sou · GPB39 · 2002-01-01 00:00:00 — För oss [och hans fru] är det självklart att den som ska köpa den också ska förhandla. Hon [fru] ville byta sin Fiesta mot en Polo. Hon träffa- de en kvinnlig försäljare och det var ju skojigt. De [fru och försäljaren] fick bra kontakt, och så uppkom förslag till affär. Men både jag och min fru tyckte att det var sämre ekonomiska villkor än vad vi hade tänkt oss. Sagt och gjort så ringde jag upp den kvinnliga försäljaren och för en diskussion med henne. Den förhandlingen ledde till fördelaktigare villkor än min frus för- En studie av näringsidkares syn Det var ju bra för familjens ekonomi, men min fru blev förbannad. Hon blev inte förbannad på mig utan för att det funkar på det sättet. Om det sedan har att göra med det vi pratar om , eller om det har att göra med, det kan vara hur fördomsfullt som helst, att kvinnor kanske i mindre utsträckning åtminstone är mindre vana att agera taktiskt, att förhandla taktiskt, de kanske har en förväntan på att ett bud är slutgiltigt. Det är ju alltid mycket enklare att föra en diskussion och man kan lita på motparten, och det var vad som hände i den situationen – försäljaren sade att det var så långt som hon kunde gå. Det var vad hon sade. Men när jag då ringde upp och sade att så här vill jag ha min affär. Då säger hon OK, men jag måste fråga och så gjorde hon det och så gick affären i lås. Vid är lite drygt hälften av försäkringstagarna kvinnor. delar i huvuddrag uppfattning att det är männen som har huvudansvaret för att familjen tecknar försäkringar. Men han är också av den uppfattningen att upplevs ge ett bättre försäkringsskydd för kvinnor än andra försäkringsbolag. En anled- ning till detta, menar han, beror på att bolaget arbetar aktivt med frågor som jämställdhet och mångfald. Vid till exempel våldtäkt och sexuella övergrepp är det troligt att man som kvinna vill tala med en kvinna. Vid sådana ärenden utgår vi ifrån att den ut- satta kvinnan vill tala med en kvinna erfarenheten visar också att de frågor- na är av mer känslig art än andra. Det är nog det mest tydliga exemplet på när det kan finnas anledning att skilja män och kvinnor åt i försäkringsskadeären- den. gör emellertid ingen skillnad på kvinnor och män. Ro- ger understryker också att han, som har arbetat i försäkringsbran- schen under , aldrig har hört talas om att någon som påstår sig ha varit utsatt för sexuella övergrepp har framställt önskemål om att få en hand- läggare av det egna könet. tror inte heller att det kan vara så känsligt i sådana sammanhang, eftersom det [i kontakten med försäkringsbolaget] endast handlar om frågor på det ekono- miska planet. Men framhåller ändå att det är möjligt att de frågorna löser sig naturligt, eftersom i princip samtliga personskadereglerare är kvin- nor. 144 En studie av näringsidkares syn... 9.10.2Personalens sammansättning vid försäkringsbolagen De båda bolagens personal liknar varandra till stora delar. beskriver personalen enligt följande: De som arbetar mot företagen är provisionsavlönade säljare, de har assistenter till sin hjälp. Vi har även så kallade innesäljare – säljare som arbetar på kontor och säljer försäkringar till privatpersoner, företag och lantbruk. De flesta kontakterna sköts via telefon. Det finns också fristående försäkringsmäklare, som gör upphandlingar för kunders räkningar om de mest fördelaktiga försäkringsalternativen. Därutöver har vi skadebesiktningsmän, som besiktigar inträffade skador, genomför värderingar och anlitar reparatörer. Men det finns också skaderegle- rare som arbetar med de ekonomiska uppgörelserna. Vi har även bankpersonal vid den kontantlösa banken, en personalavdel- ning samt personal som handlägger liv- och pensionsförsäkringsärenden samt sakförsäkringsärenden. Men vi arbetar också med förebyggande verksamhet och vi gör också riskbedömningar och överväger vilka risker det innebär att teckna försäkringar med eventuella kunder. Det finns ungefär lika många kvinnor som män vid . De är emellertid inte