sou · GPB394 · 2002-01-01 00:00:00 — Under näringsgren 21240 Tapettillverkning har fem företag och 28 personer ingått i kartläggningen. Inga gemensamma styrelserepresen- tanter i konkurrerande företag har konstaterats på denna marknad. Under näringsgren 21250 Tillverkning av andra pappers- och pappvaror har 75 företag och 229 personer ingått i kartläggningen. Av undersökningen framgår att sex personer har flera uppdrag i sex av de ingående företagen. Fyra personer innehar styrelseposter i fyra företag som har en systerrelation till varandra. De ingår därmed i samma koncern17. Ytterligare två personer sitter i två företagsstyrelser, där det finns ett moder-dotter förhållande mellan bolagen18. Inte heller i denna bransch har det konstaterats några gemensamma styrelserepresentanter i konkurrerande företag. Andra och tredje bransch I Munksjökoncernen har ytterligare två personer samtidiga styrelse- uppdrag i sju av koncernens dotterbolag om man tar hänsyn till andra och tredje bransch (se också ovan under näringsgren 21219 Övrig tillverkning av pappers- och pappförpackningar). Ytterligare fem personer har fem respektive två styrelseuppdrag i dotterbolag i samma koncern om man också beaktar andra och tredje branschkoden. Två personer sitter i två styrelser i bolag som ägs av . Bolagen är enligt första branschkoden verksamma i olika näringsgrenar. En jämförelse mellan första och andra bransch visar att bolagen i detta avseende har samma verksamhetsområde. Styrelseledamotskapet kan ändå inte betraktas vara sådant i konkurrerande företag, eftersom de ägs av samma bolag. Sammantaget har vid en jämförelse mellan första och andra respektive tredje bransch endast en person ha styrelseuppdrag i två konkurrerande företag kunnat konstateras. Ytterligare två personer sitter i bolagsstyrelser där en indirekt koppling mellan konkurrerande företag kan finnas. Marknaden för produktion av läkemedel är global. Läkemedels- företagen söker patent i ett stort antal länder och säljer själva eller via licenstagare sina produkter över hela världen. De största läkemedels- företagen på den svenska marknaden är /Zeneca, & 18Källa: Mustad . är det helstatliga bolag som har ensamrätt att sälja läkemedel i detaljhandelsledet. Under näringsgren 24420 Tillverkning av läkemedel har 95 företag och 382 personer ingått i undersökningen. 14 personer har flera uppdrag. Antalet berörda företag uppgår till 13. Av dessa personer sitter åtta personer i styrelsen för sammanlagt sju företag där det finns ett moder-dotter förhållande dem emellan.19 Förekomsten av gemensamma styrelseledamöter Tre personer har flera uppdrag i styrelserna för och Naturmedicinska AB20. Företagen bedriver inte samma verksamhet och de torde därmed inte kunna ses som konkurrerande företag. Två personer har flera uppdrag i företag där det sakans ägarkopp- ling. Den ena personen sitter i styrelserna för och . Den andra personen sitter i styrelserna för och . Sammanlagt berörs således tre företag. Enligt uppgift från bedriver företagen inte samma verksamhet. tillverkar mediciner på kontrakt för alla stora läkemedels- företag i , medan endast tillverkar vacciner och egna biomediciner. Eftersom företagen inte har samma verksamhetsområden kan de inte anses vara konkurrenter21. Sammanfattningsvis har inga gemensamma styrelserepresentanter i konkurrerande företag kunnat konstateras i denna bransch. har gjort en begränsad kartläggning av förekoms- ten av gemensam styrelserepresentation inom läkemedelsområdet. Verkets kartläggning omfattade de femton största tillverkarna och 19Källor: AstraZeneca Årsredovisning 2000, 21Källor: , och Biokraft Pharma. importörerna av läkemedel. Inte heller fann några gemensamma styrelseledamöter på läkemedelsmarknaden. Industri för metallvaror utom maskiner och apparater Företagen inom industrierna för formverktyg, skärverktyg och övriga verktyg och redskap tillverkar till övervägande del verktyg för industriellt bruk, men det finns också konstruktörer