sou · GPB348d5 · 2002-01-01 00:00:00 — Förändring uppstår inte ur tomma intet, utan är just en produkt av att grupper av människor kollektivt anpassar sig efter hur väl en struktur utvecklas till deras fördel (, 1987:54). Om det ovanstående på ett teoretiskt plan underlättar förståel- sen för hur en regering kan uppmuntra eller begränsa med- borgarnas egenintresse eller vilja till självstyre, visar D.T. (1997) hur detta reellt gick till i . Genom att den amerikanska regeringen drog lokala gränser på ett visst sätt och kombinerade det med ett decentraliserat, icke-omfördelande lokalpolitiskt system, skapade regeringen mer eller mindre indirekt förutsättningar för de mer välmående delarna av det amerikanska samhället att – för att citera författarna: – pursue narrow local interests at the expense of the larger functioning community (, 1997:130). Jag är övertygad om att vi – trots att detta exempel av pedagogiska skäl är medvetet drastiskt – måste ha ögonen på den här mörkare sidan av kommundelningsmyntet. Den enkla poäng jag vill göra är att utvärderingar av detta slag – som i första hand tittar på enskilda politiska enheter – riskerar att stirra sig blinda på enskilda träd och därav missa hela skogen, det vill säga det större sammanhanget. Vi bör, menar jag, också stanna upp, lyfta blicken från de eventuella gemenskaps- eller deltagar- demokratiska effekterna i de enskilda kommunerna och fundera över vilka långsiktiga konsekvenser ett fullt utvecklat kommun- delningsfenomen kan få. förefaller det ha blivit något av ett politiskt mode bland kommundelar att försöka skilja sig från sina huvudkommuner. Huvudorsaken till denna nittiotalstrend kan, som nämnts, spåras i att regeringen –1994 direkt uppmuntrade till kommundelningsinitiativ. Dåvarande civilminister skrev i propositionen 1992/93: Regeringen ser positivt på lokala initiativ till kommundelning (prop. 1992/93:3). Att detta kommundelningsfenomen träder fram just bör, menar jag, också tolkas som ett uttryck för mer övergripande samhälls- processer som antyder att fenomenet skulle vara ett uttryck för mer övergripande strukturella processer som hänger samman med de senaste decenniernas stora samhällsförändringar. Somliga menar att processer som är knutna till begreppet globalisering undergräver nationalstatens styrningsförmåga, vilket aktualiserat frågan om vilka politiska beslut som optimalt bör fattas på lokal nivå (jfr , 1998). De senaste decenniernas ekonomiska och sociala omstruktureringar påstås också ha skapat en social oro i samhället och parallellt ett missnöje med traditionella politiska institutioner, vilket bidragit till en strävan efter en återgång till lokala samhällen där familj, vänskapsband och grannskap spelar en allt viktigare roll för individens behov av trygghet och igenkännande (t.ex. Horsman & , 1994:172; Axtmann, 1996:71). Helt i linje med dessa iakttagelser menar och (1994:197) att globaliseringen bidragit till att skapa sprickor i det sociala kitt som hållit samman västvärldens samhällen. Författarna menar att detta beror i vågor återkommande ekonomiska kriser och skriver: Då de ekonomiska klyftorna i samhället åter vidgas söker otrygga människor allt oftare sin politiska frälsning i avgränsning och avspjälkning (1994:37). Betraktas kommundelningarna med dessa glasögon, är det intressant att notera att ett par av de senaste fallen av utbrytnings- försök visar upp en mer gynnsam socioekonomisk struktur än övriga delar av den kommun man vill lösgöra sig från. Några av de mer aktuella fallen är , och , som har det gemensamt att de på debattsidor anklagats för att