sou · GPB365 · 2002-01-01 00:00:00 — Konkurrenssituationen skulle kunna motivera varför man skriver mer om dessa orter än vad deras andel av läsare motiverar eftersom man på detta sätt kanske kan få fler läsare (Severinsson 1994). Sammantaget visar resultaten att möjligheten att orientera sig via dagstidningen skiljer sig åt ganska mycket beroende på var man bor. Bor man på en ort där en tidning ges ut, eller konkurrensutsatta orter kan de som vill läsa flera artiklar om den kommunala valrörelsen. Andra som bor i kommuner utan dessa förutsättningar har knappast lika goda möjligheter att via lokaltidningen kunna ta ställning till vilket parti man ska rösta på kommunalt. Dessutom kan man dra slutsatsen att många väljare läser mycket om fel valrörelse – företrädesvis om den kommunala valrörelse som sker i storstäder eller tidningens utgivningsort. Mediesituationen där man bor kommer med andra ord vara avgörande för ens möjlighet att skaffa sig politisk kunskap. Sett ur detta perspektiv blir klyftan mellan möjligheten att orientera sig rikspolitiskt och lokalpolitiskt större än vad analyserna hitintills visat. Alla artiklar om rikspolitik är i någon mening är relevanta för att kunna orientera sig som väljare. Innehållet kan - åtminstone på ett principiellt plan – klargöra vilka ideologiska eller sakfrågemässiga ståndpunkter det finns eller lyfta fram de aktörer som bär upp dessa ideologier och sakfrågor. På så sätt kan man argumentera för att allt rikspolitiskt nyhetsmaterial i en tidning eller annat medium är beslutsrelevant information. Om andelen kommunala nyhetsartiklar i och för de boende på centralorten låg på ca fyra till fem blir det genomsnittliga antalet artiklar om rikspolitik över 30 i och mellan tio och femton i . Men även detta kan problematiseras eftersom alla valrörelsenyheter om rikspolitik inte är relevanta för alla väljare i ett avseende - personvalet. )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 203 I personvalet kan de flesta väljare inte rösta på de kandidater som oftast får framträda i medierna eftersom de inte kandiderar i alla valkretsar. Partiledarna är ett utmärkt exempel på detta förhållande. fanns endast på socialdemokraternas lista för kommun, toppade listan i , var förstanamn i medan toppade moderatlistan för valkretsen . Enda undantaget var egentligen som toppade rikslista i alla valkretsar. Beroende på boendeort var förutsättningarna för att få information om rikdagskandidaterna via medierna minst sagt skiftande. Detta innebär att alla artiklar om rikspolitik i en tidning inte heller kan ses som beslutsrelevant information ifråga om möjligheten att personvalsrösta. I analyserna av mediernas bevakning av personvalet gjordes innehållsstudier på tidningarna i fyra kommuner – , , och . Genomsnittligt antal nyhetsartiklar per dag i dagspressen där riksdagskandidat eller kommunkandidat förekom under valrörelsen . Fördelat på ort / antal tidningar. .RPPHQWDU Tidningar som ingår - GP, , GT, , , samt . Utgår man istället från vilka möjligheter man hade att via den lokala tidningen få information om personvalskandidater blir bilden något annorlunda (tabell 8.1). I göteborgspressen – , GP och GT – förekom det i snitt nästan fem kommunala kandidater i varje nummer. I är snittet på tre kandidater per dag, vilket är något lägre än när det gällde artiklar om den kommunala valrörelsen som redovisats tidigare. Men det beror på att det inte förekommer kandidater i alla artiklar om den kommunala valrörelsen. I vissa artiklar framträder kanske endast partier som kollektiv, i andra diskuteras sakfrågor och partiers positioner mer allmänt. Boende och kunde generellt sett hitta kandidatinformation till kommunvalet lika ofta som göteborgarna, medan Vänersborgarna hade lite mindre kandidatinformation. Det beror till viss del på att endast utkommer , men också på att 204 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" satsade relativt mycket på valet till regionen, vilket gjorde att kommunvalet fick lite mindre uppmärksamhet. Ser man sedan på riksdagskandidaterna blir bilden mycket annorlunda ur ett personvalsperspektiv jämfört med den generella bevakningen. Här finns det inget som visar att bevakningen av rikspolitik skulle vara ett bättre beslutsunderlag än den kommunala bevakningen, snarare tvärtom. Inte på någon av de undersökta orterna fanns det mer kandidatinformation i lokalpressen till riksdagsvalet än till kommunalvalet. I Luleåtidningarna och fanns det lika mycket och i både och göteborgstidningarna fanns det färre riksdagskandidater än kommunvalskandidater. Men det ska påpekas att dessa analyser hade fokus på lokala kandidater, vilket gjorde att inte medräknades. Räknas han med som kandidat i analyserna blir han den överlägset mest framträdande kandidaten, särskilt gäller detta GP, och . Räknas partiledare med i analyserna ökar antalet röstningsbara kandidater från en till sex i varje nummer, allt beroende på att var i valrörelsens centrum. Detta tydliggör att partiernas sätt att nominera sina kandidater är helt avgörande för vilken möjlighet man som medborgare har att kunna få information om de olika personvalskandidaterna. 'HQ NRPPXQDOD YDOU|UHOVHQV LQQHKnOO En första distinktion när det handlar om innehållet i den kommunala valrörelsen är sakfrågornas plats i nyhetsmaterialet. Inom framförallt amerikansk forskning har diskussionen förts om i vilken utsträckning medierna bevakar politiska sakfrågor och hur mycket som handlar om valrörelsen som företeelse eller JDPH VFKHPDV, som det heter i den amerikanska debatten (1993, se även Strömbäck 1996). Hit hör då exempelvis innehåll som fokuserar på personerna i valrörelsen. Men även artiklar som handlar om valrörelsen utan sakinnehåll som opinionsundersökningar, kampanjutspel, kampanjstrategier kan sägas Resultat har visat att medierna mer och mer tenderar att intressera sig för JDPH VFKHPDV och att sakfrågorna därmed hamnar i bakgrunden (1993). Kritikerna menar att konsekvenserna av denna form av rapportering kan leda till att väljarnas misstro mot politiker och det politiska systemet förstärks. Om politik i första hand beskrivs som ett maktspel mellan eliter, kryddat med skandaler och där det stora intresset riktas mot vem som vinner eller förlorar är risken uppenbar att politik blir en arena som jämställs med vilken annan )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 205 underhållning som helst (1999). I detta sammanhang är frågan i vilken utsträckning valrörelsen som företeelse uppmärksammas i de kommunala valrörelserna jämfört med bevakningen av rikspolitik. Innehållstyper i GP:s och rikspolitiska nyhetsbevakning under valrörelserna 1994 och 1998 (procent). .RPPHQWDU Analysen bygger på valrörelsens två sista veckor. Innehållstyper i GP:s och kommunalpo- litiska nyhetsbevakning under valrörelserna 1994 och 1998 (procent). .RPPHQWDU Analysen bygger på valrörelsens två sista veckor. Ett antal slutsatser kan dras av resultaten i tabell 8.2 och 8.3. En är att även om opinionsunderökningar, politiska affärer och artiklar som inte handlar om något annat än spelet kring valrörelsen får ett betydande utrymme är faktiskt huvuddelen av politikbevakningen i lokala morgontidningar inriktade på sakfrågor. Som lägst är andelen sakfrågor och som högst . Sakfrågorna dominerar med andra ord trots allt. Men tendensen är också tydlig att andelen sakfrågor i rapporteringen minskar till förmån för rapportering som kan karakterseras som kampanjnyheter. Båda de undersökta tidningarnas bevakning tenderar att mer och mer handla om annat än själva sakfrågorna. Men tendensen är tydligare i än i . Att aspekter som inte kan kopplas till politiska sakfrågor fick mycket uppmärksamhet i beror till stor del på avslöjandet att moderata kommunråd utnyttjat svart arbetskraft. Frågan dominerade till stor del den lokala valrörelsen sista 206 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" valrörelseveckorna och fick även genomslag i riksmedierna 6. För GP handlar det dels om i 7, men även att opinionsundersökningar fick mer utrymme i valrörelsen än vid tidigare