sou · GPB39 · 2002-01-01 00:00:00 — Till Statsrådet och chefen för bemyndigade regeringen chefen för , statsrådet , att tillsätta en särskild utredare för att utreda frågan om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Med stöd av detta utsågs 1:e vice ordförande till särskild utredare. utsågs , / enheten för IT, forskning och utveckling, , /konsumentenheten, , Konsu- mentverket, , , , /jämställdhetsenheten, Britten , Konsumentråd, , , , tema , , , Jämställdhetsombuds- mannen, , offentliga inköpare, , SIS Miljömärkning och , Styrelsen för ackreditering och teknisk konroll att som experter ingå i en referensgrupp med inriktning på handel och näringsliv. anställdes departementssekreteraren som biträdande sekreterare och anställdes fil.dr. som huvudsekreterare i . Utredningen har antagit namnet Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster, FRIJA. FRIJA överlämnar härmed delbetänkandet Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Det handelsrättsliga området ............................................ Det arbetsrättsliga området ............................................... Dispositionen av betänkandet ......................................................... Bakgrunden till uppdraget ........................................................... Horisontell och vertikal segregering ............................................... Konsumenters roll på den fria marknaden ...................................... 2.3Jämställdhetsmärkning – konsumentmakt för ett jämställt Begrepp ........av central betydelse för jämställdhetsmärkning Positiv särbehandling och könskvotering Kön, genus och beköning Märknings - och certifieringssystem Jämställdhetsmärkning .................................ur ett könsperspektiv Rättskällornas ................................................inbördes förhållande Den svenska .......................................................juridiska metoden Den europeiska ..................................................juridiska metoden 4.3.1Bakgrunden till den nuvarande europeiska rättsliga De europeiska institutionerna ........................................... Proportionalitetsprincipen och subsidiaritetsprincipen .... Bevisbördan vid och formerna av könsdiskriminering ................... Förhållandet mellan direkt och indirekt diskriminering ... 5.2EG-domstolens syn på förhållandet mellan positiv särbehandling Målet om Tham-professurerna.......................................... 5.3 Det aktiva jämställdhetsarbetet ....................................................... 5.4Förhållandet mellan det aktiva jämställdhetsarbetet och Lagen om offentlig upphandling.................................................. Grunderna i lagen om offentlig upphandling .................................. Parterna vid offentlig upphandling ................................... Former av offentlig upphandling..................................................... Formkrav vid offentlig upphandling enligt svensk lagstiftning...... Offentlig upphandling enligt EG-rätten .......................................... Principen om ömsesidigt erkännande ............................... Principen om förutsebarhet och öppenhet ........................ Sociala kriterier vid offentlig upphandling ..................................... 6.6Förhållandet mellan offentlig upphandling och Lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende ............................. 7.1Förhållandet mellan lag om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling och jämställdhetsmärkning .......... reglering på marknadsföringsområdet .............................. Grunddragen i marknadsföringslagen ............................................. God marknadsföringssed och information av särskild betydelse.... 87 Närmare om vilseledande reklam ..................................... Vilseledande marknadsföring av hälsa och miljö............. 8.5Förhållandet mellan god marknadsföringssed och En studie av näringsidkares syn på frivillig 9.1Förhållandet mellan jämställdhetsmärkning och kvalitetsbedömning sett ur ett könsperspektiv ................................ Kartläggning av skånska företags jämställdhetsarbete ................ Kvalitetssäkring och jämställdhet................................... En kvalitativ studie av jämställdhetsmärkning.............................. Val av branscher och verksamheter .............................................. 9.4.1Livsmedelsbranschen samt hotell- och Bank- och försäkringsbranschen..................................... 9.5 Synen på frivillig jämställdhetsmärkning, en inledning ............... 