vara osolidariska mot övriga delar av (t.ex. , 1998). Om dessa bara anklagats för att vara osolidariska är diskussion direkt uppenbar kring och Husies eventuella utbrytning från kommun, där initiativ- tagaren inte sticker under stol med att motivet till utbrytnings- försöket är att Limhamnsborna är trötta på att betala för Malmös mer problemtyngda delar (KommunAktuellt, 1998:36; jfr ). Ett cyniskt antagande skulle därför kunna vara att somliga utbrytningsförsök görs med ekonomiskt egenintresse som huvud- motiv, att utbrytardelen inte längre vill betala för andras med- borgares välfärd (jfr , 1999; , 1999). Vad beträffar de kommuner som studerats här finns det de som menar att utbrytning delvis kan förstås utifrån detta perspektiv. demografi skiljer sig betydligt från övriga kommun. Den nyblivna kommunen är ett utpräglat villasamhälle med högre medelinkomst, färre invandrare, färre socialbidrags- tagare och lägre arbetslöshet än resten av huvudkommunen, . Detta gjorde att huvudargumentet mot kommun- delningen blev att utbrytningen var ett utslag av bristande solidaritet (, 1998).12 Kan dessa tendenser vara ett tecken på de sociala sprickor (1994) talar om? Även om frågan i första hand ska uppfattas som retorisk, bör det åtminstone uppmärk- sammas att kommundelningsförsöken väcker frågor rörande hur stark solidariteten mellan invånare i allmänhet (och mellan kommuninvånare i synnerhet) är. (1993) väcker försiktigt frågor av detta slag: Det kan vara en balansakt för varje liten kommun att inte utvecklas till en skyddad enklav. () Konsten blir att utsträcka ansvar och den solidaritet man upplever med andra kommuninvånare till människor utanför kommunens gränser. Att inte hamna i en position där undan- dragande från det stora sammanhanget också innebär att utestänga intryck och andra människor från gemenskapen. 12 Jfr: När , , talade om bakgrunden till delningen menade han att socialdemokraters huvudargument mot delningen var att det handlade om icke-solidaritet från sida. Denna aspekt av kommundelningarna gör att vi riktar blicken bortom det som var denna studies huvudfokus – frågan om med- borgarengagemang – och fokuserar på den här lite mörkare sidan av ämnet. Kommundelar med många barn, invandrare, gamla och missbrukare kostar mer än kommundelar med många män och kvinnor i arbetsför ålder. Månne är motivet till somliga delningar bland somliga delningsaktivister att man inte längre vill vara med och betala för den gemensamma välfärden, det vill säga ett utslag av icke-solidariskt tänkande? Kommundelningsdebatten handlar nästan uteslutande om deltagar- eller gemenskapsdemokratiska vinster som antas uppnås vid skapandet av mindre politiska enheter. Emellertid tenderar debatten att bortse från att andra värden än dessa bör betonas i en demokrati. uppmärksammas att det finns en spänning mellan just närdemokrati och solidaritet. Denna spänning pekar på genom att peka på två värden som bör balanseras mot varandra i demokratidiskussionen: Det ena är att beslut skall läggas så nära människorna som möjligt och därmed öka kommunmedlemmarnas och deras representanters infly- tande över samhällsstyrningen. () Det andra kravet är att det skall föreligga solidaritet mellan människor i olika delar av landet så att alla får ungefär samma service (, 1991:161). Vad lär vi oss av denna diskussion? Trivialt och skolboksmässigt kan tyckas, men en central lärdom är att vi noga måste överväga vilka långsiktiga konsekvenser beslut som rör den lokalpolitiska strukturen kan få. Om underlättandet av kommundelningar i fram- tiden följs av beslut som minskar