sou · GPB320d2 · 2002-01-01 00:00:00 — ständiga förbättringar.68 Arnfalk m.fl. anser att den här utvecklingen kan skapa en förvirring på marknaden och att den kan undergräva trovärdigheten för alla typer av certifierade miljöarbeten. Det är därför viktigt att man kartlägger de system som finns på marknaden.69 Ett sätt att minska kostnaderna utan att dra ned på kraven för certifiering skulle kunna vara att i större skala använda sig av gruppcertifieringar. Ett uppmärksammat sådant projekt har drivits i Hackefors industriområde utanför . Genom samarbetet har man klarat sig på ca två tredjedelar av vad certifieringen annars skulle ha kostat. Förutom att certifieringen blev billigare så har också samarbetet bidragit till att skapa en vi-känsla i företagsbyn och lett till samarbeten inom många andra områden.70 Genom att branschanpassa ett miljöledningssystem kan man underlätta för det enskilda företaget att införa miljölednings- systemet. FR200071 är ett exempel på system som går att bransch- anpassa. Där gäller att man inte får ha lägre krav än vad som är fastställt i basversionen av FR2000. Vad man kan göra är att införa branschspecifika krav därutöver. () är ett exempel på en branschorganisation som försöker hjälpa sina medlemmar genom att branschanpassa FR2000.72 68Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, inledningen. 69Arnfalk, et al, 1999, sammanfattningen. 70Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 30. 71FR2000 är ett verktyg för företagens verksamhetsstyrning, utvecklat av () i samarbete med anslutna branschförbund. FR2000 är baserat på ISO-standarderna 14 000 och 9 000. En arbetsform som verkar passa för småföretagen är att arbeta i nätverk. Genom ett nätverk får företagen en naturlig knutpunkt för sitt arbete, några att bolla idéer med. Just erfarenhetsutbytet med andra har ansetts vara värdefullt eller mycket värdefullt av av de tillfrågade företagen i den utvärdering som har gjort av de projekt som de har delfinansierat.73 Erfarenheter visar att företag som arbetar gemensamt i en mindre grupp med att införa ett miljöstyrningssystem, kan lära av varandra och på så sätt minska behovet av konsulthjälp.74 Erfarenheter från de av delfinansierade projekten är också att ett välfungerande företags- nätverk inom ett miljöprojekt kan ha synergieffekter på andra områden. En sådan praktisk effekt kan vara personaldelning.75 En slutsats som har dragit av sina projekt är att det är mycket viktigt hur nätverket är utformat.76 Ett nätverk kan omfatta samverkan med andra företag från samma region eller med företag med liknade inriktning på verksamheten. Nätverket kan vara mellan olika företag, mellan universitet och företag eller mellan företag och samhällets aktörer i olika projekt. Erfarenheter från olika projekt visar att det verkar vara fruktbart att arbeta på lokal nivå när det gäller generella miljöfrågor. Då det gäller projekt med t.ex. produktutveckling eller export som fokus kan det vara bra att arbeta i andra nätverk t.ex. där företagen kommer från samma bransch. Upptagningsområdet kan då behöva ökas för att få till- räckligt underlag för nätverket.77 Erfarenheterna visar vidare att valet av projektledare har stor betydelse för att arbetet ska fungera.78 Generellt när det gäller miljöprojekt för småföretag tycks det vara viktigt att upplägget är tydligt och att målsättningen är klar.79 Både Miljövårdsberedningens rapport och pekar också på att ledningens engagemang är en nyckelfaktor för ett gott resultat. 73NUTEK, 1999d, s. 11. 74NUTEK , 1999c, s. 4. 75NUTEK 1999a, s. 27. 76NUTEK, 1999a, s. 26. 77Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 12–13. 78Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 17. 79Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 6. Har man inte ledningens stöd så är det svårt att driva ett miljö- arbete i företaget.80 Som framkommer av utvärdering av sina nätverksprojekt så var bemötande av kund- och beställarkrav ett viktigt skäl för många företag att gå med i ett nätverk kring miljöstyrning.81 Detta pekar mot att man bör utgå ifrån vad de småföretagen behöver uppfylla. Ett sätt att göra det kan vara att de större företagen fungerar som mentorer för sina mindre underleverantörer. Erfaren- heter från ett projekt som har drivit där större företag fungerar som mentorer för små företag visar att miljö- ledningssystemet genom detta arbetssätt kan anpassas till nuvarande och framtida miljökrav. Detta gör att miljöledningssystemet blir ett medel för att uppfylla miljökraven och inte ett mål i sig.82 8 Småföretag och miljöexport Många av de exporterande företagen i är småföretag. var av de ca 31 400 svenska företag som exporte- rade, företag med färre än 50 anställda.83 FR menar att små- företagens reella betydelse för svensk export kan anses vara större än så med tanke på att många småföretag spelar en viktig roll som underleverantörer till exportföretag.84 Småföretagen utgör en stor andel av de företag som exporterar. kan man konstatera att det är en liten andel av det totala antalet småföretag som exporterar. påpekar att många småföretag inte är mogna att gå ut på exportmarknaden. Statistiken visar att de medelstora företagen internationaliseras i större utsträckning än småföretagen. I har vi många småföretag men få medelstora företag. Denna struktur inom näringslivet ser som ett av de allvarligaste hindren för att ska bli ett starkt miljöexport land.85 80Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 6. 81NUTEK, 1999d, s. 9. 82NUTEK, 1999c, s .21. 83SCB samt egen bearbetning. 84FR, 1999, s. 11. 85SOU 1998:118, s. 29. Enligt finns det möjlighet för att väsentligt öka sina andelar på marknaden för miljödrivna före- tags produkter och tjänster.86 menar, i den rapport hon skrivit på uppdrag av Miljövårdsberedningen , på att det är inom utvecklingen av miljöanpassade produkter, system och tjänster som den stora ökningen av marknadsandelarna måste ske. Hon anser att med sitt kunnande skulle kunna hävda sig mer inom dessa områden.87 Som framkom när Stiftelsen Svensk Industridesign redovisade sitt EkoDesign projekt så ligger förhållandevis långt fram när det gäller miljöanpassad produktutveckling.88 som är projektledare på menar att svenska småföretag har en god potential när det gäller miljöanpassad produktutveckling. Än så länge så finns dock bara en fragmentarisk verksamhet. För att potentialen ska kunna utnyttjas krävs det bättre kunskaps- överföring samt att företagen ser att det finns pengar att tjäna inom den här branschen.89 Trots att det verkar finnas en potential när det gäller svensk miljöexport så har än så länge endast ett mindre antal projekt för småföretag med specifik inriktning på miljöexport kommit igång. Många småföretag har svårt att hitta ut på utländska markna- der med sina produkter.90 Slutsatserna i rapporten för att främja miljöarbete i småföretag, är baserade på intervjuer med projektledare för export- initiativ, företag som deltar i exportprojekt samt utredningar om miljöexport. Följande faktorer har bland annat nämnts som viktiga för att exportprojekt med småföretag ska lyckas: För att få med företag i exportsatsningar är uppsökande verk- samhet viktig. De deltagande företagen behöver analyseras med avseende på produktutbud samt på administrativ och ekonomisk kapacitet. Av stor betydelse för hur projektet lyckas är projektledarens kunskaper om mottagarlandet samt hans/hennes kontakter i landet. 861998:118, s. 26–27. 87Gustafsson, 1999, s. 3. 88Presentation av EkoDesign projektet. 89Ericson, Stiftelsen Svensk Industridesign. 90Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 46. I rapporten konstateras att strategin för framgång verkar vara samverkan mellan företag när det gäller gemensam marknadsföring i specifika länder, gemensamma resor och export av gemensamma produkter och systemlösningar.91 Kunskapen om svensk miljöexport kan på vissa områden kompletteras. Miljöteknikdelegationen, som startades och avslutades , hade i uppdrag att även utföra exportfrämjande insatser. Deras arbete har varit inriktat på små- och medelstora företag. Arbetet har varit uppelat i fyra områden, kunskap om den svenska resursbasen, marknadsanalyser, skapandet av ett kommunikationsfönster och stöd för samverkan. 