av verktyg och företag som tillverkar standarddetaljer för verktyg. Aktörerna kan delas in i ett fåtal stora koncerner som t.ex. och som verkar globalt och ett stort antal småföretag. Förekomsten av gemensamma styrelseledamöter Under näringsgren 28621 Tillverkning av formverktyg har 209 företag och 545 personer ingått i kartläggningen. Sammanlagt åtta personer har flera styrelseuppdrag i tio berörda företag. Tre personer är ägare till de fyra företag i vilkas styrelser de sitter. De bildar därmed en s.k. falsk koncern som uppstår när ett antal bolag har samma ägare. Dessutom sitter tre personer i styrelser för företag som står i moder- dotter förhållande till varandra. Antal berörda företag är fyra. Ytterligare två personer sitter i styrelser för företag som står i en systerrelation till varandra. Eftersom de ingår i samma koncern är det inte fråga om gemensam styrelserepresentation i konkurrerande företag. Sammanfattningsvis har det inte kunnat konstateras några gemen- samma styrelserepresentanter i denna bransch22. Andra och tredje bransch En person sitter i styrelsen för konkurrerande företag om man tar hänsyn till andra branschkoden. Företagen är klassificerade under näringsgren 28621 Tillverkning av formverktyg och 28622 Tillverk- ning av skärverktyg. Ytterligare en person sitter i styrelsen i ett företag med ovan angivna SNI- kod och dessutom i ett bolag som klassificeras under näringsgrenen 28629 Tillverkning av övriga verktyg och redskap. I detta fall är bolagen inte konkurrerande eftersom ägaren till de båda företagen är gemensam. Under näringsgren 28622 Tillverkning av skärverktyg har 122 företag och 409 personer ingått i kartläggningen. Utredningen visar att sex personer har samtidiga uppdrag i nio berörda företag. Av dessa personer sitter fyra i styrelser för fem företag som är dotterbolag i samma koncern23. De står därmed inte i ett konkurrensförhållande till varandra. En person sitter i styrelsen för två små företag (5–9 respektive 20– 49 anställda), belägna i respektive . Det finns inte något ägarförhållande mellan bolagen och inte heller något samarbetsavtal. Personen är emellertid delägare i det ena företaget. Enligt uppgift från företrädare för det ena bolaget har dessa företag liknande verksamheter, men verkar på olika geografiska marknader. Den återstående personen sitter i två styrelser i mindre företag (10– 19 respektive 20–49 anställda). Det finns inget ägarförhållande mellan företagen, men personen i fråga är delägare i ett av bolagen. Enligt företrädare för bolagen bedriver de liknande verksamheter och samarbetar öppet. Eftersom det finns en ägarkoppling är det troligtvis inte fråga om gemensam styrelserepresentation i konkurrerande företag. Sammanfattningsvis kan möjligen en person ha samtidiga uppdrag i konkurrerande företag i denna bransch. Under näringsgren 28629 Tillverkning av övriga verktyg och redskap har 207 företag och 528 personer ingått i kartläggningen. Av dessa har tolv personer flera uppdrag i 14 berörda företag. Nio personer har styrelseuppdrag i företag där det finns ett moder- dotter förhållande eller ett systerförhållande dem emellan. 22Källor: i , , , och samt 23Källor: Årsredovisning 2000 och Årsredovisning 2000. handlar om företag inom samma koncern kan dessa personer inte anses sitta i styrelserna i konkurrerande företag. Antal berörda företag uppgår till tio. Två personer äger aktier i de två företag (5–9 respektive 10–19 anställda) i vilkas styrelser de sitter. Företagen har inget samarbete. Beroende på ägarförhållandena kan företagen troligen inte anses vara konkurrerande med varandra. En person har styrelseuppdrag i två företag som tidigare hade en ägarkoppling24. Det ena företaget har brutit sig ur koncernen, men personen ifråga sitter kvar i koncernstyrelsen. Företagen verkar emellertid inte inom samma tillverkningsområde och kan därmed inte anses vara konkurrerande. Sammanfattningsvis har inga gemensamma styrelseledamöter i denna bransch kunnat