omfördelningen mellan kommu- ner, och dessutom ger kommuner större frihet att själva besluta över de egna resurserna, uppstår givetvis faran att välmående kommundelar tar chansen och lämnar den större gemenskapen för att rå om sig själva och sina skattemedel. Debatten om skatteutjäm- ningssystemet antyder att somliga är övertygade om att dagens relativt solidariska kommunala skatteutjämningssystem på intet sätt är hugget i sten. Därför får inte diskussionen om kommun- delningar enbart handla om närdemokrati och effektivitet. En medvetenhet om andra värden, till exempel solidaritet, krävs när beslut om långsiktiga och grundläggande förändringar tas rörande vårt politiska system. Axtmann, (1996): Liberal Democracy into the 21st Century – Globalization, Internationalization and the Nation-State. Berglez, (1999): Drömmar och mardrömmar om politiken, massmedierna och medborgarna. En teoretisk redogörelse. Ingår i SOU 1999:126, Politikens medialisering. – egen kommun? (1993) – En utredning om delnings- förutsättningarna. Kommunledningen: kommun (augusti). Brantgärde, (1974): Kommunerna och kommunblocks- bildningen. & (1973): Size and Democracy. (1989): Democracy and its Critics. Ejvegård, (1993): Vetenskaplig metod. , Gissur Ó. (1998): Demokratisk reform, avkolonisering eller osolidarisk sekterism? Reflektioner kring det ökande kommunantalet i . B-uppsats, sociologiska institu- tionen, . , Gissur Ó. (1999): Kommundelningar. De rikas uttåg från det gemensamma eller demokratins räddning? D-uppsats, statsvetenskapliga institutionen, . , Gissur Ó. & Tom (2000): Tjänstemannen i stadsdelarnas – en demokratistudie. Rapport nr 17 i demokratiutvärderingen av stadsdelsreformen i , . , (1989): Political and Psychological Factors in Ethnic Conflict. I Montville (red.) Conflict and Peacemaking in . , (1992a): Problem och möjligheter vid inom- decentralisering, Nordisk administrativ tidskrift. , (1992b): Kommun och landsting . , Axel (1992): Democracy and Democratic Development. , Bo & (2000) Stadsdelarnas . , A., J. & J. (1961): The Federalist Papers. : New American Library. , (1995): Demokratimodeller. Från Klassisk demokrati till demokratisk autonomi. , (2000): Förtroendet faller. Sid. 27–43 i (red. ): Det nya samhället. Höglander, Bo & (1998): Spelet om delningen, och vad som sen hände i , och . : Författarna och . , (1998): , EU och demokratin: Om demokratisyn i förändring i och (red.) – En svårfångad historia. , (1999): Den offentliga demokratisynen 161– 223 i SOU 1999:77 Demokrati och medborgarskap. , Ishtiaq (1991): Size and Local Democracy in . , (1995): Ledning och organisation i m.fl. Decentraliserad kommun – exemplet . Keating, (1995): Size, Efficency and Democracy 117– 135 i Judge, Stoker & Wolman: Theories of . : MacMillian Press. , (1988): Local Government and the Welfare State: in i (red.) Local Government in Western Democracies. , (1996): De svenska kommunindelningsreformerna: Varför, hur och vad hände sedan? : regional demokrati. Kommundelningsutredning: , . Svenska Kommunförbundets utredare . Kolam, (1992): Kommundelningar: Erfarenheter och utfall. Rapport till , . , (1998): The Surplus of Intermediate Government in Europe. Svensk översättning i urval. //w.1822.telia.com/– u82202262/rapp.2.htm Leierdahl, (2000): Hur kan man förstå kommundelningar? – Egen kommun? () – En utredning om kommundelning och organisation i . Förvaltningskontoret: kommun. – information från (2000/2001), . Lijphart, (1977): Democracy in . Lindensjö, Bo (1999): Demokrati. Ur SOU 1999:77 Demokrati och medborgarskap. Lipset, (1960): Political Man. The Social Bases of Politics. , (1996): Ekonomiska effekter av nedskalningar genom kommundelningar. D-uppsats, Företags- ekonomiska institutionen, . , (1980): Om kommundelningar i i (red.) , (1987): Implementation Steering – an Actor- Structure Approach. , (1991): Förvaltning och demokrati. , (1998): Demokratins väktare. : Student- litteratur. , (2001): Medborgardemokratin och eliterna. , (1997): Globaliserings- fällan – Angreppet på demokrati och välfärd. Montin, (1989): Från demokrati till management: Decentrali- sering i kommunerna 77–87 i Statsvetenskaplig tidskrift årg. , (2000): Politikens meningslöshet. Om misstro, cynism och utanförskap. , (1992): Is Small Really so Beautiful? Is Big Really So Ugly? Size, Effectiveness and Democracy in Local Government s. 190–206 i Political Studies 30. , (1996): Hur avgränsa ett demos. Frågan om delning och territoriell identitet i svenska kommuner. Introduktions- promemoria, statsvetenskapliga institutionen, . , (1999): Kommundelning: ett demokrati- eller ett effektivitetsspörsmål? Arbetspapper, statsvetenskapliga institutio- nen, . Pateman, (1970): Participation and Democratic Theory. , (1989): Förvaltningspolitik. , m.fl. (1997): Demokrati över gränser. Premfors, m.fl. (1993): Demokrati i storstad. Stadsdels- nämnder i . Premfors, (2000): Den starka demokratin. Proposition 1992/93; bilaga 14. , (1997): Kommundelsreformen och politikerrollen i (red.) Folket och kommunerna. Skawonius, (1993): bryter sig loss – Bytänkande eller demokratins räddning? SOU 1993:45 : Allmänna. (1985): Decentralisation. The Territorial Dimension of the State. SOU 1993:90 Lokal demokrati i utveckling. SOU 2000:1 En uthållig demokrati. , (1998) Debatten om den kommunala själv- styrelsen 1962–1994. , (red.) (1983): De nya kommunerna. En sammanfattning av den kommunaldemokratiska forskningsgruppens undersökningar. (1994): Professionellas roller efter SDN- reformen. Svärdman, (1993): Kommundelning för demokratins skull? En argumentationsanalys av kommundelningsdebatter. Pk-uppsats, statsvetenskapliga institutionen, . Übel, (1991): Storkommunen: Idén som sprack. En fallstudie av kommundelningsprocessen i . FK- uppsats, statsvetenskapliga institutionen, . Vedung, (1991): Utvärdering och politik i som organisation. Vedung, (1998): Utvärdering i politik och förvaltning. , Hans (2000): Övergripande översyn av ledning och organisation i . Ds dnr 3/2000, . , (1997) Dags att lämna , debattartikel i . () Ny start för ?. (): Demokrati tar tid. (): Hundra nya kommuner förslag från . , (1997): Det man får är nybyggaranda, krönika i . , (1999): Kommuner vill få egen gräddhylla, krönika i . (): och Husie kan få bli egna kommuner. KommunAktuellt (1997) nr 21: tar täten i kön av ivriga utbrytare. KommunAktuellt (1998) nr 36, Förslag splittrar Malmös moderater – vill bli egen kommun. (): Fördel ! (): Det direkta beroendet av överförmynderi. (): Demokratikrisen i , (2000): Regionförsöken en fara för demokratin, debattartikel i . (1998): Delning ger Göteborgarna sämre service debattartikel i . (): Trevande färd mot bättre demokrati. , () teknisk chef, kommun. , () socialdemokrat, kommun. , () folkpartist, kommun. Portnoff, (), moderat, kommun (telefonintervju). Höglander, Bo (), före detta journalist på , numera frilans, har bevakat lokalpolitiken i både och (telefonintervju). , , (). Grundare av det lokala Klemmingepartiet, före detta centerpartist. , (), före detta kommunstyrelsens ordförande, socialdemokrat. , (), före detta socialdemokrat, arbetade opolitiskt för delningskampanjen. , (), miljöpartist. , Saga (), socialdemokrat, numera kommunfullmäktiges