jämnt fördelade över bolagets samtliga områden och mellan de olika arbetsuppgifterna. Den könsmässiga samman- sättningen är tämligen traditionell. På personalavdelningen arbetar endast kvinnor och säljarna på företagssidan består enbart av män. Det sitter endast en kvinna i företagsledningen, som består av sju personer. beskriver Safe enligt följande: På marknadsområdena finns det en administrativ enhet. Den är förhållandevis liten. Det finns ett par administrativa sekreterartjänster och en postfunktion, som också är små. Därutöver har vi en kundtjänstorganisation, vars huvud- sakliga uppgift är att ta hand om de kunder vi har via besök eller via telefon. I princip av alla kundkontakter sker via telefon. Därutöver har vi en uppsökande verksamhet. De som arbetar där har huvudsakligen en annan sys- selsättning. Deras arbete är framför allt förlagt till . Vi har en stor sälj- kår som består av heltidsanställda tjänstemän, som huvudsakligen arbetar vid banken. Vi har också en skadeorganisationen som är uppdelad över ett flertal oli- ka delar. Vi har ju väldigt många olika avtal som är tänkta att täcka de flesta skador som uppkommit i samband med olycksfall och sjukdom. Därutöver har vi också en bilskadeenhet och en civilskadeenhet som behandlar skador på villa och liknande. Vi har även en besiktningscentral, som tar hand om t.ex. En studie av näringsidkares syn Det finns också vissa specialistfunktioner såsom en juri- disk enhet, en enhet för kapitalförvaltning och en avdelning som handhar frå- gor som rör regresshantering. Till skillnad från hur det ser ut vid är den könsmässiga sammansättningen jämn vid . Med undantag för personalen vid kundtjänst, som huvudsakligen består av kvinnor, gäller detta i princip för verksamhetens samtliga områden. 9.10.3Certifiering och märkning av försäkringsbolagen är osäker på om ställer miljömässiga krav på kontoret. Han ställer sig också tveksam till om det finns någon an- ledning att certifiera företag. Han har en känsla av att de kriterier som ställs upp vid certifieringar inte är mer än formaliteter; han tror inte heller att kriterierna innebär ett uttryck för det kunderna värde- sätter: Kriterierna är av mer formell karaktär, det innebär en förskräcklig massa ar- bete att kartlägga verksamheten och att styra upp verksamheten så att dessa kriterier uppfylls. Jag är inte övertygad om att det är så lönsamt för företaget och kunderna. Sedan finns det naturligtvis kunder som i slutändan Det gäl- ler inte minst på företagssidan, som kan ställa krav på att deras leverantörer uppfyller vissa kriterier. Men jag undrar ändå i vilken form utvärderingarna sker. Jag tror att det (märknings- och certifieringssystem) är en momentan be- kräftelse på att verksamheten vid ett visst givet tillfälle uppfyller vissa kriterier, men vad händer sedan? ställer inte heller några krav på att deras kunder upp- fyller några särskilda krav ur miljösynpunkt. har också svårt att förstå vilken nytta frågor om certifiering och märkning kan komma att tjäna. Han är särskilt tveksam till sådana system eftersom han tror att de endast leder till ökade kostnader för försäkringsta- garna. Trots detta menar att det finns vissa fördelar med märknings- och certifieringssystem, nämligen möjligheten att ge- nomföra systematiska genomgångar av bolag eller liknande. arbetar aktivt med miljöfrågor både på arbetsplatsen och i förhållande till sina försäkringstagare. På kontoret använder de endast miljö- och användarvänliga bildskärmar och miljömärkt pap- 146 En studie av näringsidkares syn... De försöker använda miljövänliga produkter så långt det är möjligt. Bland annat undviker de engångsartiklar. Men me- nar ändå att det finns mycket mer som de skulle kunna göra. Utgångspunkten för Safe Ltd:s miljöpolitik utgår från FN:s mil- jödokument, som ligger till grund för bolaget egen miljöpolicy. Bo- laget ställer också krav på att försäkringstagarna undviker de mest skadliga produkterna i olika sammanhang. Det är bland annat med beaktande av FN:s