konstateras. har inte undersökt förekomsten av gemensam styrelserepresentation inom nu redovisade näringsgrenar. behandlar i sin rapport ifråga om elmarknaden de största företagen. I den kartläggningen ingick styrelseledamöterna och koncernledningarna om sådana förekommer i följande företag: fann inte några gemensamma styrelseledamöter bland de företag som ingick i kartläggningen. Antalet undersökta företag med branschkoden för elverk i denna kartläggning uppgår till 323 företag och antalet personer till 2321. Av dessa har 638 personer fler än ett styrelseuppdrag i 203 företag. Till skillnad från undersökning omfattar den här företagna kartläggningen också marknaden för nättjänster, som är en monopolmarknad, och elförsäljningsbolag av varierande storlek. Detta beror på att branschkoden för elverk i SBC:s Företagsregister inte gör någon åtskillnad mellan de olika verksamheterna. Inte heller i denna kartläggning har någon uppdelning gjorts av gemensam styrelserep- 24 Källor: Sågcenter i och . resentation mellan bolag för nättjänster, produktionsbolag och/eller elförsäljningsbolag. I samband med elmarknadsreformen påbörjades en omfattande omstrukturering av elmarknaden. Framförallt har de större elproducerande företagen förvärvat ett stort antal lokala energiföretag. Förvärven har oftast omfattat såväl elhandel som nätverksamhet. Också köp av aktier och andelar i s. k. intresseföretag har skett, liksom att små elproducenter bildat samarbetsbolag för elhandeln. Kartläggningen visar många och allt mer komplicerade företags- koncentrationer och allianser bland de undersökta bolagen. Ägande- förhållandena på elmarknaden är också stadda i ständig förändring. Detta kan påverka uppgifterna om styrelseposterna i olika företag. Kartläggningen av gemensamma styrelseledamöter utgår som tidigare nämnts från uppgifterna per . Källhänvis- ningarna är så omfattande att de läggs som särskild bilaga. För att göra materialet hanterbart utgår kartläggningen från ägandestrukturen för de största kraftföretagen. å ena sidan och och å den andra har sinsemellan förvärvat och bytt tillgångar. Det innebär att numera ägs av tyska till (65,7) och norska Statkraft till (28,9). Även mellan och har ett byte av vissa anläggningstillgångar skett som kan komma att påverka styrelse- representationen. I förhållande till kartläggning av elmarknaden framgår av årsredovisning att bolaget Energy håller på att avvecklas. De svenska kärnkraftverksanläggningarna – , Forsmark, och – ägs i stor utsträckning gemensamt av de stora elföretagen. ägs av (54,), (35,) och Fortum Oyj (). Huvudägare i är () som dock delar verket med , (), och Mellansvensk Kraftgrupp (energi, Kraft A, Värmlandskraft och Forsmarkdelägarna). I och med uppgörelsen om avvecklingen av den ena reaktorn i har och bildat ett gemensamt kärnkraftsbolag, där den kvarvarande reaktorn i samt de fyra reaktorerna i ingår. äger och i . Vid samägande av kärnkraftsföretag disponerar respektive delägare en andel av producerad el som motsvaras av ägarandelen. Åtskilliga av styrelseledamöterna i de nu nämnda kärnkraftsbolagen sitter också i styrelser i bolag inom de olika koncernerna. Kartläggningen visar att de stora bolagen äger ett antal dotterbolag (helägda eller genom dominans) eller har direkta eller indirekta (genom ägande i andra företag) andelar i intresseföretag. Denna snårskog av korsvisa koncern- och ägarförhållanden återspeglas också i styrelserepresentationen. Ett försök till förenkling har varit att sammanföra de styrelserepresentanter som finns i de nu redovisade bolagen och deras dotterföretag m.m. och dra slutsatser om eventuell konkurrens. Redovisningen gör inte anspråk på att vara fullständig. Förekomsten av gemensamma styrelseledamöter Kartläggningen av elmarknaden visar att det förekommer en samtidig styrelserepresentation mellan konkurrensutsatt verksamhet (produktion och försäljning av produkten) och monopolverksamhet (tillhanda- hållande av infrastruktur för fysisk distribution) i merparten av de undersökta bolagen. Sammanlagt 201 personer har mellan två eller 14 samtidiga uppdrag i styrelser i 151 företag. För mångsysslarna kan sägas att de har sitt mandat på grund av ägarrelationer mellan bolagen, antingen som moder-dotterföretag eller som systerföretag i en koncern eller som delägare i ett intressebolag. Några elbolag har samarbetsavtal med större producenter, utan att det för den skull är fråga om något ägarförhållande och som återspeglas i styrelserepresentationen. En person sitter i styrelsen för som representant utsedd av en av ägarna som denne till följd av eget aktieinnehav sitter styrelsen i ett litet nätbolag i norra . En kategori av samtidiga styrelseuppdrag hänför sig till konsekven- serna av den grundläggande principen i elmarknadens regelverk, nämligen att nätverksamhet och elhandel inte får bedrivas i samma juridiska person. Det innebär att de företag som före reformen tillhandahållit såväl nättjänst som leverans av el i och försäljning delat in sin verksamhet i två eller tre delar. Detta har skett på olika sätt. En vanlig lösning är att ett eller flera dotterbolag bildats, i vilket eller vilka elhandelsverksamheten och elproduktionen placerats. Kartläggningen visar att inom denna bolagskategori sitter 41 personer i tre bolagsstyrelser (nät, produktion och försäljning) i ytterligare sju bolag. 335 personer sitter därutöver i två bolagsstyrelser i sammanlagt 43 bolag. Ett framträdande drag på dubbelrepresentation i denna kategori är att 26 personer som är externa verkställande eller vice verkställande direktörer i 48 bolag innehar funktionen i såväl moder- som dotterbolag, åtta personer är extern VD eller vice VD och/eller firmatecknare i det ena bolaget och ledamot och VD respektive firmatecknare i det andra. Antalet arbetstagarrepresentanter som är utsedda av de fackliga organisationerna enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation uppgår till 46 i sammanlagt 37 bolag. Bolagen ingår dels i samma koncern, dels beror den dubbla representationen troligen på avregle- ringen på elmarknaden. Ett bolag som varit ett samägt kundserviceföretag av tre mindre energibolag har sålts och är hälftenägt av och . Två av bolagen har dock fortsatt samarbetet inom kundserviceområdet. Det finns åtta gemensamma styrelseldamöter mellan kundbolaget och de tidigare ägarna. Sammanfattningsvis har kartläggningen inte visat några gemen- samma styrelseuppdrag i konkurrerande företag. Däremot finns indirekta kopplingar mellan ett antal bolag, där mötet sker i ett tredje bolags styrelse. Det gäller bl.a. de stora energikoncernerna. uppger i bilagan till ovan nämnda rapport (s. 169) att verket i ett stort antal ärenden prövat uppköp av främst lokala eldistributionsföretag enligt förvärvsreglerna i konkurrenslagen. Enligt verket har inget av dessa förvärv ansetts stå i strid med lagen. Det har ifråga om elverken inte varit möjligt att undersöka en eventuell gemensam styrelserepresentation när det gäller 2:a och 3:e bransch eftersom urvalet har avgränsats till enbart elverk. Av uppgifter- na för elverken i SCB:s Företagsregister och i årsredovisningarna för kan ändå den slutsatsen dras att flera bolag också är verksamma inom näringsgrenarna gasverk; distribution av gasformiga bränslen via rörnät och värmeverk m.m. Bussbranschen i domineras av ett fåtal stora bussföretag. De fyra största bussföretagen innehar hälften () av det totala beståndet av bussar i yrkestrafik. Ett litet antal företag svarar emellertid för en betydande del av trafiken. Marknadsbilden varierar mellan olika områden. Förekomsten av gemensamma styrelseledamöter Under näringsgren 60212 Linjebussverksamhet har 336 företag och 807 personer ingått i kartläggningen. Utredningen har visat att 45 personer har flera uppdrag i sammanlagt 44 företag. Av dessa sitter 16 personer i styrelser för företag där det finns ett ägarförhållande företagen emellan i 14 berörda företag. Den dubbla eller tredubbla styrelserepresentationen