9 Ekologisk hållbarhet i småföretag För framtiden kan man anta att det kommer ske en ökad mognad när det gäller miljöfrågor både hos företag och hos enskilda individer. Förhoppningsvis skulle en mognad inom detta område leda till att man ställer andra krav. Krav som är mer relevanta ur miljösynpunkt. Att genomföra en certifiering är säkert nödvändigt i vissa fall men inte i alla. Om man i beställarföretagen har god kunskap kan man vara mer specifik när det gäller vilken typ av miljöanpassning som är nödvändig för en underleverantör inom en viss bransch. Det skulle kunna leda till att kraven blir rimliga och relevanta för småföretag och därför inte ses som ett problem eller hinder. Trots att miljöarbetet på många områden gått framåt så visar erfarenheter från att arbeta med småföretag att det fortfarande finns företag som anser att deras verksamhet inte har någon egentlig miljöpåverkan. Även om miljöpåverkan från ett litet tjänsteföretag i vissa fall inte är så påtaglig som för ett stort tillverkande företag kan den lilla miljöpåverkan också vara viktig att uppmärksamma. En sådan insikt skulle kunna leda till att företaget börjar använda sig själv som referensram och ser på vilket sätt just de kan göra något för miljön. I arbetet för ett ekologiskt hållbart näringsliv i har före- tagen ett stort ansvar. De kan själva åstadkomma stora för- bättringar. För att vi ska nå visionen om ett ekologiskt hållbart näringsliv behövs emellertid också aktivt arbete och stöd från offentliga aktörer till småföretagen. Det tycks finnas ett behov av 91 Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 8, 46. att använda en kombination av instrument som informations- åtgärder, rådgivning, ekonomiska incitament samt lagstiftning. Tjänsteföretagens direkta miljöpåverkan som bl.a. kan tänkas utgöras av restprodukter, pappersanvändning och transporter, kan i många fall antas vara mindre än den direkta miljöpåverkan från till- verkningsindustrin. Miljöpåverkan kan självklart variera mellan olika branscher. Trots att den direkta miljöpåverkan i företag inom vissa tjänstebranscher är begränsad så kan de ändå indirekt ha en påverkan på miljön genom att en del tjänsteföretag kan påverka någon annan när de utför tjänsten. Det skulle kunna vara en kon- sult som råder sin klient till en viss typ av investeringar etc. Beroende på konsultens inställning så kan sedan klienten handla på olika sätt vilket kan få stora miljökonsekvenser. Likaså kan en tra- fikskola ha större indirekt miljöpåverkan än den direkta inverkan som det innebär att under körlektionerna använda bil. De under- visar framtidens bilister och om de utbildar dem i t.ex. eco- driving, genom vilken man kan minska bränsleförbrukningen och därmed koldioxidutsläppen med , kan det leda till stora miljövinster.92 10 Åtgärdsförslag till offentliga aktörer Åtgärdsförslagen till offentliga aktörer som presenteras nedan bygger på kommentarer och förslag från Miljövårdsberedningens rapport 1999:2 samt på intervjuer med ett flertal personer med kunskap om miljöarbete i näringslivet (se s. 26 för utförlig förteck- ning på personer som bidragit med förslag). Det finns många aktörer som har viktiga roller för att vi ska få en ökad miljöanpassning av småföretagen. Det kan konstateras att det finns brist på kunskap när det gäller miljöfrågor och miljö- anpassning hos småföretagen. Offentliga aktörer bör kunna ta ett ansvar för att öka intresset för miljöanpassning bland småföretagen samt att förmedla kunskap om miljöfrågor. En uppgift för offent- liga aktörer skulle kunna vara att försöka visa för företagen hur de kan integrera miljöarbetet med kärnverksamheten. Detta är viktigt då det annars finns risk att miljöarbetet bedrivs vid sidan om den huvudsakliga verksamheten. Vidare skulle