sou · GPB31d2 · 2002-01-01 00:00:00 — 3 § Bestämmelserna i lagen (2009:000) om ändring i aktiebolagslagen (2003:000) och lagen (2009:000) om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument gäller även för bolag som registrerats före ikraftträdandet med de undantag som anges i 4–10 §§. 4 § Om en bolagsordning strider mot bestämmelse i lagen (2009:000) om ändring i aktiebolagslagen när den lagen träder i kraft, skall styrelsen till första ordinarie bolagsstämma lägga fram förslag om ändring av bolagsordningen till överensstämmelse med bestämmelsen. Den som är införd i avstämningsregistret före bolags- stämma har dock alltid rätt att delta i stämman, så länge bolaget inte har ändrat sin bolagsordning till överensstämmelse med 2 kap. 5 §. 5 § Har aktieägare före ikraftträdandet av bestämmelserna i 3 kap. 13– 21 §§ gjort anmälan om förköp eller att hembudspliktig aktie övergått till ny ägare, skall anteckningar som styrelsen gjort i aktieboken med anledning av anmälningarna, genast föras över till en särskild bok, om det vid ikraftträdandet inte har avgjorts vem som blir definitiv ägare till aktierna. 6 § Värdepapper som har utfärdats för rättigheter enligt 4 kap. 2 § andra stycket lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument innan lagen (2009:000) om ändring av aktiebolagslagen och lagen (2009:000) om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument träder i kraft gäller som bevis för rättigheterna även efter ikraftträdandet. 7 § Äldre bestämmelser om aktiebokens offentlighet gäller fortfarande i fråga om aktieböcker som upprättats före ikraftträdandet av lagen (2009:000) om ändring i aktiebolagslagen. 8 § Aktier och andra rättigheter i privata aktiebolag som förts in på avstämningskonto för förvaltarregistrerade finansiella instrument före ikraftträdandet av lagen (2009:000) om ändring i aktiebolagslagen och lagen om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument får stå kvar på kontot efter ikraftträdandet. Avförs aktierna eller rättigheterna från kontot får de inte förvaltarregistreras på nytt. Det gäller dock inte om aktierna avförts för rösträttsregistrering enligt 4 kap. 14 §. 9 § Om bolagsstämman eller, i fråga om beslut som avses i 12 kap. 26 eller 30 §, styrelsen har fattat beslut om fondemission, tillskotts- emission, vinstutdelning, minskning av aktiekapitalet eller utskiftning vid bolagets likvidation innan lagen (2009:000) om ändring av aktie- bolagslagen trätt i kraft och har beslutet inte verkställts före ikraft- trädandet gäller äldre bestämmelser om vem som skall anses vara behörig att ta emot förmånerna. 10 § Har inlösen av aktier påkallats innan lagen (2009:000) om ändring i aktiebolagslagen trätt i kraft och har lösenbevis ställts ut som bevis för minoritetsägares rätt till kommande lösenbelopp jämte ränta gäller äldre bestämmelser i fråga om förfarandet. 11 § skall upprätta avstämningsregister enligt 4 kap. lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instru- ment för varje privat aktiebolag som inte visar att bolaget träffat avtal med en central värdepappersförvarare om kontoföring enligt nämnda lag. 12 § Privata aktiebolag är skyldiga att överföra samtliga uppgifter i bolagets aktiebok till i den ordning verket föreskriver. Ändrar bolaget uppgifter i aktieboken efter det att skyldigheten enligt första stycket har fullgjorts skall bolaget genast underrätta om förändringen. Skyldighet enligt första och andra stycket föreligger inte för privata aktiebolag som visar att bolaget träffat avtal med en central värde- pappersförvarare om kontoföring enligt lagen om kontoföring av finansiella instrument. 13 § För fullgörande av uppgifterna enligt denna lag får anlita sådant kontoförande institut som avses i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. 14 § får meddela de förelägganden som behövs för att uppgiftsskyldigheten enligt 12 § skall fullgöras. Ett föreläggande skall delges bolaget, om det kan ske på annat sätt än enligt 15–17 §§ delgivningslagen (1970:428). Föreläggande skall genom Patent- och registreringsverkets försorg kungöras i Post- och minst en månad före utgången av den utsatta tiden. 15 § förordnar att bolaget skall gå i likvidation om bolaget efter föreläggande som avses i 14 § inte har till överfört samtliga uppgifter i aktieboken och inte heller visat att bolaget träffat avtal om kontoföring med en central värdepappersförvarare. Beslut om likvidation meddelas dock inte, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos Patent- och registrerings- verket. Fråga om likvidation enligt första stycket tas upp av självmant. 2 Huvuddragen i gällande rätt I den svenska aktiebolagsrätten finns det två olika regelsystem för hanteringen av aktieöverlåtelser och registrering av aktieägare. Det ena systemet tillämpas av de allra flesta aktiebolag (kupongbolagen) och bygger på att aktiebreven är bärare av de rättigheter som följer av ett aktieinnehav. Det pappersbaserade aktiehanteringssystemet beskrivs under avsnitt 2.1. Det andra regelsystemet är anpassat för aktiebolag vilkas aktier handlas på börs eller annan auktoriserad marknadsplats men tillämpas också på andra bolag som har tagit in ett avstämningsförbehåll i bolagsordningen (avstämningsbolag). För dessa bolag har det skapats en förenklad aktiehantering som bygger på att det pappersbaserade systemet har ersatts med ett datorbaserat kontosystem. Systemet be- skrivs under avsnitt 2.2. Aktierna i ett aktiebolag representerar delägarnas ägarandel i bolaget. Vanligen ger varje aktie lika rätt i bolaget. Men i bolagsordningen kan det bestämmas att det skall finnas aktier av olika slag eller att olika slags aktier skall kunna ges ut . En sådan bestämmelse skall ange skillnaderna mellan aktieslagen och antalet aktier av varje slag (3 kap. 1 § andra stycket). är värdepapper som representerar aktieägarnas ekono- miska rättigheter och är av stor betydelse när det gäller att avgöra vem som är ägare till en aktie. I ett kupongbolag skall aktiebrev utfärdas när någon aktieägare begär det. Aktiebrev ställs till viss man. Det får utlämnas endast till aktieägare som är införd i aktieboken. Brevets och bokens uppgifter om 94 Huvuddragen i gällande rätt aktieägaren skall således stämma överens. får lämnas ut endast om aktien blivit till fullo betald och bolaget blivit registrerat. Skall aktiebrev ges ut i samband med kapitalökning, måste ökningen ha registrerats innan brevet lämnas ut (3 kap. 4 §). Aktiebrev skall ange bolagets firma, ordningsnummer på den eller de aktier som avses med brevet, akties nominella belopp och dagen för utfärdandet. Finns olika aktieslag skall aktieslaget anges. Vissa för- behåll som framgår av bolagsordningen skall också anges. Det gäller förbehåll om konvertering enligt 3 kap. 1 §, hembud enligt 3 kap. 3 § samt inlösen enligt 6 kap. 8 §. Sådana förbehåll får anges med för- kortning, se 37 § ABF. Innan aktiebrev har utfärdats kan bolaget ge ut interimsbevis. Även dessa skall vara ställda till viss man. Beviset skall innehålla förbehåll att aktiebrev utlämnas endast mot återställande av beviset. På begäran skall på beviset antecknas hur mycket som är inbetalat på aktien. När aktiebrev får utfärdas skall interimsbeviset bytas ut mot aktiebrev. skall upprättas efter bolagets bildande. I aktieboken skall aktierna upptas i nummerföljd och aktieägarnas post- adress och yrke eller titel skall anges. Finns det aktier av olika slag, skall det av aktieboken framgå till vilket slag varje aktie hör. Aktie- boken kan bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem med den kan också föras med hjälp av dator. Aktiebrev skall således lämnas ut av bolaget till den förste ägaren varvid bolaget skall anteckna både på aktiebrevet och i aktieboken vem denne är. Vill ägaren sedan överlåta aktien skriver han under en överlåtelseförklaring på aktiebrevet. Det är inte nödvändigt att ange till vem överlåtelsen sker. inte förvärvarens namn (in blanco-över- låtelse), kan denne i sin tur överlåta aktien vidare utan särskild överlåtelseförklaring på aktiebrevet. Vill förvärvare av aktie som överlåtits in emellertid utöva sin rätt som aktieägare i bolaget och t.ex. rösta för aktien, måste han fylla i den tidigare nämnda över- låtelseförklaringen med sitt namn och därefter låta anteckna sig i aktie- boken. Har detta skett måste han i sin tur skriva under en över- låtelseförklaring på aktiebrevet när han vidareöverlåter aktien. I för- klaringen kan förvärvarens namn anges eller lämnas öppet etc. En aktie anses vara i princip odelbar. Därmed förstås att de i aktien ingående rättigheterna i bolaget inte kan skiljas från aktien. Detta hindrar inte att överlåtelse kan ske av vissa särskilda, ur aktien upp- komna anspråk. Utdelningskuponger kan t.ex. överlåtas separat sedan beslut om utdelning har fattats. Däremot kan rätten till framtida utdelning och annan avkastning på aktien inte överlåtas annat än i samband med att aktien överlåts (3 kap. 14 § första stycket). Huvuddragen i gällande rätt 95 Aktieägarens rätt att delta i bolagets förvaltning kan inte heller skiljas från aktien. Rösträtten på grund av aktien får således inte över- låtas separat. En annan sak är att aktieägaren genom fullmakt kan uppdra åt annan att utöva rösträtten. Men fullmakten gäller endast så länge huvudmannen är aktieägare och fullmakten kan när som helst återkallas. På samma sätt kan en aktieägare genom s.k. konsortialavtal träffa överenskommelse med annan om hur rösträtten för hans aktie skall utövas. Men konsortialavtalet binder bara avtalsparterna. I för- hållande till bolaget är det betydelselöst, om aktieägaren röstar i strid mot avtalet (9 kap. 3 §). Den som förvärvat en aktie får alltså inte delta i bolagets för- valtning, framför allt rösta på bolagsstämma, förrän han införts i aktie- boken. Styrelsen har därför skyldighet att genast efter anmälan föra in förvärv och andra förändringar i aktieboken. Innan styrelsen för in ny ägare i aktieboken måste denne styrka sitt förvärv. Det sker vanligen genom att han företer aktiebrevet som då skall innehålla den sammanhängande kedja av överlåtelser som angivits i det föregående. Kan förvärvaren inte åberopa sådan legitimation måste han lägga fram bevis där kedjan brister, t.ex. bouppteckning och arvskifte om aktien förvärvats genom arv. Även om styrelsen i princip skall hålla aktieboken aktuell, får den inte på eget initiativ i aktieboken anteckna t.ex. att aktie övergått på annan. Det innebär att en aktieägare kan avstå från att anmäla sig för registrering i aktieboken och på så sätt bevara sin anonymitet. Oregistrerade aktieägare saknar som framgått rösträtt men kan mot företeende av utdelningskupong eller aktiebrev lyfta utdelning och delta i emissioner. Det skall också nämnas att ett aktiebolag inte behöver utfärda aktiebrev om ingen aktieägare begär det. Om aktieägarna väljer att avstå från aktiebrev leder det till en ordning som innebär att bolagets styrelse i aktieboken antecknar förändringar mot företeende exempelvis av köpebrev, bodelnings- eller arvskifteshandlingar och andra doku- ment som styrker anmälarens påstående att han är ny aktieägare i bolaget. Några aktiebrev utfärdas inte i detta sammanhang men styrelsen kan naturligtvis på begäran lämna utdrag ur aktieboken som visar att viss person är antecknad som ägare till ett visst antal aktier och som kan användas av aktieägaren för att styrka sin behörighet att överlåta aktierna. är offentlig och skall hållas tillgänglig för allmänheten hos bolaget. Om aktieboken förs med hjälp av ADB eller på liknande sätt skall bolaget på begäran i stället kunna tillhandahålla en utskrift av aktieboken. En sådan utskrift får inte vara äldre än . 96 Huvuddragen i gällande rätt och en har rätt att mot ersättning för kostnaderna få en sådan utskrift av aktieboken eller del av den. Vid bolagsstämma skall aktieboken eller sådan utskrift av den som utvisar förhållandena före stämman hållas tillgänglig för aktieägarna vid stämman. Begränsningar i rätten att överlåta aktier En aktie kan fritt överlåtas och förvärvas. Från denna huvudregel undantas endast fall då det i bolagsordningen har intagits förbehåll att aktieägare eller annan skall vara berättigad att lösa aktie, som övergår till ny ägare (hembudsskyldighet). Ett sådant förbehåll skall bl.a. ange vilka som är lösningsberättigade, huruvida vissa fång undantagits från lösningsrätten och den inbördes ordning som skall gälla mellan de lösningsberättigade. Den som har förvärvat en aktie under sådana om- ständigheter att lösningsrätt föreligger, skall anmäla förvärvet hos bolagets styrelse, som därefter skriftligen skall meddela detta till de lösningsberättigade. I bolagsordningen skall anges den tid inom vilken lösningsanspråk skall framställas hos bolaget och inom vilken tid lösen skall erläggas. Om inte annat anges i bolagsordningen måste samtliga aktier som omfattas av fånget lösas. Bolagsordningen kan föreskriva hur löse- skillingen skall bestämmas. Om tillämpningen av en sådan föreskrift skulle bereda någon en otillbörlig fördel kan jämkning av lösen- beloppet ske. Den som har blivit ägare till aktier som omfattas av lösningsrätt kan inte utöva alla de rättigheter i förhållande till bolaget som normalt följer med aktierna förrän det har blivit klart att lösningsrätten inte kommer att utnyttjas. har aktieägaren bara rätt till vinst- utdelning och företrädesrätt till teckning av ny aktie vid nyemission eller till teckning av konvertibla skuldebrev och teckningsoptioner vid emission enligt 5 kap. I sammanhanget skall också nämnas att kommittén i betänkandet Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) föreslagit att det öppnas ytter- ligare möjligheter att begränsa den fria överlåtbarheten av aktie genom förköpsförbehåll och samtyckesförbehåll. Aktieägares legitimation gentemot bolaget Innehållet i aktieboken är av stor betydelse för den som vill utöva sin rätt som aktieägare i bolaget. Som huvudregel gäller nämligen att den som har blivit ägare till en aktie inte får utöva de rättigheter som aktien Huvuddragen i gällande rätt 97 ger i bolaget innan han har blivit införd i aktieboken. Denna regel har bekräftats i en särskild bestämmelse som innebär att rätten att delta i bolagsstämman endast tillkommer den aktieägare som för stämman är införd i aktieboken. Från den angivna huvudregeln görs emellertid ett omfattande undantag. Något krav på införing i aktie- boken finns inte för att göra gällande sådan ur aktie uppkommen rätt som utövas mot företeende eller avlämnande av aktiebrev, kupong eller annat särskilt bevis som utges av bolaget (3 kap. 14 § första stycket). Det innebär att vinstutdelning, utbetalning vid nedsättning av aktie- kapitalet, reservfonden eller överkursfonden och utskiftning vid bolagets likvidation kan, om bolagsstämman så beslutar, lyftas av den som kan uppvisa aktiebrev eller kupong utan krav på att han skall vara införd i aktieboken. Detsamma gäller för att ta ett annat exempel om bolaget har utfärdat emissionsbevis. Ett sådant bevis ger innehavaren rätt att teckna eller få nya aktier eller skuldebrev i emissionen oavsett om han är införd i aktieboken eller ej. När någon som har avyttrat aktier inte var ägare till aktierna i fråga och inte heller hade något uppdrag att avyttra dem uppkommer fråga om förvärvaren eller den tidigare ägaren skall anses vara rättmätig ägare till de aktier som har överlåtits. De bestämmelser som reglerar hur sådana tvister skall lösas finns, genom en hänvisning i 3 kap. 6 § ABL, i 13 och 14 §§ lagen (1936:81) om skuldebrev. Som tidigare nämnts skall ett aktiebrev vara ställt till viss man. I nämnda situationer skall aktiebreven behandlas på samma sätt som ett skuldebrev som är ställt till viss man eller order. Enligt reglerna i skuldebrevslagen skyddas en förvärvare av ett aktiebrev från äganderättsanspråk från tidigare ägare och gör således ett godtrosförvärv till brevet om 1) den som överlåter aktiebrevet vid överlåtelsen har det i sin besittning och 2) kan åberopa en samman- hängande skriftlig överlåtelsekedja som leder till honom samt 3) aktiebrevet därefter kommit i förvärvarens besittning och 4) förvärva- ren då varken visste att den som överlät aktiebrevet saknade rätt att göra det eller åsidosatte den aktsamhet som han efter omständigheterna skäligen bort iaktta. Det saknar i sammanhanget betydelse om någon av överlåtelserna under punkten 2 är ställd till innehavaren eller är teck- nad in . Det finns vidare inte någon skyldighet för förvärvaren att undersöka om tidigare överlåtelser är äkta eller giltiga, om omständigheterna inte ger särskild anledning till en sådan kontroll. 98 Huvuddragen i gällande rätt I förhållande till skuldebrevslagens bestämmelser har i ABL införts en lättnad i kravet på att överlåtaren skall kunna åberopa en samman- hängande skriftlig överlåtelsekedja. Det är nämligen tillräckligt att bolaget i fråga antecknat på aktiebrevet att överlåtaren är införd som ägare i aktieboken (3 kap. 6 § första stycket). Om så är fallet och övriga förutsättningar är uppfyllda har förvärvaren gjort ett godtrosförvärv. De redovisade reglerna gäller också vid s.k. dubbelöverlåtelse. förvärvare är skyddad om förutsättningarna enligt ovan förelåg vid det förvärvet. Bestämmelserna är vidare tillämpliga vid pant- sättning. Aktieförvärvares skydd mot överlåtarens borgenärer Vad avser de bestämmelser som reglerar det skydd en aktieförvärvare åtnjuter i förhållande till överlåtarens borgenärer hänvisar ABL till 22 § skuldebrevslagen. Av den paragrafen framgår att en överlåtelse inte är gällande mot överlåtarens borgenärer förrän förvärvaren fått aktie- brevet i sin besittning. Samma regel gäller för pantsättning. Det system som beskrivits tillämpades även av aktiemark- nadsbolagen så sent som . hade emellertid uppmärksammat att det för börsbolagen fanns be- tydande problem med den pappersbaserade hanteringen av värde- papper. Antalet aktieägare och aktiebrev hade ökat i snabb takt vilket hade fört med sig att hanteringen av aktierna hade blivit mycket resurs- krävande. Som tidigare nämnts var aktiebrevet bärare av den rätt som tillkom en aktieägare. Det innebar att aktiebrevet fysiskt skulle överlämnas vid försäljning och pantsättning, att kuponger skulle in- lämnas vid utdelningar samt att aktiebrevet skulle företes för påskrift vid emissioner. Åtgärderna krävde hantering som lämnade små utrymmen för rationaliseringar och kostnadsbesparingar, genom exempelvis utnyttjande av datateknik. övervägde att föreslå en övergång till ett värdepapperslöst system. Osäkerheten om de praktiska konsekvenserna av ett sådant system och risken för att den svenska marknaden i ett internationellt perspektiv skulle bli isolerad medförde emellertid att utredningen inte lade fram något sådant förslag. I stället föreslogs en Huvuddragen i gällande rätt 99 något mindre ingripande reform som skulle göra det möjligt för de större aktiebolagen att rationellt utnyttja modern kontorsteknik. Genom lagen (1970:596) om förenklad aktiehantering skapades ett system där man med hjälp av datateknik åtgärdade vissa brister med den pappersbaserade hanteringen av aktier. Systemet var inte obliga- toriskt utan bolagen kunde välja om de ville ansluta sig till det. Det nya systemet innebar inte att aktiebreven avskaffades. Däremot slopades utdelningskupongerna. var alltjämt bärare av aktierätten utom i fråga om rätten till utdelning och till deltagande i ny- eller fondemission. Dessa rättigheter knöts till registreringen av aktieinne- havet i aktieboken i stället för som tidigare till inlämnande av utdel- ningskupong respektive företeende av aktiebrev. Bolag som tillämpade den förenklade aktiehanteringen kallades avstämningsbolag och i dessa bolag skulle i bolagsordningen finnas ett avstämningsförbehåll. Varje gång ett avstämningsbolag fattade beslut om utdelning eller emission skulle fastställas en avstämningsdag. Den som var införd i aktieboken den dagen var behörig att ta emot aktieutdelning, emissionsbevis och, vid fondemission, brev på ny aktie. För administrationen av systemet skapades ett centralt institut, (). Staten och fondkommissio- närerna skulle driva VPC gemensamt och skulle äga bolaget vardera. VPC:s uppgifter i det nya systemet var att för de bolag som anslutit sig till systemet bl.a. föra aktieboken och pröva frågor om införing i aktieboken samt distribuera aktiebrev, emissionsbevis, ut- delningsbelopp och annat material som bolagen önskade tillställa sina aktieägare. För de bolag som anslutit sig till systemet var det obliga- toriskt att lämna över dessa uppgifter till VPC. Hanteringen hos VPC skulle utföras med hjälp av datateknik. En nyhet i systemet var att förvaltarregistrering av aktier i aktie- boken tilläts. En förutsättning var dock att förvaltaren var auktoriserad. skulle vara offentlig men vad gällde uppgifter om aktieägare som ägde högst 500 aktier i bolaget skulle dessa uppgifter inte vara tillgängliga för allmänheten. För att det inte genom förvaltar- registrering skulle vara möjligt att vidga sekretesskyddet infördes en ordning som innebar att förvaltare var skyldig att tillställa VPC uppgift om aktieägare som hade mer än 500 av ett bolags aktier registrerade hos sig. Utvecklingen mot ett värdepapperslöst system fortsatte och togs nästa steg. En aktiebrevslös hantering möjliggjordes för förvaltar- registrerade aktier. För sådana aktier kunde förvaltaren nämligen medge att aktiebrev inte utfärdades. I fråga om ägarens eller någon annans rättigheter som knutits till aktiebrevet skulle i sådana fall anses 100 Huvuddragen i gällande rätt som om aktiebrev utfärdats för förvaltaren och att brevet omhänder- tagits av denne. tog beslut om ett system som innebar att aktiebreven skulle avskaffas för avstämningsbolagen. De rätts- verkningar som var förenade med aktiebreven skulle i stället knytas till en registrering på ett konto hos VPC. Systemet fick sin utformning genom aktiekontolagen (1989:827). Registreringarna i systemet ut- fördes till den allra största delen av s.k. kontoförande institut, främst banker och värdepappersbolag, som fått tillstånd till denna verksamhet av VPC. Övergången till systemet skedde successivt och var för samt- liga avstämningsbolag avslutad . I samband med att aktiekontolagen trädde i kraft förändrades ägar- förhållandena i VPC. Staten behöll sin ägarandel medan fond- kommissionärernas ägarandel minskades till . De övriga aktierna – – kom att ägas av emittenterna genom och . 2.2.2Lagen om kontoföring av finansiella instrument ersattes aktiekontolagen av lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. Lagen tillämpas av alla avstäm- ningsbolag. Några värdepapper som representerar aktieägarnas ekono- miska rättigheter i avstämningsbolagen, såsom aktiebrev, emissions- bevis, interimsbevis eller optionsbevis, skall inte finnas. Detsamma gäller för utdelningskuponger. De rättigheter och rättsverkningar som nämnda värdepapper är bärare av i kupongbolag har för avstäm- ningsbolagen i stället knutits till registreringen i ett för varje bolag särskilt inrättat avstämningsregister. Registret förs med hjälp av dator och består av en mängd avstämningskonton. Minst ett konto läggs upp för varje aktieägare och innehavare av andra rättigheter i bolaget. På kontona registreras bl.a. aktieägarnas aktier och andra rättigheter. Registren förs av s.k. centrala värdepappersförvarare, dvs. företag som beviljats auktorisation av att registrera aktier och andra finansiella instrument. Auktorisation får meddelas endast svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar och utländska företag. Bolaget skall kunna välja vilken central värdepappersförvarare som bolaget önskar anlita och träffa avtal med förvararen om att upp- rätta och föra bolagets avstämningsregister. Auktorisation som central värdepappersförvarare har ännu inte lämnats till något annat företag än (), som därför är ensamt om att föra registren. Nedan talas därför för enkelhetens skull ibland endast om VPC. Huvuddragen i gällande rätt 101