miljödokument som har utarbetat ett flertal skrifter som belyser produkter och risker ur olika synvinklar. Tanken är att ett miljömedvetet handlande leder till ett långsiktigt och hållbart samhälle där individen kan känna sig trygg. bidrar även till ett flertal forskningsprojekt för att un- derlätta för försäkringstagarna att kunna återgå till ett normalt liv snabbare än vanligt efter inträffade skador. Bland annat kan nämnas ett projekt om whiplashskador och ett behandlingshem för de män- niskor som har drabbats av hjärtinfarkt. är inte intresserad av jämställdhet, som han definierar som att varken män eller kvinnor ska ha någon nackdel på grund av sitt kön. Han menar att jämställdhet är en självklarhet och han menar att jämställd- hetsdebatten är hysterisk. Det förekommer till exempel att det före- språkas fördelar för kvinnor endast på grund av att de är kvinnor. Det är det han tycker är hysteriskt och [det]får en omvänd effekt. Han kan inte förstå annat än att själva debatten förstärker uppfatt- ningen om skillnaderna mellan kön och att debatten är till nackdel för kvinnorna. beskriver jämställdhet som ett rättvisebegrepp: att det inte ska finnas några skillnader mellan män och kvinnor. menar också att han är intresserad av jämställdhet, även om han inte kan säga att han är en riktig förkämpe för jämställdhet. Han arbetar med jäm- ställdhet på så sätt att han försöker se till att vi lever i en jämställd organisation. framhåller att det är viktigt att organisationen är såsom en spegel av samhället. I princip anser han att har lyckats när det gäller kön, men han ser det som ett problem att bo- laget inte har lyckats integreras i dagens mångkulturella samhälle. En studie av näringsidkares syn har intervjuat 80 stycken invandrare... Det sägs att det finns begåvningsreser- ver hos kvinnorna. Men här pratar vi om människor som har varit arbetslösa länge därför att de har fel hudfärg och fel efternamn. De är doktorer, läkare, civilingenjörer, tolkar. Alltså, man blir generad när man hör detta. Vi har valt ut 17 – 18 av de 80, som vi bedömer har tillräckligt goda kunskaper i svenska. Tanken är att de inledningsvis ska projektanställas för att arbeta aktivt mot si- na egna språkgrupper för att få ut informationen om det nya pensionssyste- met De ska kartlägga sina egna målgrupper och tänka över hur de bäst ska kunna gå ut och informera dem Det är vår avsikt att dessa informatörer ska anställas vid menar att det i och för sig är möjligt att det kan uppstå så kallade integrationsproblem, eftersom den svenska personalen inte är van vid att arbeta med andra än svenskar. Men han tror inte att problemen är värre än att de kan överbryggas ganska enkelt. har inte arbetat med jämställdhet och han tror inte heller att det finns några som helst problem vid . Bolaget har en upprättad jämställdhetsplan. Planen har emellertid inte utvärde- rats sedan den upprättades . har inte heller någon uppfattning om vilken inställning personalen har i jämställdhetsfrå- gor. Men han tror ändå att det är möjligt de kvinnliga medarbetarna menar att det är viktigt att det finns en viss bevakning av jäm- ställdhetsfrågorna. tycker att han arbetar aktivt med jämställdhet i sin yrkes- roll vid tjänstetillsättningarna. Han försöker verka för att det ska vara ungefär lika många män som kvinnor på samtliga plan. har arbetat med jämställdhetsfrågor sedan mitten av 1980- talet när han arbetade som säljchef. Då ansträngde han sig särskilt för att anställa kvinnliga säljare och kvinnliga kontorschefer. Han menar dock att det dröjde ända in innan det började hända något vid . tror att personalen är intresserad av att organisationen är trygg: att man till exempel inte blir förfördelad på grund av sitt kön. genomför bolaget förfrågningar om hur de anställda upp- fattar sin situation vid bolaget. Det generella intrycket är att perso- nalen är mycket nöjd med sin arbetssituation. Mot bakgrund av att menar att försäkringstjänster är kön- lösa, så har han också svårt att förstå hur det skulle vara möjligt att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på försäkringsbranschen. tror inte att har ställt några frågor till försäkringstagarna om hur de uppfattar bolaget ur jämställdhetshänseende. 