för utredningen. Det skulle bara vara att skjuta problemen . En sådan reform måste dock självfallet vara inriktad på en lös- ning som kan anpassas till den internationella utvecklingen. Det föreslås mot bakgrund av dessa överväganden att den verksamhet som f.n. bedrivs i PBR inom det industriella rättsskyddet (patent, varu- märken, mönster, växtförädling) förs över till och inordnas i motsvarande verksamhet på tingsrättens sjunde avdelning. Här- igenom kan uppnås ett mer rationellt utnyttjande av de totala resurserna på området. Dessutom undanröjs den systematiska svaghet som är en följd av den nuvarande uppdelningen av rättskipningen på domstolar med olika slutinstanser. Den i tingsrätten sammanförda verksamheten bör hållas samman inom en avgränsad enhet, kallad Patentdomstolen, och ges ka- raktären av en särskild domstol i den mening som avses med stadgandet i 10 kap. 17 § första stycket 1 RB. Det föreslås vidare att Patentdomstolens organisation samt förfarandet i de mål och ärenden som skall handläggas där och i överrätterna regleras i en särskild patentprocesslag. En konsekvens av vad som sålunda föreslås blir att PBR upphör. Vida- re kommer RR:s befattning med de från PBR överklagade målen inom det industriella rättsskyddet att upphöra. HD blir nu slutinstans i samtliga mål och ärenden på detta område. De mål om namn och utgivningsbevis för periodiska skrifter som handläggs i PBR bör föras över till allmän förvaltningsdomstol. Det föreslås vidare att mål i allmän domstol om växtförädlarrätt kon- centreras till Patentdomstolen. Det finns skäl som talar för att också mål i allmän domstol om varumärken och mönster koncentreras till Patentdom- stolen. Förslag om detta läggs dock inte fram på grund av bl.a. befarade processuella komplikationer. Det finns goda skäl för att göra den bedömningen, att man med en sär- skild domstol av det slag som föreslås genom inrättandet av Patentdom- stolen kan uppnå i huvudsak samma fördelar som med en fristående speci- aldomstol när det gäller att tillgodose kraven på specialistkompetens hos domarna och effektivitet i handläggningen. Dessutom medger kopplingen till en stor allmän domstol en större flexibilitet i fråga om bl.a. administ- ration, personalförsörjning och kompetensutveckling, vilket innebär att verksamheten kan lättare anpassas till ojämnheter i måltillströmningen och andra förhållanden. Detta är av särskild betydelse med hänsyn till rådande osäkerhet om den inverkan som den internationella utvecklingen kan komma att få på förhållandena i . I ett längre europeiskt perspektiv kan man mycket väl tänka sig att Patentdomstolen kan komma att utgöra basen för en regional enhet inom en europeisk patentdomstol (regional chamber) i enlighet med en modell som f.n. diskuteras inom en arbets- grupp (Working Party on Litigation, WPL) som arbetar med ett projekt som går under namnet EPLP (European Patent Litigation Protocol). I den föreslagna patentprocesslagen tas upp en rad bestämmelser som syftar till att effektivisera förfarandet i mål och ärenden inom det in- dustriella rättsskyddet i förhållande till nu gällande ordning. Bestäm- melserna innebär bl.a. att tvistemål och ärenden som rör patent kan i Patentdomstolen handläggas gemensamt, om det är till fördel för utred- ningen. Vidare införs ökade möjligheter till skriftlig handläggning så- väl i Patentdomstolen som i överrätterna, dvs. i , som före- slås bli Patentöverdomstol, och i HD. Betydande inskränkningar i rät- ten att överklaga domar och beslut införs också. Sammantaget innebär den föreslagna ordningen att förutsättningar skapas för avsevärda tidsvinster och kostnadsbesparingar för parterna och för ett effektivare resursutnyttjande i domstolarna. 3.3Begränsning av patent i administrativ ordning Förslag läggs fram om ändring i patentlagen i syfte att göra det möjligt för patenthavare att hos PRV begära och erhålla begränsning av patent. Förslaget avviker i vissa delar från det av PRV framlagda förslaget och knyter an till de bestämmelser som antogs vid den tidigare nämnda re- videringen av EPC. Vidare görs vissa klarlägganden rörande begräns- ning av skyddsomfånget för patent i samband med talan inför domstol om ogiltighet. 4Ekonomiska konsekvenser av framlagda förslag De förslag som läggs fram är i såväl organisationsdelen som i övriga delar enligt gjorda beräkningar i allt väsentligt kostnadsneutrala för staten. In accordance with a Government resolution in 1999, a Commission was appointed in order to review the present Swedish system of litigation taking place before the Court of Patent Appeals and the District Court of relating to patent and certain other industrial property rights. , former Chairman of the Court of Patent Appeals, was appointed special Commissioner, assisted by a number of advisers and experts. The main task of the Commission was to consider whether the activities of the Court of Patent Appeals (which is an administrative court) could be integrated, fully or in part, into the District Court of . As an additional task, the Commission was later instructed to consider a proposal by the Swedish Patent Office to introduce a system giving patentees the possibility of limiting the scope of protection of their patents by means of a limitation procedure before the Patent Office. The Commission was also instructed to take into consideration current activities at European level concerning, inter alia, the creation of a Community patent and the setting up of a European Patent Court. There are various reasons for reviewing the present system. One reason is that the activities of the Court of Patent Appeals – trying cases appealed from the Patent Office (patents, trademarks, designs and certain other things) – and those of the District Court of – trying cases relating in particular to infringement and validity of patents and other industrial property rights – are to a certain extent overlapping. The same subject-matter, i.e. whether an invention is new and involves an inventive step, may be considered by both courts at different stages of the proceedings. Since decisions taken by the Court of Patent Appeals can be brought before the Supreme Administrative Court, while those of the District Court can finally be brought before the (general) Supreme Court, there is a risk of lack of uniformity in the case law. Another drawback of the present system is that it involves a split of the rather limited number of judges available with sufficient experience in intellectual property law. A special problem – mainly due to the impact of the EPC – constitutes a decrease over the last decade in patent appeals received by the Court of Patent Appeals. number last year was only 68 cases. This has made it necessary to reduce the technical staff considerably. At the same time, the District Court of has expressed the opinion that it needs more technical support in order to render the preparation of patent cases more effective. Technically qualified members of the Court of Patent Appeals are already participating, on an ad hoc-basis, as members of the District Court (as well as of the of Appeal) in patent cases. The experience from this co-operation is encouraging. The Commission has been aware of the intense activities at European level presently being carried out in particular with regard to patents and the efforts being made in order to create a Community patent system (including a special court at Community level) as well as to the setting up of a European Patent Court within the framework of (). In particular the latter project could have a considerable impact on the activities of national courts in Europe and reduce their future rôle in patent litigation substantially. However, it is hard to predict when this project, as well as the Community patent system, will be completed and may enter into force. In view of the above activities at European level, the Commission has considered whether a structural reform of the court system in as foreseen in its terms of reference should not be postponed pending more clarity about the of the different European projects. However, for a number of reasons the Commission has rejected this idea. Firstly, the problems connected with the present situation remain unresolved and may even grow worse, if the taking of appropriate steps are further delayed. Secondly, the staff of the courts involved should not be kept waiting for a solution longer than necessary.