ordförande i och tillika Nyköpingsbo. Höglander, Bo, se . , (), lokaljournalist på , bevakar Lekebergsfrågor. , (), kommunchef. , (), före detta kommunstyrelsens ordförande, centerpartist. , (), kommunstyrelsens ord- förande, socialdemokrat. , (), moderat. , (), socialdemokratiskt opposi- ionsråd. , (), moderat, kommunstyrelsens ordförande. , (), centerpartist. , Axel (), Nya kommunpartiet. (), lokaljournalist, , bevakar Bollebygdsfrågor. , (), folkpartist, kommunstyrelsens ordförande. , (), socialdemokrat, kommunfullmäk- tiges ordförande. , (), vänsterpartist. , (), kommunchef. Lundbom, (), . , (), chefredaktör (telefonintervju). Per Brodin är fil. kand. och verksam som forskningsassistent vid . Per studerar kopplingen mellan besluts- fattande och genomförande av IT-relaterade frågor. Gissur Ó är pol. mag. och verksam som doktorand vid , . För magister- uppsatsen "Kommundelningar - de rikas uttåg från det gemen- samma eller demokratins räddning fick han pris av och Rådet för Kommunalekonomisk forskning och utbildning. Han har även varit engagerad i forskningsprojekt som rör regionalisering, flernivådemokrati och stadsdelsreformen i . kand. och verksam som doktorand vid vid . Hans forsknings- område är den politiska vardagens kultur, närmare bestämt vad det innebär att vara kommunalpolitiker. Han har bland annat skrivit Engagemang och samhällsansvar (1997), Vardagens politik (1998) och Rollen som plan- och byggpolitiker (2001). är frilansjournalist och skriver bland annat om kommunalpolitik. Han har arbetat på . är docent och verksam som forskare och lärare vid , . Hans forskning är i första hand inriktad på demokrati och politisk kommunikation. Ett aktuellt pågående forskningsprojekt, finansierat av , rör "den nivådelade demokratin" och handlar om hur den svenska demokratin är orga- niserad med flera beslutsnivåer, uppgiftsfördelningen mellan nivå- erna och hur väljarnas inflytande kommer till uttryck på var och en av nivåerna. är pol. mag. och verksam som doktorand i offent- lig förvaltning vid , . I hans pågående avhandlingsprojekt studeras den kommunala kul- turpolitiken ur ett idéanalytiskt perspektiv. är professor och verksam som föreståndare för Cent- rum för handikapp- och rehabiliteringsforskning vid Lunds Uni- versitet. Han har en bred samhälls- och tvärvetenskaplig bakgrund och är bland annat redaktör för . Han har publicerat ett 15-tal böcker, varav flera berör handikappområ- det. är pol. lic. och verksam som doktorand vid i . Hennes licentiatavhandling hand- lade om ungdomsråd i svenska kommuner och hennes avhandlings- arbete handlar om unga och politisk socialisation. Mirjaliisa Lukkarinen är socionom och fil. mag. och verk- sam vid Mångkulturellt centrum i , där hon är knuten till forskningstemat Migration, vård och hälsa. Hennes forskning kret- sar kring hur människor och samhällets institutioner hanterar kul- turell mångfald. Hon har bland annat skrivit Vård i mångfald. En intervjustudie med personalen på vårdcentral (2001). är socionom och huvudsekreterare i . Han har arbetat som sekrete- rare i och som huvudsekreterare i om allmännyttan och bruksvärdet. kand. och verksam som doktorand vid Stats- vetenskapliga institutionen, . Hans pågående avhandlingsprojekt handlar om indelning och kommu- nal demokrati. Han är även verksam som sekreterare i . är pol. mag. och verksam som forskningsassistent vid i . mag. och verksam som doktorand i stats- kunskap vid , . Han studerar relationen mellan IT och demokrati och arbetar med ett forskningsprojekt om den lokala IT-politikens utveckling och tillämpning, vilket finansieras av .