offentliga aktörer kunna sörja för att man på ett strukturerat sätt samlar ihop och för vidare erfarenheter från miljöarbete i småföretag och den kunskap som finns rörande sådant arbete. Ytterligare åtgärder som skulle kunna vara viktiga i arbetet för att öka kunskapen och intresset för miljöfrågor bland småföretag kan vara att konkretisera miljöfrågans betydelse för småföretagen samt att förmedla tydlig information när det gäller vilka trender, lagar etc. som är aktuella inom miljöområdet. Man bör visa på kopplingen till hur detta påverkar företagen. Myndigheterna skulle här kunna spela en viktig roll genom att inte bara bedriva tillsyn utan även ha seminarier eller liknande verksamhet där man erbjuder småföretagen utbildning när det gäller exempelvis . bedrivs denna typ av verksamhet i några kommuner. Att arbeta i nätverk tycks vara en metod som är väl anpassad för småföretagens situation. Flera framgångsrika projekt med små- företag har drivits runt om i både i offentlig och privat regi. Då nätverken runt om i landet har visat sig ha stor betydelse för att småföretagen ska lyckas med sitt miljöarbete och, i vissa fall, vara en avgörande faktor för att ett miljöarbete över huvud taget ska påbörjas bör sådant arbete uppmuntras. Offentliga aktörer skulle också kunna bidra till startandet av fler nätverk. För att kunna sprida information, starta nätverk etc. bör de offentliga aktörerna samarbeta med aktörer som småföretagen har förtroende för och också utnyttja befintliga kontaktvägar. En annan viktig fråga för offentliga aktörer är hur de själva ställer kraven för offentlig upphandling. Stat, kommun och lands- ting utgör tillsammans en betydande marknad. Lagen om offentlig upphandling trädde i kraft när undertecknade . Trots denna lag är förutsättningarna för småföretag att konkurrera om den offentliga upphandlingen ofta sämre än för stora företag.93 Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling (EKU-delegationen) arbetar med att utveckla en vägledning för en mer miljöanpassad offentlig upphandling. De förslag till krav som ska sättas upp ska bl.a. vara praktiskt hanterbara och företags- ekonomiskt rimliga. För att detta ska vara möjligt krävs att det görs en del förenklingar av de krav som finns . Detta kan tänkas underlätta för småföretagen.94 Förutom att ställa rätt krav vid offentlig upphandling skulle offentliga aktörer kunna belysa förhållanden när det gäller upp- handling. Det kan vara att ta fram fakta som ger en rättvisande bild av hur ofta som miljökrav bidrar till utgången vid offentlig upp- 93Anell, , 1999, s. 33. 94Knutsson, EKU-delegationen. Det kan också vara av vikt att undersöka hur ofta de företag som säger att de ställer miljökrav vid inköp av varor verkli- gen gör det. Vidare kan man också belöna företag som har ett aktivt miljöar- bete. Det skulle kunna innebära någon form av lättnad för miljö- certifierade företag, t.ex. skattelättnader.95 Visa genom exempel och förslag hur miljöarbete kan integreras med småföretagens kärnverksamhet såsom produktion, produktutveckling och försäljning. Sörj för strukturerad erfarenhetsåterföring och kunskaps- uppbyggande rörande miljöarbete i småföretag. Konkretisera miljöfrågans betydelse för småföretagen. Tydlig- gör vilka trender, lagar etc. som är aktuella inom miljöområdet. Koppla till hur detta påverkar småföretagen. Samarbeta med aktörer som åtnjuter förtroende hos småföre- tagare och utnyttja befintliga kontaktvägar. Ta fram fakta som ger en rättvisande bild av hur ofta som offentliga inköpare och inköpare i näringslivet faktiskt låter miljökrav bidra till utgången av en upphandling.96 Det är viktigt att ställa konsekventa krav och visa att man handlar därefter. Inför någon form av lättnad för miljöcertifierade företag, t.ex. skattelättnader. Utöver myndighetsutövning har offentlig sektor andra möjlig- heter att påverka miljöutvecklingen. Detta kan ske genom råd- givning, information m.m. 95 Förslagen till åtgärder som presenteras ovan bygger på förslag och kommentarer från Miljövårdsberedningens rapport 1999:2. , , 1999. Samt samtal med , , , , , och . 