beror på att ägare till små bussföretag också sitter i de bolagsstyrelser i företag som de blivit uppköpta av och som i sin tur är dotterföretag till bolag som Transport eller Schöyengruppen25. Dessutom har ytterligare nio personer i dubbla styrelseuppdrag i sammanlagt tio helägda familjeföretag. Utredningen visar dessutom att ägare till fem bussbolag i tillsammans äger ytterligare ett bussbolag. Ägarna sitter också i styrelsen för det samägda bolaget. Genom köp av ännu ett bussbolag har det ansetts vara mest praktiskt att styrelsen i det samägda bolaget också blev styrelse för det inköpta bolaget. På grund av ägarkonstellationen i det nu angivna fallet har inte några gemensamma styrelseledamöter konstaterats. Det är vanligt att mindre bussföretag bildar samarbetsbolag eller någon annan form av sammanslutning för att vid upphandling av trafiktjänster att kunna konkurrera med de stora bussbolagen. Medlemmarna är vanligen delägare i sammanslutningarna. I de tre sammanslutningar som påträffats under kartläggningen framgår följande: 25 Källor: , , Utredningen har konstaterat att fem personer har uppdrag i styrelsen för Buss i Väst, som den enskilda personen också sitter i styrelsen i något av de fem medlemsföretagen. Den verkställande direktören i Buss i Väst är också ledamot av styrelsen för Förenade Buss i (se nedan). Centrala Buss i /ek. Utredningen har visat att tre personer sitter i styrelsen för Centrala Buss i /med uppdrag i styrelsen för tre medlemsföretag. En person i styrelsen för Centrala Buss i /ek. sitter i styrelsen för Centrala Buss i . Centrala Buss i /äger i Centrala Buss i Norrland AB26. Två personer sitter i styrelsen för Förenade Buss i och i styrelsen i ett av två medlemsföretag, vilka vardera äger i sammanslutningen. En person i styrelsen för har också styrelseuppdrag i Förenade Buss i . Personen i fråga har själv uppgivit att det inte finns något samband mellan företagen. Personen är ägare till och sitter i styrelsen för Förenade Buss i på grund av sin specialkompetens. Dessutom är en styrelseledamot och ledamot i i Väst. Mellan dessa bolag finns inte några ägarrelationer. Också denna person har troligen fått styrelseuppdragen på grund av sin specialkompetens27. Sammanlagt sitter alltså tio personer i styrelsen för en sammanslutning och i styrelsen i ett av sammanslutningens medlemsföretag. Vidare har utredningen konstaterat att det finns två personer som sitter i styrelser i företag eller bussammanslutningar där det saknas ägarsamband mellan företagen. En tredje person sitter i styrelsen för två bussbolag. Utredningen har inte kunnat fastställa något samband mellan dessa företag. Det har inte heller gått att nå företagen för närmare information. Det har inte heller ifråga om linjebusstrafiken varit möjligt att undersöka en eventuell gemensam styrelserepresentation när det gäller andra och tredje bransch eftersom urvalet är avgränsat till busstrafiken. 26Källa: Centrala Buss i /ek.för. 27Källa: Förenade Buss i . Av uppgifterna i SCB:s Företagsregister om dessa branscher kan ändå den slutsatsen dras att flera bolag också är verksamma inom andra segment inom näringsgrenen Landtransportföretag som t.ex. taxiverksamhet. Under näringsgren 70202 Uthyrning av industrilokaler har 443 företag och 1661 personer ingått i kartläggningen. Av dessa har 26 personer har flera uppdrag i styrelser inom 14 företag som bedriver uthyrning av industrilokaler. Förekomsten av gemensamma styrelseledamöter Av dessa sitter fyra personer i och . Företagen är intressebolag till . Bedömningen är att dessa företag inte kan anses vara konkurrerande när denna koppling finns28. Två personer sitter i styrelser för två företag, där ägaren till det ena företaget också äger i det andra företaget. Företagen bedriver olika verksamheter, men har gemensam branschkod. Det ena företaget verkar inom fastighetsbranschen, medan det andra är ett utvecklings- bolag inom samma bransch. Företagen kan därmed inte anse konkurrera