148 En studie av näringsidkares syn... menar ändå att det är en adekvat fråga, som bolaget bör ta under övervägande. är övertygad om att om det hade funnits ett system för frivillig jämställdhetsmärkning, så hade ställt krav på sina samarbetspartner om att de skulle uppfylla kraven för den märk- ningen. Det är möjligt att premierna hos är lite högre, men kunderna behöver aldrig tveka om vad bolaget har för ideal eller vilken policy bolaget intar. 9.10.5Mindre lyckade exempel från arbetslivet30 ställer visserligen inte några villkor på att de som teck- nar försäkringar uppfyller vissa krav ur miljösynpunkt eller jäm- ställdhetshänseende. Men bolaget ställer ändå krav på att kunderna uppfyller vissa krav ur säkerhetssynpunkt för att få teckna försäk- ring. har haft anledning att diskutera frågan i flera sammanhang. Inte minst vid ris- kval. Det har varit en debatt om pizzerior och deras möjligheter att få teckna försäkring. Många pizzabagare har inte svenskt ursprung, utan kommer någon annanstans ifrån. Det kan ju upplevas som, eftersom det är svårt att få försäkring, någon sorts orättvisa med hänsyn till just deras utländska här- komst, vilket det inte är fråga om. Det har att göra med att restauranger och pizzerior är verksamheter som drabbas av mycket skador, så enkelt är det. Vem som driver verksamheten saknar betydelse Men vi resonerar inte mer än att vi konstaterar som det är: pizzerior vill vi helst avstå ifrån att försäkra oavsett vem det är som driver den på grund av att risken för skador är så stor, såsom bränder i ugnar och skadegörelse av ungdomar som är där och super till. Ja, det finns massor. har svårt att förstå att det skulle vara möjligt att belysa pro- blematiken utifrån den som uppfattar sig som förfördelad. Han uppfattar det inte heller som diskriminerande att inte anställa mörk- hyade: En kollega till mig berättade vad som hände honom vid ett annat företag . De hade en annons inne för att anställa säljare. Han hade fått svar från flera stycken och han hade valt ut vilka han ville träffa och så var det 30 Vi har här valt att endast göra beskrivningar av den problematik som finns. Vi kommer således att behandla dessa frågor i samband med att vi lägger våra förslag i slutbetänkandet. En studie av näringsidkares syn den här killen Per eller eller vad han nu hette. De hade bestämt träff och när tiden var inne och det knackade på min kompis dörr och den här ar- betssökande kliver in. Då är det alltså en riktigt svart kille; med riktigt kolsvart skinn och stickad mössa, en så´n där som är naturligt för många som vill för- stärka sin kultur. Min kompis, den här försäljningschefen blev alldeles, han blev fullständigt perplex. Han hade aldrig förväntat sig att den här killen skulle vara mörkhyad. Han skulle aldrig för sitt liv kunna tänka sig att anställa en så´n där, inte för att han själv hade någon, hyste någon betänklighet. Men han var övertygad om att kunderna aldrig skulle acceptera det, de [mörkhyade] skulle aldrig nå framgång som säljare i jobbet på grund av sin hud. Det blev inget jobb där... Det är ju så mångbottnat det här, en sådan situation. När hade tillträtt arbetet vid kom det in en äldre farbror och fast att det satt erfarna tjejer i borden bredvid som kunde hjälpa honom där, och jag satt i telefonen, så väntade han för att få prata med mig. Han ville inte tala med en tjej. Jag kunde visserligen hjälpa honom efter att jag hade gått omvägen via mina kvinnliga kollegor som hade mer kunskap än jag. Det var en äldre farbror och han ville definitivt tala med en kille. Han litade inte på en kvinna. tog ganska illa vid sig av den händelsen. Vi återkommer till de nu berörda exemplen i det följande. 9.10.6Kriterier för frivillig jämställdhetsmärkning inom försäkringsbranschen kan inte förstå hur det över huvud taget skulle vara möjligt att relatera jämställdhet till frågor inom försäkringsbranschen. Där- emot menar han att det är möjligt att relatera försäkringsfrågor till frågor om mångfald, vilket han menar att bolaget borde göra genom att sätta sig in i andra värderingar och kulturella regelverk för att på så sätt nå framgång i arbetet att lansera försäkringar till människor med utländsk härkomst. När det gäller frågan vilka kriterier som bör ställas upp vid ett eventuellt framtida frivilligt system för jämställdhetsmärkning fram- håller att det är viktigt att börja inifrån och gå utåt; att organi- sationen har en viljeinriktning och att man också är på väg att genomföra den viljeinriktningen. Men det är också viktigt att bolaget arbetar för att vara en spegel av samhället i stort. Han ser det som ytterst tveksamt 150 En studie av näringsidkares syn... att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning som endast beaktar frågor ur ett västeuropeiskt jämställdhetsperspektiv och som tar sin utgångspunkt från den vita medelklassen kan bli trovärdigt. menar att det inom försäkringsbranschen till exempel bör vara möjligt att ställa krav på bemötandet i försäkringsskade- sammanhang. Till exempel bör ett krav på att möta en försäkrings- skadereglerare av ett visst kön efter ett sexuellt övergrepp alltid till- mötesgås. 9.11Synen på jämställdhetsmärkning inom bankvärlden Banken, , är en av storbanker och ingår i en koncern med förgreningar på världsmarknaden. Utredningen har intervjuat , som är . Hon är både chef för ban- kens juridiska avdelning och jämställdhetsansvarig vid . sitter även i bankens ledningsgrupp, som består av fem män och tre kvinnor. är det vanligt att bankkunder inte har sina ekonomiska angelägenheter hos en enda bank, utan hos flera banker. har flera miljoner privatpersoner som kunder. Bankens kunder är allt från småsparare till riktigt förmögna kunder. Småspararna är de som en gång får sin lön insatt på ett konto hos ban- ken. De riktigt förmögna bankkunderna är de som huvudsakligen använder bankens tjänster för sparande och investeringar. Bankens kunder på företagssidan sträcker sig från riktigt små till multinatio- nella företag. Bankkoncernen ingår i ett finanshus och har inom detta både finan- siella tjänster med lån till företag och privatpersoner, bolån och sed- vanlig utlåningsverksamhet till privatpersoner. Banken har vidare en sparande- och placeringsverksamhet. ökar sparandet i fonder, aktier och optioner kraftigt. Därutöver finns den traditionella bankverksamheten i vilken kunderna kan få sina betaltjänster utförda, men den verksamheten sker i mindre och mindre omfattning till förmån för banktjänster En studie av näringsidkares syn Banken har haft ett starkt fokus på Internet, vilket tror kan bero på den allmänna trenden mot internationalise- ring vid sparande. 9.11.2Personalens sammansättning vid banken Banken har omkring 10 000 anställda i hela koncernen, ungefär hälften arbetar i , varav 4000 arbetar vid bankkontoren. Vid ett traditionellt bankkontor finns det de som arbetar i kassan – kundtjänst. De arbetsuppgifterna tenderar att minska allt mer. Det är inte ovanligt att kunder önskar hjälp med att köpa andelar i fon- der, köpa och sälja aktier och att låna pengar för att kunna finansie- ra köp av hus och bilar. Därutöver finns det privatrådgivare och kundansvariga. Pri- vatrådgivarna har hand om kunder med mer avancerad privateko- nomi och ger råd om allt från liv- till pensionsförsäkringar. De kun- dansvariga har hand om de företag som inte tillhör de allra minsta och hjälper dem med finansiering av tjänster. Vid varje kontor finns det en kontorschef. har andelen akademiker bland personalen ökat från till . 9.11.3Märkning och certifiering vid banken använder sig inte av något officiellt märknings- eller certifieringssystem. Men de använder sig av ett internt certifierings- system, som främst innehåller råd om hur banktjänstemännen bör bemöta kunderna. I huvuddrag innebär det att tjänstemännen ska vara goda rådgivare. Systemet innehåller även rekommendationer så- som att banken ska tillhandahålla hjälp med Internet för att på så sätt möjliggöra en snabbare övergång från traditionella bankkontor- stjänster till banktjänster över Internet. definition av jämställdhetsbegreppet är att män och kvin- nor ska ges samma förutsättningar både inom och utanför arbetsli- vet. har varit intresserad av jämställdhetsfrågor allt sedan 152 En studie av näringsidkares syn... Men det var först () som hon började arbeta med jämställdhet i yrkeslivet. har en upprättad jämställdhetsplan. Planen, som utvärderas , föreskriver bland annat att det ska råda jämn könsfördelning (40 – ) inom varje arbetsgrupp och inom varje funktion. Vid översynen av företaget har det bland annat blivit synligt att vissa tjänster i det närmaste är könsmärkta. Exempelvis är kundansvariga framför allt män: Jag känner igen det från juridiken och affärsjuridiken på banken Det har hänt att jag har varit ensam kvinna vid olika utbildningsdagar. Då kan det hända att någon man talar om den där tantjuridiken, som är familjerätten och det kan ju kvinnorna hålla på med. Det är något som jag kan se i banken ock- så När jag talar med kontorschefer om jämställdhet: Hur de ska försöka komma ifrån att man ser det som att kvinnor är de som värnar om andra och som också har lättare att syssla med privatekonomi och frågor som rör privat- personer. Medan män är tuffa och arbetar med balansräkningar och gör finan- sieringsanalyser. har jag bara bemötts bättre och bättre, vilket jag till stor del tror beror på att vi har fått en chef som är väldigt intresserad av jämställd- hetsfrågor. Han är verkligen intresserad eftersom han menar jämställdhet är en lönsamhetsfråga. Det är precis så man ska se det; att man inte kan slösa med den begåvningsresursen som finns hos alla kvinnor. Kvinnornas andel uppgår till av alla anställda i banken. På chefsnivå är det pre- cis tvärtom, på de högre mellannivåerna är kanske kvinnor. menar att jämställdhetsklimatet har blivit bättre inom affärs- världen . Delvis förklarar hon det med att tidskriften lyfter fram de företag som har kvinnliga chefer. Jäm- ställdhet har blivit på modet och för att framstå som ett modernt företag är det många som hoppar på tåget. Men hon tror även att fler och fler har börjat inse värdet av att beslut fattas i tvåkönade grup- per. När företagsledarna kommer till insikt om detta och också ställer krav på jämn könsfördelning, kommer jämställdhetsarbetet också att kunna genomsyra hela organisationens verksamhet. menar att storstadsregionerna är mer jämställda än övriga landet. I är banktjänstemännen mer jämställda än i Gö- teborg. Personalen i är emellertid mer jämställd än perso- nalen i . har arbetat med företrädare för finansför- bundet för att få cheferna att inse att män och kvinnor inte ska ha givna roller inom banken. Det är till exempelvis vanligt att kvinnor En studie av näringsidkares syn uppmuntras att arbeta med privattjänster och att män uppmuntras att arbeta med företag. kontorschef som sade Ja, precis så är det. Jag har ju och i kund- tjänsten och jag har ju tänkt att han ska utvecklas till kundansvarig och hon till privatrådgivare. Då sade jag [] tänk om. är av den uppfattningen att det finns en benägenhet att låta männen avancera i större utsträckning än kvinnorna. Det händer inte allt för sällan att män erbjuds möjligheten att bli kontorschefer, även om de inte har tillräckliga kunskaper på alla nivåer och områ- den. Kvinnor avfärdas i stället med argumentet att de inte har till- räckliga erfarenheter från företagssidan. menar också att det finns ett väldigt stort intresse för jämställdhet bland de lite yngre kvinnorna vid banken. tycker hon sig ha sett en viss omsvängning bland de äldre manliga rörelsecheferna. Även om det emellanåt förekommer att de yngre männen använder sig av en rätt så grabbig attityd, så menar hon att det har skett stora attitydförändringar bland männen .