val. En annan central slutsats är att pressens bevakning av kommunalpolitik är mer inriktad på sakfrågor än rapporteringen om rikspolitik. Andelen sakfrågor i rapporteringen av den kommunala valrörelsen är inte lägre än och i snitt ligger nivån för sakfrågor högre i båda tidningarna vid båda valrörelserna. Hur ska man då se på detta resultat? Varför är andelen sakfrågor högre i den kommunala valrörelsen än i riksvalrörelsen? Ska det ses som ett uttryck för att den kommunala valrörelsen mer liknar demokratiideal om en rationell och saklig valrörelse? Nej, troligen är det rimligare att i detta sammanhang se skillnaden mellan riksbevakning och kommunbevakning som en indikator på att den kommunala valrörelsen har en lägre intensitet. Den kommunala debatten och valrörelseaktiviteterna är helt enkelt mindre än på riksnivån. Kampanjen är inte lika polariserad och ofta ser inte spelet lika intressant ut. Och eftersom medierna skapar och även själva dras med av politikers och andra mediers utspel kommer nyheter som inte handlar om sakfrågorna utan om valrörelsen som företeelse vara mer omfattande i nyheterna om riksvalrörelsen än om den kommunala, som präglas av lägre intensitet. 6DPPD VDNIUnJRU ULNV RFK NRPPXQDOW" En annan viktig sak att klargöra är vad medierna tog upp för sakfrågor i nyhetsrapporteringen om kommun- och riksvalrörelsen. Var det samma frågor som togs upp och blev därmed bevakningen av kommunala frågor bara en avspegling av rikspolitiken? Eller fanns det i medierna en från riksdagsvalrörelsen oberoende medievalrörelse? Vi har så långt sett att medierna bevakar kommunala frågor under 6 Det var i TV:s om 1998 års valrörelse som avslöjades på bar gärning. Då familjens städhjälp under en intervju dök upp framför TV-kamerorna erkände kommunrådet att han avlönade henne svart. Kvinnan, som var pensionär, fick plus resekostnader för att hjälpa familjen med de tyngre städsysslorna i familjens sommarvilla i 7 Anklagelserna gällde att tvätteriet sålde inventarier, skrot och hittegods där sedan pengarna gick till en kassa vid sidan av bokföringen som användes till att bekosta bl a restaurangbesök för politiker. I medierna kritiserades givetvis de ansvariga politikerna för hanteringen av detta. )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 207 valrörelsen, att bevakningen är lite mer sakfrågeinriktad. Men handlar den kommunala medievalrörelsen om VDPPD VDNHU som riksbevakningen? Tabell 8.4 visar att medievalrörelsen om rikspolitik och kommunalpolitik skiljer sig åt i båda tidningarna. Det intressanta är att mönstret av vad som är riksvalrörelse och valrörelse i och är mycket likartad. Fyra av de fem mest uppmärksammande rikspolitiska sakfrågorna är desamma i båda tidningarna – ekonomi, sysselsättning, EU och skattefrågor. På samma sätt liknar profilen på den kommunala valrörelsen i och varandra i stor utsträckning. Även här är fyra av de fem mest uppmärksammade frågorna gemensamma. Regionala och kommunala frågor, kultur och fritid, vårdfrågor samt skola hamnade högt på båda tidningarnas kommunala dagordning. Det ska givetvis påpekas att under kategorin regionala och kommunala frågor döljer sig ett antal olika områden. Men det är ganska talande att både frågor om organisation och stadsplanering av olika slag är framträdande i båda tidningarnas kommunala valrörelsebevakning de senaste valrörelserna. Frågor om stadsplanering och byggplaner verkar vara en fråga som lokala politiker engagerar sig i. En annan fråga som fick mycket uppmärksamhet i var stadsdelsnämndernas vara eller icke- vara, som varit en het politisk fråga i . Men givetvis fick även folkomröstningen om , och skulle bli egna kommuner uppmärksamhet. Men frågan dominerande inte den kommunala valrörelsen i den omfattning man skulle kunna tro. 208 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" Sakinnehåll i GP:s och nyhetsrapporte- ring av kommunal- och rikspolitik under valrörelserna 1994 och 1998 (procent). Regionala och kommunala frågor Försvar och internationella frågor .RPPHQWDU I