9.6 Synen på jämställdhetsmärkning inom livsmedelsnäringen ......... Personalens sammansättning vid livsmedelsföretaget... Certifiering och märkning vid livsmedelsföretaget ....... Jämställdhet vid livsmedelsföretaget.............................. Organisationen vid livsmedelsföretaget.......................... 9.6.6Kriterier för jämställdhetsmärkning inom 9.7Synen på jämställdhetsmärkning inom hotell- och Personalens sammansättning vid hotellen ...................... Certifiering och märkning inom hotellen........................ Jämställdhet inom hotellen ............................................. Det goda jämställdhetsarbetet inom hotellen.................. 9.7.6Kriterier för jämställdhetsmärkning inom 9.8 Synen på jämställdhetsmärkning inom IT-näringen ..................... Internet – ett system för kommunikation........................ Personalens sammansättning vid IT-bolaget .................. Certifiering och märkning vid IT-bolaget....................... Jämställdhet vid IT-bolaget ............................................ 9.8.5Kriterier för jämställdhetsmärkning inom IT-branschen134 9.9 Synen på jämställdhetsmärkning inom läkemedelsnäringen......... Personalens sammansättning vid läkemedelsbolaget..... Organisationen vid läkemedelsbolaget ........................... Certifiering och märkning vid läkemedelsbolaget......... Jämställdhet vid läkemedelsbolaget................................ Mindre lyckade exempel från arbetslivet ....................... 9.9.7Kriterier för jämställdhetsmärkning inom 9.10 Synen på frivillig jämställdhetsmärkning vid försäkringsbolag ... Personalens sammansättning vid försäkringsbolagen.... Certifiering och märkning av försäkringsbolagen ......... Jämställdhet vid försäkringsbolagen............................... 9.10.5 Mindre lyckade exempel från arbetslivet ....................... 9.10.6Kriterier för frivillig jämställdhetsmärkning inom 9.11 Synen på jämställdhetsmärkning inom bankvärlden..................... 9.11.2 Personalens sammansättning vid banken........................ 9.11.3 Märkning och certifiering vid banken ............................ Jämställdhet vid banken.................................................. 9.11.5Kriterier för frivillig jämställdhetsmärkning inom 10 Konsekvensanalys av reglerna kring och inställningen till frågor om frivillig jämställdhetsmärkning ................................ Jämställdhetsmärkning ur ett språkligt perspektiv........................ Jämställdhetsmärkning ur ett rättsligt perspektiv.......................... Jämställdhetsmärkning ur ett näringslivsperspektiv ..................... Avslutande sammanfattning av arbetet med reglerna kring och inställningen till frågor om frivillig jämställdhetsmärkning ......... handel med perspektiv på jämställdhetsmärkning ....... Gränsöverskridande handel med perspektiv på Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (FRIJA) har enligt direktiven i uppdrag att bland annat bely- sa möjligheterna att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Vi har valt att dela upp vårt arbete i två delar. Den första delen utgörs av förevarande delbetänkande och behand- lar reglerna kring och inställningen till frågor om frivillig jämställhetsmärkning. Den andra kommer att behandla frågor om hur ett system för frivil- lig jämställdhetsmärkning skulle kunna utformas och vilka kriterier som kan ligga till grund för ett sådant system. Utredningen ska bland annat analysera möjligheterna att jäm- ställdhetsmärka produkter och tjänster.1 Utredningen ska även be- lysa produkter och tjänster ur ett så kallat könsperspektiv.2 Vi har uppfattat detta som att det är tänkt att vi ska föreslå ett system för frivillig jämställdhetsmärkning, som kan användas vid kvalitetssäk- ring av varor och tjänster. I kapitel 3 gör vi en beskrivning av hur begrepp som är av central betydelse för uppdragets genomförande förhåller sig till varandra. Bland annat beskriver vi skillnaden mellan de båda begreppen jäm- likhet och jämställdhet. Vi beskriver även hur ett system för jämställd- hetsmärkning förhåller sig till frågor om kvalitetssäkring ur könsperspek- tiv. Inom kvinnoforskningen finns det en lång tradition av att skilja biologiskt och socialt kön åt, vilket begreppen kön och genus får an- ses symbolisera. Medan kön avser de biologiska skillnaderna mellan män och kvinnor är begreppet genus snarare att se som en kulturell tolkning av de biologiska skillnaderna mellan män och kvinnor.3 be- skrivs som sociala beteenden och mönster, vilka är förknippade med 1999:13, sid. 7. 1999:13, sid. 7. 