med varandra. Elva personer har styrelseuppdrag i två företag där det ena företaget är ett helägt dotterbolag till det andra. Således finns här ett koncern- förhållande och företagen är inte konkurrerande (Industricenter och )29. Ytterligare två personer sitter i två företagsstyrelser där det ena företaget äger i det andra. På grund av denna ägarkoppling torde dessa företag inte kunna betraktas som konkurrerande. Dessutom har fyra personer samtidiga styrelseuppdrag i tre företag. Bolagen ingår i samma koncern – . De kan därför inte betraktas som konkurrerande (CNF Avaström Kommanditbolag, CNF i kommanditbolag, Centrala Näringsfastigheter i ) Vidare sitter två personer sitter i styrelsen för företag som ingår i , men de har också styrelseuppdrag i . CNF och bedriver samma verksamhet, uthyr- ning av industriella fastigheter. Det finns inget ägarförhållande mellan bolagen och de samarbetar inte. Enligt uppgift verkar bolagen inte på samma geografiska marknad. NorHolds geografiska marknad är hela , medan marknad är begränsad till Gävle- området. Möjligtvis skulle man här kunna hävda att det finns två gemensamma styrelseledamöter i konkurrerande företag, eftersom det inte finns något ägarsamband. Detta gäller företagen CNF Avaström Kommanditbolag, CNF i kommanditbolag, Centrala Näringsfastigheter i och . En person sitter i styrelsen för två företag som inte har något samband med varandra. Företagen är dessutom verksamma på olika geografiska marknader, det ena i och det andra i . De kan emellertid knappast anses vara konkurrerande företag. Personen har sina styrelseuppdrag på grund av sin specialkompetens. Sammanfattningsvis kan man konstatera att det är oklart i vilken utsträckning det förekommer gemensam styrelserepresentation i konkurrerande företag i denna bransch. är den geografiska marknaden lokal eller regional. Det är inte särskilt troligt att mindre företag startar upp verksamheter i andra delar av . Så som branschurvalet har skett har det inte heller ifråga om uthyrning av industrilokaler varit möjligt att undersöka en eventuell gemensam styrelserepresentation när det gäller 2:a och 3:e bransch. Av uppgifterna för dessa branscher kan ändå den slutsatsen dras att flera bolag också är verksamma inom andra segment inom fastighets- och uthyrningsverksamhet. har inte undersökt förekomsten av gemensam styrelserepresentation på denna marknad. Styrelseuppdrag i svenskt näringsliv Eftersom i den ovannämnda rapporten undersökt gemensamma styrelseuppdrag på koncernledningsnivå har under kartläggningsarbetet intresse väckts att bl.a. också se hur styrelse- representationen i några av de börsnoterade företagsstyrelserna i allmänhet förhåller sig till konkurrensaspekterna. I det svenska näringslivet är förekomsten av samtidig styrelse- representation i flera företag vanlig. De beror bl.a. på att de svenska börsbolagen har en genomsnittligt sett förhållandevis koncentrerad ägarstruktur. En sammanställning av de tyngsta styrelserna räknat efter antalet styrelseuppdrag per styrelse i ett eller flera andra börsnoterade företag har gjorts av SIS Ägarservice. Sammanställningen visar att genomsnittet av uppdrag per ledamot och bolag varierar mellan ett och i något enstaka fall till drygt fyra uppdrag per person. I medeltal ligger antalet uppdrag per person på runt två. För vidare information om detta och om förekomsten personer med flera styrelseuppdrag i olika konstellationer se Styrelser och revisorer i 2001–2002 s. 27 från SIS Ägarservice. Styrelserepresentationen i företag med statligt ägande Också den svenska staten har ett direkt inflytande i svenskt näringsliv eftersom företagen med statligt ägande om fattar av det inhemska näringslivet. Den statliga bolagssfären består av 59 företag varav fyra är avvecklingsbolag. Staten äger helt 45 bolag och därutöver 16 bolag tillsammans med andra. Staten är direktägare i fem börsnoterade företag (se vidare Skr. 2000/01:120 med redogörelse för företag med statligt ägande).