96 Ovan angivna förslag är i stora delar direkta citat från Miljövårdsberedningen. Se Miljövårdsberedningens rapport 1999:2, s. 8–9. 97 Förslagen till åtgärder som presenteras ovan bygger på förslag och kommentarer från rapporter: Miljövårdsberedningens rapport 1999:2. , , 1999. Samt samtal med , , , , och . , , , P., 1999. Statens åtgärder för fler och växande företag, Uppdrag av . Arnfalk, P., Birkenheim, J., Löfqvist, H., , M., 1999, Miljödiplo- meringar i , IIIEE communications 1999:1, en delrapport i projek- tet SMEMAS. Arnfalk, P., Thidell, Å., 1992, Miljöarbete inom svensk tillverkningsindustri – Myt eller verklighet?, IIIEE, . Europeiska gemenskapernas kommission, K (96) 261 slutlig, Kommissio- nens rekommendation av om definition av små och medelstora företag. (), 1999, Fakta om små och stora företag 1999. Miljövårdsberedningens rapport 1999:2, 1999, Projekt för att främja miljö- arbete i småföretag. , K., 1999, Svenskt näringsliv och hållbar utveckling. Heidenmark, P., 1999, Miljöarbete inom svensk tillverkningsindustri – myt?, . , 1998, – projekt i samverkan mellan och det lokala näringslivet, delrapport. (), 1996, Miljödriven teknik- utveckling. i , Miljövårdsenheten, 1998, Hållbar till- växt i små och nya företag, rapport 1998:7. , 1997, EKO från ett Nutekseminarium om att arbeta med miljö- styrning i små företag. , 1999a, Miljöarbete i små företag, EKO från ett NUTEK- seminarium. , 1999b, Frågor och svar om miljöstyrning. , 1999c, Miljöstyrning i småföretag, projektkatalog. 1999d, Miljöstyrning i små och medelstora företag en utvärdering av nätverksprojekt. , , 1999, Elektronikindustri och i , R 1999: 15. och , 1999, Näringslivets miljöarbete, rapport : 22. von, C., 1999, Möjligheter, hinder och framgångsfaktorer för ett ekolo- giskt hållbart svenskt näringsliv. SOU 1998: 118, . Statsrådsberedningen, 1997, Fler och växande småföretag. Strannegård et al., 1998, Svenska Miljöbarometern. , C., i , Projektansvarig för Men- torprojekt miljö. Telefonkontakt 000413 och 000510. EkoDesign konferens 000403. , ., Projektledare, Stiftelsen Svensk Industridesign. Telefon- kontakt 000522. , G., vice VD, . Frostling, H., SAF miljö. , O., . Projektansvarig för Miljöstyrning i nätverk. , P., EKU delegationen. , P., . , A., . , S., . , S.-O., , Telefonkontakt, 000331, 000427. Spångberg, P., PS Miljöutveckling. Telefonkontakt 000411 och 000511. , J., miljöstyrning i småföretag, Telefonkontakt 000323. Information hämtad på nätet STR:s hemsida /lopsedel/ press/strkvalitet.htm 000510. /miljo/ecodrive/01.htm 000510. En orientering om indikatorer i näringslivet Miljövårdsberedningen har som en del av uppdraget att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv (Dir. 1998:65) fått i uppgift att belysa och analysera olika system för indikatorer. I uppdraget beskrivs indikatorer som en viktig faktor i arbetet med en hållbar utveckling. Det finns flera standarder och miljöcertifieringar som företag frivilligt ansluter sig till. Detta innebär att företagen inom ramen för dessa standarder eller certifieringssystem sätter upp mål för förbättrad miljö inom allt från resursanvändning vid tillverk- ning av produkter till produktens slutdeponering. Dessa mål kräver uppföljning och utvärdering för att kunna utgöra ett redskap för förbättringar och revision. Ett sätt att utvärdera miljöarbetet i företagen är att använda sig av särskilda system av indikatorer som mäter företagens miljö- prestanda. Ett system av indikatorer är ett genomtänkt och medvetet framarbetat system där de för företaget viktigaste miljö- aspekterna tas upp och mäts. Indikatorerna bör ta hänsyn till andra saker än rena utsläpp och annan mer synlig miljöpåverkan. Kopplingar till övergripande miljömål både inom företaget och för landet som helhet är tänkbara. Mätningarna redovisas i form av indikatorer eller nyckeltal som isolerar de för företaget centrala miljöaspekterna och gör dem åskådliga för jämförelser med tidigare redovisningar, eller om möjligt med andra företags redovisningar. I denna bilaga används indikatorer och nyckeltal synonymt. Syftet med denna framställning är att översiktligt presentera ett antal indikatorsystem som finns i näringslivet , och hur de används. Flera system med indikatorer som utvecklats och som håller på att utvecklas kan appliceras både i offentlig verksamhet och i det privata näringslivet. Sammanställningen behandlar främst förhållandena på företagsnivå. System anpassade för regional- eller nationell nivå berörs kort medan eller annan offentlig verksamhet inte tas upp. Denna avgränsning är gjord med tanke på uppdragets inriktning på förhållandena i näringslivet. Undersökningen kan inte sägas vara heltäckande så till vida att merparten av företag eller organisationer har tillfrågats och under- sökts. En utgångspunkt har varit att försöka täcka in de delar av näringslivet som har deltagit i Miljövårdsberedningens två dialog- projekt. Genom att det finns relativt få företag som använder indikatorer , så täcker denna undersökning in en stor del av de system som finns. Generellt gäller att det finns flera företag, än de som redovisas här, som är intresserade och funderar på att arbeta med indikatorer eller nyckeltal. Flera företag har också interna system som ännu inte redovisas utåt. Att de exempel som redovisas nedan främst är stora företag är inte ett medvetet urval annat än på grundval av definitionen av vad ett system av indikatorer innebär. Endast få små- och medelstora företag har utvecklat några färdiga system . Sökandet av företag med indikatorer har dels skett via centrala förbund som t.ex. och Handel och dels via olika tjänsteföretag samt på Internet. Informationsinsamling har främst bestått av telefonintervjuer direkt med företagen samt studier av företagens miljöredovisningar. Intervjufrågorna som ställdes var följande: -Hur ser ert system av miljöindikatorer ut? -Varför togs ett indikatorsystem fram? -Var har ni fått idéer och influenser ifrån? -Hur används systemet? -Har ni förändrat systemet sen ni införde det? Viss information är tagen från forskningsrapporter om arbete med indikatorer i näringslivet. Läsaren bör dock uppmärksamma att det mesta av informationen i denna sammanställning är från företagen i fråga. 3 Syfte och användning av indikatorsystem Indikatorer eller nyckeltal följer observerbara egenskaper och fenomen som kan formas till kvantitativa eller kvalitativa mått för utvärdering av företagens miljöarbete. En indikator kan bestå av flera olika mätvärden som sätts samman till en indikator. Själva typen av indikator, måttenheter och omfattning kan variera och gör ofta det. Förutsättningarna är olika för företag i olika branscher, och kan även variera inom branscherna Med indikatorsystem menas en utarbetad modell där utvalda områden och miljöaspekter täcks in av indikatorer som visar i vilken riktning utvecklingen går och som kan jämföras . Förbättringar eller försämringar ger utslag på indikatorn. Denna definition avser att skilja de företag som medvetet tagit fram nya system för att följa företagens miljöarbete från de som enkelt beskriver några mått i sin årliga redovisning, vilket de är skyldiga till enligt redovisningslagen. Några av de redovisade företagens system är så nya att företagen ännu inte har en bra bild av hur de fungerar och vad som behöver förändras. Generellt gäller att det finns många fler indikatorer internt än vad som redovisas utåt och det av flera skäl. Vissa data kan vara känsliga att redovisa och detaljer, som internt är viktiga, kan vara svåra att förmedla utåt. Ytterligare ett skäl är att antalet redovisade indikatorer bör hållas få till antalet för att inte förvirra mer än förtydliga. Nedan beskrivs kort de viktigaste användnings- områdena för de indikatorsystem som studerats. -Internt redskap för uppföljning och förbättringar. -Kommunikation till ägare, kunder och allmänhet. -Används som redskap i utveckling av nya produkter.