3Don Kulick, Från kön till genus: kvinnligt och manligt i ett kulturellt perspektiv, , (1987), sid. 11. ett visst biologiskt kön.4 har genus-begreppet kommit att förklaras i termer av makt. Utredningen har valt att ta ett rättsligt perspektiv som utgångs- punkt för att belysa möjligheterna att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Det betyder att vi har valt att låta reglerna utgöra basen för utredningsuppdraget. När vi talar om regler avser vi dels de normer som har utfärdats av , regeringen eller den myndighet som har fått i uppdrag att utfärda regler i regeringens ställe och dels de EG-rättsliga reglerna på det för Utredningen aktuella området. Rätten kan beskrivas som den arena som omgärdar vardagen. De rättsliga reglerna är på en och samma gång både en förutsättning för och en begränsning av möjligheterna att komma med förslag på sys- tem för frivillig jämställdhetsmärkning, eftersom de rättsliga reglerna är de spelregler som ger ramarna för vad som är möjligt och tillåtet att genomföra i ett demokratiskt samhälle. Det är mot den bakgrun- den som vi i kapitel 4 har valt att belysa hur det svenska rättssyste- met förhåller sig till EG-rätten. Vi menar således att om de rättsliga ramarna är klarlagda blir det också möjligt att överblicka det fält där jämställdhetsmärkningen är tänkt att tillämpas. Genom att belysa reglerna blir det också möjligt att konstatera om det till exempel föreligger hinder för att införa jämställdhetsmärkning. Därmed kan eventuella hinder och begräns- ningar förekommas innan huvudfrågan om jämställdhetsmärkning behandlas. Jämställdhetslagen (1991:433) är den lag som särskilt berör frågor om jämställdhet ur ett rättsligt perspektiv och den står också som förebild för Utredningens uppdrag när det gäller att komma med förslag på kriterier vid frivillig jämställdhetsmärkning. Jämställd- hetslagen behandlas i kapitel 5, lagen (1992:1592) om offentlig upp- handling beskrivs i kapitel 6, lagen (1994:615) om otillbörligt upp- handlingsbeteende gås igenom i kapitel 7 och marknadsföringslagen (1995:450) gås avslutningsvis igenom i kapitel 8. Aktuella EG- direktiv och övriga rättsakter inom EU samt internationella åtaganden behandlas primärt i samband med genomgången av de svenska lagarna. Genomgången av de aktuella lagarna är disponerad så att först ges en kort presentation av den aktuella lagen och aktuella rättsakter inom EG-rätten. Därefter följer en närmare beskrivning av de regler 4 SOU 1990:44, kapitel 3. som är av särskilt intresse när det gäller jämställdhetsmärkning, var- vid vi förklarar hur vi menar att jämställdhetsmärkning förhåller sig till det beskrivna rättsområdet. Varje kapitel avslutas med en sam- manfattning av huruvida aktuella regler kan tjäna som medel eller utgör hinder för ett eventuellt införande av frivillig jämställdhets- märkning. Jämställdhetsbegreppet är ett begrepp som rör relationer och förhål- landen mellan män och kvinnor. Tanken är att män och kvinnor ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter i det sociala livet.5 Det betyder bland annat att de biologiska könen inte ska begränsa individens möjlighet att agera i vardagen. Det händer emellertid inte allt för sällan att föreställningar om vad som är att betrakta som kvinnligt respektive manligt får styra uppfattningen om vad kvinnor och män har rätt att göra. Emellanåt sker det också sammanblandningar av de biologiska könen och de sociala genuskonstruktionerna. Att kvinnor föder barn innebär inte automatiskt att de också är de som är bäst lämpade att vårda barnen. En hastig blick på den officiella statistiken över hur föräldrar delar på vårdnaden av barnen kan dock leda till en motsatt uppfattning.6 utnyttjade av männen sin rätt till föräldrapenning. Kvinnornas uttag av föräldrapenning upp- gick således till . När det gäller den tillfälliga föräldrapen- ningen var männens uttag visserligen högre, men det uppgick ändå inte till mer än en tredjedel av det totala antalet uttagna dagar. Me- dan av dem som erhöll tillfällig föräldrapenning var män, var motsvarande siffra för kvinnorna. Att utgå från ett resonemang om att kvinnor har huvudansvaret för barn och familj är visserligen riktigt om vi diskuterar sociala för- hållanden och synen på traditionella arbetsuppgifter. och av det obetalda arbetet utförs av kvinnor, som män endast ägnar och åt sam- ma arbete. Men det kan vara vanskligt att ta den situationen för given och överföra den på möjligheten att jämställdhetsmärka produkter och tjänster, vilket nedanstående beskrivning utgör ett exempel på. En bil som har utformats i syfte att underlätta för kvinnor att lämna och hämta barn vid daghem, skola, fritidshem och andra fritidsaktivite- 5För den officiella definitionen se nedan kapitel 3. 