kommunalt ingår även landstingsfrågor eftersom avgränsningarna med blir svåra att hantera då vårdfrågorna och kollektivtrafiken fram till valet var ett kommunalt ansvar. Den enda skillnaden blir dock att vård och kollektivtrafik får något högre andel. Den kommunala valrörelsen - så som den framträder i medierna - är med andra ord inte en avspegling av rapporteringen av riksdagsvalrörelsen. Valrörelsen om kommunalvalet framstår i bevakningen som en egen valrörelse med frågor som inte tas upp i riksdagsvalrörelsen. Och den viktigaste slutsats man kan dra av jämförelsen mellan bevakningen av den kommunala valrörelsen och riksdagsvalrörelsen är att rapporteringen av den kommunala valrörelsen mer liknar nyhetsrapporteringen av kommunen än bevakningen av riksdagsvalrörelsen (jfr ). Ett annat sätt att se på mediernas bevakning av riksvalrörelse och valrörelse är vilken bild läsare som tog del av det politiska nyhetsmaterialet fick av olika sakfrågor. )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 209 frågorna totalt sett och speglades frågan sammantaget som en riksfråga eller en fråga? I figur 8.8 och 8.9 har bevakningen av rikspolitik och kommunalpolitik slagits samman för att se om frågan i huvudsak togs upp i ett riks- eller kommunalt perspektiv och vilken uppmärksamhet frågan fick totalt sett. Figurerna ger en uppfattning om vilket perspektiv på valrörelsen en läsare av och fick genom att ta del av de politiska nyheterna i sin lokala morgontidning. Läsare av fick en starkt riksorienterad bild av valrörelsen – detta skiljer sig inte åt i de två valrörelserna 1994 och 1998. Ekonomi, sysselsättning, skatter, EU, sociala frågor, familjefrågor och kommunikationer är de frågor som kan sägas hamna i centrum av GP:s valrörelserapportering. Alla dessa frågor har också ett riksperspektiv i bevakningen, dvs. de uppmärksammas oftare som rikspolitisk fråga än som . Det finns ett antal frågor som först och främst ses ur ett kommunalt perspektiv – regionala och kommunala frågor, vårdfrågor, boende och kultur och fritidsfrågor. Ingen av dessa får så mycket uppmärksamhet att de kan sägas hamna i medievalrörelsens centrum även om vårdfrågor och kultur och fritid ligger nära gränsen. Slår man samman de frågor som nästan upprepades som ett mantra under den senaste valrörelsen – vård, skola och omsorg 8 hamnar dessa sammantaget i centrum av valrörelserna. Per-pektivet på dem är dock i huvudsak rikspolitiskt. 8 Vårdfrågor, skolfrågor samt familjefrågor sammanslaget. 210 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" Innehållet i GP:s nyhetsrapportering av valrörelserna 1994 och 1998. Olika sakfrågors uppmärksamhet och riks-/ kommunalt perspektiv. Vård, skola & omsorg , PHGLHYDOU|UHOVHQV FHQWUXP Regionala och kommunala frågor Försvar och internationella frågor , PHGLHYDOU|UHOVHQV XWNDQW -0,8 -0,6 -0,4 -0,2 .RPPHQWDU Indexet för kommunalt och riksperspektiv är hur stor andel sakfrågan uppmärksammas som en rikspolitisk fråga minus andelen som sakfrågan uppmärksammas kommunalpolitiskt. Ju närmare värdet hamnar +1 desto mer uppmärksammas frågan ur ett rikspolitiskt perspektiv och ju närmare värdet är –1 desto oftare har frågan uppmärksammats ur ett kommunalt perspektiv. Gränsen mellan att befinna sig i valrörelsens centrum respektive utkant är satt efter medianvärdet. Var en sådan gräns ska sättas är givetvis inte självklart men det ger en indikator på vilka frågor som står i centrum för medieintresset respektive vilka som inte uppmärksammas särskilt mycket. Några saker kan dock påpekas om mediebildens förändring mellan valrörelserna 1994 och 1998. Ekonomi är exempelvis inte lika mycket i fokus 1998 som 1994. Däremot får kultur och fritidsfrågor samt regionala och kommunala frågor mer utrymme den senaste valrörelsen. I övrigt är skillnaderna ganska små. Det finns också en del förändringar ifråga om rikspolitiskt eller kommunalt perspektiv. Den största är skolfrågornas förändring från att i huvudsak vara en fråga till att ses som en riksfråga. Detta beror givetvis på att skolfrågan via lyckade kampanjer från intresseorganisationer lyckades nå in i riksvalrörelsen. Även vårdfrågorna tenderar att förflytta sig från ett kompakt lokalt perspektiv till att under den senaste valrörelsen oftare tas upp i riksvalrörelsen. En fråga som gått i den motsatta riktningen är polis och rättsväsende. Under valrörelsen sågs sådana frågor nästan enbart som en )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 211 riksangelägenhet i , men den drar åt den lokala politiska arenan under valrörelsen . För den väljare som orienterar sig politiskt via en tidning som blir bilden av valrörelsen helt annorlunda än för GP- läsaren. Inte så mycket att andra frågor uppmärksammas, utan beroende på att de flesta frågor övervägande ses från ett kommunalt perspektiv. I sågs endast fyra sakfrågor oftare som kommunala än som riksfrågor. I är det tio sakfrågor som i huvudsak ses som kommunala. Samma frågor som var kommunala i GP:s rapportering är det också i . Men även skola, skatter, ekonomi, familjefrågor, miljö och kommunikationer togs oftare upp i kommunala sammanhang än ur riksperspektiv. Det får också konsekvensen att fyra av de fem sakfrågor som befinner sig i medievalrörelsens centrum - så som den ser ut i - oftast ses från ett kommunalt perspektiv. Noteras kan också att om man slår samman vård, skola och omsorg blir denna den mest dominerande frågan liksom i , men för läsarna av hamnade vård, skola och omsorg oftare den kommunala valrörelsen än i riksvalrörelsen. Innehållet i nyhetsrapportering valrörel- serna 1994 och 1998. Olika sakfrågors uppmärksamhet och riks-/ kommunalt perspektiv. Vård, skola & omsorg Regionala och kommunala frågor , PHGLHYDOU|UHOVHQV FHQWUXP , PHGLHYDOU|UHOVHQV XWNDQW Försvar och internationella frågor -0,8 -0,6 -0,4 -0,2 .RPPHQWDU: Se figur 8.8 212 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" Finns det då någon skillnad i bevakningen mellan de två valrörelserna? De största förändringarna är skolfrågors ökade andel av bevakningen och att kultur och fritid minskar. Ifråga om sakfrågeperspektivet visar resultaten att liksom för GP blir skola och vård mer riksinriktade, men de är i båda valrörelserna ändå mest sedda från ett kommunalt perspektiv. Det finns även en del andra förflyttningar av sakfrågeperspektiv, men bara fyra frågor byter huvudinriktning. Polis och rättsväsende samt kommunikationsfrågor blir kommunala 1998 och sysselsättning och skatter blir riksfrågor. Kan man då dra slutsatsen att det finns en gemensam valrörelsedagordning som präglar båda tidningarnas bevakning av både rikspolitik och kommunalpolitik? En sådan gemensam dagordning kan dock principiellt tänkas se ut på flera olika sätt. En variant är att tidningen har ett sätt att bevaka politik som inte förändras från valrörelse till valrörelse. En annan är att det för varje valrörelse finns ett gemensamt sätt att bevaka politik hos olika tidningar. En tredje variant är att tidningen har ett eget sätt att bevaka politik oavsett om det handlar om riks- eller lokal-politik. Och slutligen kan man ju tänka sig att bilden av politik i olika tidningar skiljer sig åt helt och hållet. Lokala politiska förhållanden i kombination med resurser och hur man väljer att organisera arbetet kommer att göra att varje tidnings bevakning av rikspolitik och kommunalpolitik är unik. I tabell 8.5 görs systematiska jämförelser mellan GP:s och bevakning av riks- och kommunalpolitik valrörelserna 1994 och 1998. I tabellen används ett sammanfattande mått som visar i vilken mån procentfördelningarna stämmer överens – en överensstämmelsekoefficient (ÖK). hur lika två procentfördelningar är och kan variera mellan 0 och 1. Ju närmare måttet hamnar 1 desto mer lika är procentfördelningarna 9. Tabellen är rangordnad efter de medievalrörelser som liknar varandra mest till de som liknar varandra minst. Den tydligaste resultatet i tabell 8.5 är att mediebevakningen av de kommunala valrörelserna och riksvalrörelsen liknar varandra minst. Jämförelserna mellan riksbevakning och kommunbevakning tar de fyra sista platserna på rangordningen. ÖK är som högst .57, vilket är ganska lågt (jfr 1986). Andra tendenser är att bevakningen av riksvalrörelserna ser ungefär likadan ut i olika tidningar. GP:s och bevakning av valrörelserna 1994 och 1998 liknar 9 Överensstämmelsekoefficienten bygger på att två procentfördelningar jämförs med varandra och anger grad av likhet eller överensstämmelse. ÖK beräknas på följande sätt: Om en fördelning , , jämförs med fördelningen , , blir den summerade procentdifferensen 10. Överensstämmelsekoefficienten blir i detta fall 1-0.10/2= (1986). )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 213 varandra i stor utsträckning. Däremot är bilden oklarare för bilden av de kommunala valrörelserna. Överensstämmelse mellan nyhetsbevakningen av riksval- rörelsen och den kommunala valrörelsen och 1998 i och (ÖK). GP riks 94 – GP riks 98 riks 94 – riks 98 kommun 94 – kommun 98 – GP kommun 98 riks 98 – kommun 98 – GP kommun 94 riks 94 – kommun 94 – GP kommun 98 GP:s och rapportering om kommunvalet var ganska likartad, men detta gällde knappast 1994. Att likheten var större 1998 än 1994 beror dels på att de båda tidningarna tog upp lokala frågor något mer 1998 än 1994. Dessutom lade sig riksperspektivet med vård, skola och omsorg som något av ett ett lock över stora delar av den kommunala bevakningen. 'HQ ORNDOD GHEDWWHQ Även om resultaten visar att kommunala nyheter får mer och mer utrymme och att en stor del av mediernas valrörelsebevakning tar upp sakfrågor som är kommunalt ansvar är ändå frågan hur mycket lokal valdebatt som egentligen får utrymme i lokalmedierna. Är det lokala frågor kommunpolitiker tar upp när de framträder i medierna eller pratar man mer allmänt om kommunala frågor som kanske ofta är lokala vinklingar av riksvalrörelsen? Har den kommunala medievalrörelsen ett lokalt perspektiv eller är den beroende av vad som sker på riksplanet? I analyserna har lokala politiska frågor skiljts ut i medierapporteringen under valrörelsen för att kunna analysera den kommunala medievalrörelsens självständighet. 214 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" Andel lokala politiska frågor i : s och kommunala nyhetsrapportering under valrörelsen (procent). Av GP:s kommunala bevakning handlar om lokala frågor. Hälften av all valrapportering kan med andra ord inte kopplas till riksvalrörelsen i något avseende utan rör strikt lokala frågor. Det rör sig om ungefär 50 artiklar under valrörelsens slutspurt som i definierats som lokala. Begränsar man sig till bevakningen av blir antalet lokala artiklar knappt 40 stycken, eller om man så vill tre . De allra flesta av frågorna som togs upp återkom mer än en gång under val- spurten. Ser man till spridningen förekom det ungefär tio lokala valfrågor som GP-läsare kunde ta del av genom att läsa sin morgontidning. De flesta togs upp två eller , men några fick lite mer uppmärksamhet. Vanligast var artiklar om SDN, satsningar på den lokala kulturen och debatten om kommundelningen. I var den lokala kopplingen av den kommunala valrörelsen ännu tydligare. Här var av den kommunala rapporteringen lokal. Om man på samma sätt som för GP fokuserar på utgivningsorten visar det sig att den lokala kopplingen är ännu starkare. Nästan tre fjärdelar av de kommunala valnyheterna om tog upp lokala frågor. Ämnesbredden var något större i de drygt 50 artiklar det rör sig om. Störst uppmärksamhet fick den tidigare nämnda affären med moderatpolitikern . Men även diskussioner om att bygga en ny hamnled och att öppna en förskola för autistiska barn var frågor som vid återkommande tillfällen fanns på den kommunala dagordningen i valspurten. Man kan alltid diskutera vad som är mycket eller lite i sådana här sammanhang. Men att man som väljare i eller kunde läsa mellan tre och fyra artiklar i valrörelsens slutskede om lokala politiska frågor tyder ändå på att det faktiskt existerar en medievalrörelse, även om den på många sätt sker i skuggan av riksbevakningen. )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 215