6På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2000, , Öre- bro (2000). ter, kan vid en första anblick te sig jämställt utformad. Men att ställa krav på att jämställda bilar är sådana som kan underlätta för kvinnor att transportera barn mellan olika platser leder inte till annat än att de traditionella föreställningarna om män och kvinnor förstärks och befästs i stället för att luckras upp.7 Vi menar att det finns en inneboende problematik i möjligheten att införa en frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjäns- ter, eftersom det kan finnas risk att det sker en sammanblandning av kön och genus. Det är mot bakgrund av detta som vi menar att det i princip endast kan bli fråga om kvalitetssäkring ur ett könsperspek- tiv när det gäller produkter som påverkar kroppen då de intas som föda (mat eller läkemedel). Tjänster är, såvitt vi kan bedöma, mer lämpade att belysas ur jämställdhetshänseende. Tjänster är ju på samma sätt som frågor om jämställdhet relationsbestämda. De sak- nar således koppling till individernas biologiska kön. Utredningen har valt att genomföra en kvalitativ studie över hur företrädare för enskilda verksamheter vid olika branscher ser på frå- gor om jämställdhet och jämställdhetsmärkning. Syftet med studien är att belysa hur enskilda företrädare för olika verksamheter ser på frågor om jämställdhet och jämställdhtsmärkning. Verksamheterna finns inom läkemedels-, livsmedels-, bank- och försäkrings- och IT- branscherna. Studien, som behandlas i kapitel 9, är tänkt att ligga till grund för Utredningens fortsatta arbete med att komma med förslag på ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. I kapitel 10 genomför vi avslutningsvis en konsekvensanalys av reg- lerna kring och inställningen till frågor om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Mot bakgrund av genomgången av centrala be- grepp, de regler som kringgärdar frågor som rör möjligheten att in- föra ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster samt den kvalitativa studien konstaterar vi att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste ställa krav på kriterier på två skilda plan. Flera av de intervjuade underströk just att de hade svårt att se hur ett system för frivillig jämställdhetsmärkning kan komma att bli trovärdigt om det endast ställs krav på den enskilda produkten eller tjänsten. För att systemet ska bli trovärdigt är det således nöd- 7 Det aktuella resonemanget innebär inte att det inte skulle vara möjligt att tillver- ka bilar som uppfyller vissa kriterier ur jämställdhetssynpunkt. Resonemanget syf- tar endast till att belysa vad en sammanblandning av sociala och biologiska förut- sättningar kan leda till. vändigt att det även ställs krav på att organisationen uppfyller vissa krav ur jämställdhetssynpunkt. För det första ska det ställas krav som är generella och rör den enskilda verksamhetens organisation. För det andra ska det ställas specifika krav på respektive produkt och tjänst. I huvudbetänkandet kommer vi således att arbeta med ett system som inte endast ställer krav på den enskilda produkten eller tjänsten ur jämställdhetssyn- punkt, utan även på organisationens jämställdhetsarbete. Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster har enligt direktiven (Dir. 1999:13)1 i uppdrag att: Bedöma konsumenternas och producenternas intresse för en frivillig jäm- ställdhetsinformation/-märkning (i det följande kallad jämställdhetsmärkning). Föreslå jämställdhetskriterier för minst två produktområden och två tjänste- områden. Redovisa på vilket sätt befintliga märknings- och certifieringssystem kan komma att användas för jämställdhetsmärkning. Pröva om en frivillig jämställdhetsmärkning skulle innebära problem i förhål- lande till lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (), lagen (1994:615) om otillbörligt upphandlingsbeteende () samt marknadsföringslagen (1995:450) (MFL). Analysera om jämställdhetsmärkning överensstämmer med gällande han- delsregler och internationella åtaganden, avseende såväl EG-rätt som övrig internationell rätt. Undersöka möjligheten till nordisk samverkan kring jämställdhetsmärkning. Föreslå hur frivillig jämställdhetsmärkning praktiskt skulle kunna genomföras.2 En av Utredningens främsta uppgifter är att analysera möjlig- heterna att jämställdhetsmärka produkter och tjänster3 och att ut- reda om det är möjligt att belysa produkter och tjänster ur ett så kallat könsperspektiv.4 Vi har uppfattat detta som att det är tänkt att vi ska föreslå ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Systemet ska bland annat utvecklas genom ett samspel mellan aktörerna (producenter och konsumenter) på den fria marknaden. Konsu- menternas makt – möjligheten att avstå från att köpa produkter som 1Angående Utredningens kommittédirektiv, se bilaga 1. 1999:13, sid. 1 1999:13, sid. 7. 1999:13, sid. 7. inte uppfyller kraven för jämställdhetsmärkning, blir på så sätt led- stjärnan i konkurrensen om konsumenterna. FRIJA har delat upp utredningsuppdraget i två delar. Den första delen består av förevarande delbetänkande som behandlar både rättsliga aspekter på frågan om möjligheten att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (i det föl- jande kallat jämställdhetsmärkning) och näringslivets inställning till att införa ett sådant system. I den andra delen, slutbetänkandet, kommer vi bland annat att föreslå produkter och tjänster som bör kunna jämställdhetsmärkas varvid vi också har för avsikt att föreslå kriterier för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Vi kom- mer även att belysa olika former av märknings- och certifierings- system samt belysa hur ett sådant system skulle kunna utarbetas i ett nordiskt samarbete. Tiden för redovisning av utredningsuppdraget har förlängts till . FRIJA har valt att ta ett rättsligt perspektiv som utgångspunkt för att belysa möjligheterna att införa ett system för jäm- ställdhetsmärkning. Vi har således valt att låta reglerna utgöra basen för vårt utredningsuppdrag. När vi talar om regler avser vi dels de normer som har utfärdats av , regeringen eller den myn- dighet som har fått i uppdrag att utfärda regler i regeringens ställe dels de EG-rättsliga reglerna på det för Utredningen aktuella områ- det. Rätten kan beskrivas som den arena som omgärdar vardagen. De rättsliga reglerna är på en och samma gång både en förutsättning för och en begränsning av möjligheterna att komma med förslag till sys- tem för frivillig jämställdhetsmärkning, eftersom de rättsliga reglerna är de spelregler som ger ramarna för vad som är möjligt och tillåtet att genomföra i ett demokratiskt samhälle. Det rättsliga område som rör frågan om och möjligheterna att in- föra ett system för frivillig jämställdhetsmärkning är förhållandevis stort. Området har nämligen beröringspunkter med både frågor om handel av varor och tjänster – det handelsrättsliga området – och frågor som avser arbetstagares välbefinnande i arbetslivet – det arbetsrättsliga området. Det handelsrättsliga området utgörs av det fält som täcker allt från produktion, distribution och inköp till försäljning av varor och tjänster. Således består marknaden av både konsumenter och nä- Handeln försiggår inte endast mellan två eller flera nä- ringsidkare, utan den sker även mellan en eller flera näringsidkare och en eller flera konsumenter. Det förekommer även handel mel- lan enskilda individer, till exempel vid försäljning av begagnade va- ror. Handeln mellan enskilda faller emellertid helt utanför utred- ningsuppdraget och kommer inte att behandlas vidare av Utred- ningen. Det arbetsrättsliga området rör förhållanden mellan arbetsgivare och arbetstagare. Således berör det allt från en situation då någon söks av eller söker anställning hos en presumtiv arbetsgivare till det att någon frånträder/har slutat sin anställning.5 Det arbetsrättsliga området betraktas emellanåt som helt skilt från det handelsrättsliga. Vi menar emellertid att det arbetsrättsliga området är en del av det handelsrättsliga på så sätt att arbetskraften är en vara, vilken i likhet med många andra kan bjudas ut på en fri marknad. Inom EG-rätten talar man om den grundläggande principen: fri rörlighet över gränserna för varor, tjänster, kapital och personer. begrepp som är centrala för frågor om frivillig jämställdhetsmärkning. regler och föreskrifter som är centrala för frågan om det kan införas ett sys- tem för frivillig jämställdhetsmärkning, och näringslivets syn på frivillig jämställdhetsmärkning. Utredningen har valt att disponera betänkandet så att vi inlednings- vis beskriver bakgrunden till utredningsuppdraget för att på så sätt göra det möjligt att sätta in uppdraget i det sammanhang där det 5 Angående faktorer som ska beaktas då någon är att betrakta som arbetstagare, se SOU 1975:1, sid. 722, Axel Adlercreutz, Arbetstagarbegreppet, P. A. , (1964), Svensk arbetsrätt, juridik (1997), sid. 29 ff., , Praktisk arbetsrätt, Liber, (1989) samt , Löntagarrätt¸ reviderad upplaga 1994, ombesörjd av under medverkan av , och , Juristförlaget, (1994), sid. 63 ff. Därefter ger vi en beskrivning av de begrepp som är cent- rala för det område som rör frågor om frivillig jämställdhetsmärk- ning. I syfte att beskriva hur det svenska rättssystemet förhåller sig till EG-rätten gör vi sedan en beskrivning av de skilda rättskulturerna och rättsreglernas inbördes ställning. Varvid vi gör en genomgång av de regler som just har beröringspunkter med frågan om frivillig jämställdhetsmärkning. Därefter följer ett avsnitt som beskriver hur näringslivet ser på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning. Avslutningsvis gör vi en analys av reglerna kring och inställning- en till frågor om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster.