sou · GPB345d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Sammanfattning av huvudbetänkandet karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45) Samhällets syn på kvalifikation, utbildning och kunskap samt relationerna däremellan håller på att förändras radi- kalt. Det direkta sambandet mellan utbildning och produktion är inte längre lika tydligt som . Tillgången till nya verktyg och nya kunskaper liksom sättet att organisera utbildningen skapar förutsättningar för denna föränd- ring. Informationstekniken och den ökade användningen av Internet öppnar nya möjligheter på utbildningsområ- det. Lärande och kompetensutveckling kommer att pågå på många olika håll och i många olika former varav den formellt arrangerade utbildningen endast utgör en del. Mot bakgrund av utvecklingen av det livslånga och livsvida lärandet har jag valt att anlägga ett helhetsperspektiv på vägledningen och dess roll i samhället. Den bedömning jag gör är att vägledningen måste ses i ett större sam- manhang än det snävare skolperspektivet och att individens behov av vägledning är både växande och återkom- mande under olika perioder i livet. Vägledningen måste också sättas i relation till internationaliseringen och en ökande mobilitet. Dagens trender pekar mot en tydlig och kraftig riktningsförändring från institution och kollektivism till individ och individuella lösningar. En sådan perspektivförskjutning kommer att få stora konsekvenser för den framtida vägled- ningen och kommer att kräva omprövning av förhållningssätt, metoder och tekniker. Andra faktorer som kan på- verka omfattning och inriktning av vägledningen är bl.a. ökad valfrihet, självbetjäning, e-service, mångfald och privatisering. Mina utgångspunkter för utredningen har varit att alla oavsett ålder och sysselsättning bör ha tillgång till en god vägledning. Det är också den grund på vilken jag bygger mina förslag som jag sammanfattar nedan i åtta områden som var och ett behandlas utförligare under motsvarande kapitel. Trenden är att utbildningar i allt högre grad skräddarsys utifrån individuella behov. Det handlar inte om att välja hela utbildningar utan i stället att plocka delar av program. Det livslånga lärandet innebär en expansion av indivi- dens ansvar för utbildning och lärande. Mot bakgrund av betoningen av lärande och kunskapssökande synes mig benämningen studie- och yrkesvägledning vara för snäv och inte längre relevant. Jag föredrar ett begrepp som bättre motsvarar en aktiv och ansvarstagande individ och väljer därför att i stället för studie- och yrkesvägledning använda beteckningen karriärvägledning . I konsekvens härmed används fortsättningsvis även karriärvägledare och andra sammansättningar med ordet karriär. Karriär skall förstås i betydelsen individens samlade meriter och erfarenheter av såväl utbildning i alla dess former som arbete och annan kompetensgivande verksamhet som exempelvis medborgerliga engagemang, uppdrag inom organisationer och föreningar. Karriär är ett begrepp som jag i hög grad kopplar till individens egna behov och utveckling i motsats till samhällets behov. Ordvalet kan av vissa uppfattas som ett negativt begrepp men jag lägger inte någon sådan valör i ordet. Fokuseringen på individens behov, det fria valet och det egna ansvaret gör att återkommande dokumentation av kunskaper, färdigheter, erfarenheter, motivation och personliga förutsättningar blir viktig i det livslånga lärandet. Jag tar i avsnittet upp portföljmetoden som ett gott exempel på hur eleverna kan följa sin egen utveckling och förbättra sin förmåga till reflexion. Metoden innebär också en förändrad arbetsroll för lärarna som i högre grad blir handledare i stället för föreläsare. Jag bedömer att portföljmodellen kan vara ett viktigt verktyg i karriärvägledningsarbetet. Samtal går att genomföra i alla åldrar. Redan i förskolan kan de första stegen tas i en process som kan leda fram till kommande val då det gäller studier eller annan verksamhet. Tillsammans med kamrater kan studiebesök genomföras och grupparbeten utföras med tydlig inriktning på närsamhällets utformning och näringslivets krav på framtida behov av arbetskraft. Portföljmetoden kan användas från förskola till gymnasiet i alla skolformer. Karriärmappen / portföljen kan om- vandlas till en yrkesmapp/portfölj. Jag har valt att gö ra en definition av karriärvägledning som är generellt utformad och bö r kunna användas i alla vägledningssammanhang. En oberoende och opartisk karriärvägledning utgår från individens behov, oavsett dennes ålder och sysselsättning. Den offentliga karriärvägledningen skall erbjuda den enskilde individen verktyg och metoder fö r att sö ka information och kunskap samt orientera sig om utbildningar, praktik och arbetsmarknad, identifiera och formulera sina behov, intressen och fö rutsättningar, gö ra ett urval av relevanta åtgärder, kunna ta ansvar fö r sin egen karriärprocess, se mö jligheterna till att fö rverkliga sina idéer och tillgodose sina behov. Definitionen utgår i hö gre grad från individens egna behov och mindre från det omgivande samhällets. En nationell kartläggning och ett samrådsfö rfarande som utredningen genomfö rt visar att behovet av vägledning via Internet, både till studier och yrke, ständigt växer. Utnyttjandegraden av befintlig nätservice ö kar i snabb takt och antalet aktö rer växer med efterfrågan, snabb teknikutveckling och ö kad tillgång till verktygen. De erfarenheter som jag har dragit av samrådsfö rfarandet och de internationella studier som jag tagit del av talar fö r att vinstfö rdelar kan nås genom utvecklande av ett IT-baserat system fö r vägledning. Jag lägger därfö r ett fö rslag om att ett gemensamt IT-system fö r karriärvägledning utvecklas i samarbete mellan berö rda nationella aktö rer och att en nationell kommitté tillsätts med huvuduppgift att bygga ut informationssystemet samt vara driftsansvarig fö r detta. Ett visst initialt arbete har redan utfö rts och fö rslag diskuterats. Av hänsyn till den snabba utvecklingen på området finner jag det viktigt att det redan påbö rjade arbetet skyndsamt kan fortsättas i samverkan mellan de aktö rer som visat intresse fö r att driva utvecklingen vidare. Jag har gjort bedö mningen att en period skulle vara lämplig fö r genomfö randet av kommittéarbetet med tanke på uppgiftens omfång, behovet av att utarbeta prototyper samt att bedriva en viss fö rsö ksverksamhet innan ett gemensamt IT-baserat karriärvägledningssystem kan fungera självständigt. Lag om främjande av karriärvägledning I mina iakttagelser av karriärvägledningen i skolväsendet har jag noterat att det saknas ett helhetsgrepp på verksamheten. Vägledning i det livslånga lärandet synes vara ett område som sällan återfinns på den kommunala dagordningen. Fö r att tydliggö ra kommunernas samordningsroll fö r karriärvägledningen lägger jag ett fö rslag till att en lag stiftas som reglerar kommunernas främjande av en samordning av karriärvägledningen samt individens rätt till en avgifts- fri sådan. Trots fö rutsebara svårigheter med en lagstiftning avseende kommunernas fö rvaltning har jag funnit anledning att fö reslå en sådan. Jag har gjort bedö mningen att man härigenom kan uppnå den starkare styrning som behö vs fö r att tillgodose att uppställda mål fö r verksamheten uppnås. Genom att fö reslå en lagstiftning hoppas jag på en hö gre grad av medvetenhet i kommunerna om skyldigheten att tillhandahålla en kostnadsfri och oberoende karriärvägledning fö r kommuninvånarna. Dessutom skapas garantier fö r att alla som så ö nskar får tillgång till karriärvägledning. Strikt krav på avlagd yrkesexamen fö r anställning som karriärvägledare inom det offentliga skolväsendet finns inte fö r närvarande. Jag ser det som en stor nackdel fö r karriärvägledningen , med det stora ansvar som fö rväntas läggas på karriärvägledarna i samband med bl.a. det livslånga lärandet, att man inte vid rekryteringen till tjänster ställer krav på adekvat utbildning av de sö kande. Jag fö rutser även att framtidens karriärvägledare skall ha ansvar fö r handledning av ö vriga personalgrupper inom olika verksamheter. Jag lägger därfö r ett fö rslag om att kravet fö r att få anställas som karriärvägledare i det offentliga skolväsendet skall vara avlagd yrkesexamen som karriärvägledare samt att Kommittén fö r ö versyn av skollagen m.m. ges i uppdrag att ö verväga en fö rfattningsänd- ring. I kapitel 7 lägger jag fö rslag beträffande organisation av den offentliga karriärvägledningen där kommunerna får en viktig roll som samordnare. Jag utgår från att huvudansvaret fö r att individen får den karriärvägledning han/hon har rätt till ligger på den kommunala fö rvaltningen. Detta ger fö rutsättningarna fö r en infrastruktur och en god miljö fö r karriärvägledningen. En sådan miljö kan se olika ut beroende på lokala fö rutsättningar och behov. Det grundläg- gande är att den enskilde medborgaren skall besparas kontakterna med många olika myndigheter genom att man tillskapar samordning och samverkan av det slag som fö rekommer i vissa andra länders vägledningsservice. Under detta avsnitt fö reslår jag att en organisatorisk enhet – en plattform – skapas där så bedö ms lämp- ligt. Denna plattform utgö r den organisatoriska hemvisten fö r kommunens offentligt anställda karriärvägledare. Den kommunala plattformen skall vara oberoende och neutral i fö rhållande till arbetsgivare, arbetsliv och utbildnings- anordnare. Modellen med plattformskonstruktion torde vara tillämpbar i alla sammanhang där man ö nskar stö dja samverkan mellan olika myndigheter, organisationer, intresseinriktningar och enskilda yrkesutö vare med likartade uppdrag. De fackliga organisationer som organiserar studie- och yrkesvägledare inom utbildningsväsendet och Arbets- marknadsverket samt Vägledarfö rening har fö reslagit att ett Nationellt Råd fö r Vägledning inrättas i . Jag konstaterar att det fö r att mö ta individens behov av karriärvägledning behö vs samordning av verksamheter på alla plan, således även på nationell nivå. Enligt min bedö mning är det främst fö rslaget om en samordning av internationella vägledningsfrågor som bäst lämpar sig fö r att hanteras inom ramen fö r en sammanhållande organisation av rådskaraktär. Under mitt utredningsarbete har jag studerat sammanhållande organisationer fö r bl.a. internationella karriär- vägledningsfrågor. Jag har funnit att en sammanhållen organisation kan ha en gynnsam inverkan på arbetet och ge respektive nation en starkare ställning genom att redan i det egna hemlandet ha en gemensam huvudman fö r frå- gorna. Jag fö reslår att en sammanhållande organisation – ett nationellt centrum fö r karriärvägledning med särskild inriktning på internationella frågor – skapas med sikte på att träda i funktion samt att en arbets- grupp tillsätts fö r att fö rbereda inrättandet av ett sådant centrum. Arbetsgruppen bö r vara av interdepartemental karaktär med fö reträdare fö r berö rda huvudmän, främst från utbild- nings- och arbetsmarknadssektorerna och gruppens arbete skall bedrivas parallellt med den fö reslagna och i samråd med denna. Det är viktigt att karriärvägledning är och fö rblir en egen, yrkesinriktad utbildning som leder till en yrkesexamen. Den grundläggande hö gskoleutbildningen till karriärvägledare bö r omorganiseras och fö rlängas till att omfatta 140 poäng. Den nya strukturen bö r frångå den relativa bundenhet som har rått inom utbildningen och skapa mö jligheter fö r stö rre grad av valfrihet och fö rdjupning. Utbildningen bö r i hö gre grad kunna utnyttjas fö r kompetens- utveckling av breda grupper i samhället. En bred och flexibel grund skall utgö ra basen fö r lämpliga fö rdjupningar alltefter intresseinriktning och tilltänkt verksamhetsfält. Jag gö r också bedö mningen att det är nö dvändigt med en fö rstärkning av forsknings- och utvecklingsarbetet avse- ende karriärvägledning fö r en positiv utveckling av yrket, dess status och attraktionskraft i ett såväl nationellt som internationellt perspektiv. Därfö r fö reslår jag att den grundläggande hö gskoleutbildningen till karriärvägledare skall utformas så att den ger direkt behö righet till forskarutbildning. Mina fö rslag beräknas inte medfö ra några omedelbara kostnadsö kningar. De torde i huvudsak kunna genomfö ras genom en omfö rdelning av befintliga resurser. Genom exempelvis en utveckling och utbyggnad av kommunala plattformar bö r nuvarande kommunala och statliga vägledningsresurser kunna användas effektivare i verksamhe- ten. En utveckling av vägledning på Internet bö r, i likhet med motsvarande utvecklingsprojekt i , klart falla inom ramen fö r villkoren fö r och därmed skulle en betydande del av kostnaden kunna del- finansieras med medel från Svenska . I ö vrigt bö r respektive huvudaktö rer, AMS, Hö gskoleverket och , kunna reservera medel fö r verksamheten. En utbyggnad av utbildningen till karriärvägledare sker och bö r kunna genomfö ras inom ramen fö r ordinarie anslag. g o d a e x e m p e l Karriärvägledningen organiseras på många olika sätt i landet. I flera kommuner har man valt samverkans- former mellan vägledningsansvariga som påminner om den organisation jag beskrivit i mina fö rslag. Fö r att belysa de mö jligheter som finns har jag valt att presentera tolv verksamheter som kan betraktas som goda exempel. De projekt som beskrivs har valts ut med hänsyn till geografisk spridning och representerar såväl storstad som mindre orter. Somliga av verksamheterna har lång erfarenhet och har infö rlivats på ett bra sätt i organisationen medan andra inletts och ännu sö ker sin slutgiltiga utformning. En av verksamheterna har fö r utrednings- arbetet lagts ned, men jag finner projektet innovativt och anser att det hade ett angreppssätt som det är värt att sprida kännedom om. Exempelsamlingen är ingalunda uttö mmande. Syftet är främst att på ett konkret sätt beskriva vad som sker på karriärvägledningsområdet inom ramen fö r det livslånga lärandet och att ge näring åt nya idéer och metoder. g o d a e x e m p e l Regionalt råd utvecklar vägledningen I finns ett regionalt vägledningsråd som träffas per termin. Syftet är att upprätthålla och utveckla vägledningen inom skolan och Arbetsförmedlingen i länet. I rådet finns skola, Arbetsförmed- lingen, , , , , LO och Högskolan repre- senterade. Rådet arbetar fö r rättvis och fri tillgång till individanpassad vägledning genom hela li- vet. Vägledningen ska utfö ras av kompe- tenta studie- och yrkesvägledare. Ett annat viktigt mål är att ö ka samver- kan mellan utbildning och arbetsliv. –Rådet ska stö dja nätverk och organi- sationer som jobbar med studie- och yrkes- vägledning. Dessutom ska vi arbeta fö r att samordna fortbildnings- och utbildnings- insatser, berättar m, ordfö - rande i rådet och tillika SSA-sekreterare i kommun. Målet är också ett samordnat utveck- lingsarbete kring studie- och yrkesvägled- ning. Man strävar efter att gö ra vägled- ningen känd och synlig, och härigenom stärka yrkesrollen. Dessutom verkar man för studie- och yrkesvägledande insatser på ar- betsplatser och andra instanser. kan bidra till ökad tillväxt Rådet ska fungera som ett rådgivande or- gan till myndigheter i när det gäller studie- och yrkesvägledning. –Vi vill påvisa hur vägledning kan bi- dra till ö kad tillväxt. Rådet ska också på- verka kvaliteten och utveckla informatio- nen i frågor rö rande länets utbildningsvä- sende, fortsätter m. Det regionala vägledningsrådet, Kontaktperson: Ordförande , tel De huvudsakliga arbetsmetoderna är konferenser, skrivelser och hemsidan med webbforum. har inga ekonomiska resurser. Vid eventuella kostnader (exem- pelvis vid konferenser) har de olika repre- senterade organisationerna i väglednings- rådet stått fö r kostnaderna. Ett konkret resultat av rådets arbete är den arbetsmarknadsdag för länets vägledare, som anordnades . –Vi ser stora utvecklingsmö jligheter ! g o d a e x e m p e l Kommunen har samlat resurserna för vägledning Kommunen och näringslivet i samverkar för att öka tillväxten lokalt. har man valt att samla kommunens resurser för studie- och yrkesväg- ledning för att öka tillgängligheten och underlätta kunskapsöverföring mellan myndigheterna. Projektet har fått namnet Vägledningshuset och är tänkt att vara en mötesplats alla inblan- dade. –Viktiga begrepp som lever i projekt- gruppen är hö gt i tak, många bollar i luf- ten, flexibilitet och avsaknad av jante-lag, berättar m. Kunden lotsas direkt till rätt person, fö r här sitter Komvux, , Arbets- fö rmedlingen och gymnasiet under samma tak. Här får kunderna kunskap om utbild- ningsvägar och arbetsmarknadens behov som näringslivet får stö rre mö j- lighet att säkra framtida rekryteringsbehov och därmed en god tillväxt i kommunen. Diskussioner sker bland annat i bransch- grupper. Ett forum för utbyte Vägledningshuset samordnar dessutom in- tern kompetensutveckling och har blivit ett forum för kunskaps- och informationsutbyte fö r alla vägledare i kommunen. Den personal som är kvar ute på sko- lorna ingår på det här sättet också i projek- tet, som pågår fram till sista . –Alla inblandade ser positivt på det här sättet att arbeta, uppdragsgivarna ser vin- ster fö r den egna verksamheten och alla har ett gemensamt ansvar fö r vägledning i kom- munen, säger m. Varje vägledare är organisatoriskt kvar hos sin arbetsgivare, som har kvar det fulla arbetsgivaransvaret. En projektledare är anställd och arbets- tiderna har anpassats till kundernas behov. –Vägledningshuset är politiskt fö rankrat, har en noga genomtänkt projektplan med tydliga delar och stor egen frihet. nens filosofi är att driva vägledning långt ner i åldrarna; från grundskola ö ver gym- nasiet till Komvux. Vägledningshuset är en del i denna väg- ledningspolitik, berättar m. Man samarbetar med Hö gskolan on- line och med rektorer vid gymnasieskolan när det gäller upplägg av vuxenstuderandes upplägg av studierna. CSN finns på plats i ansö kningstider. Man erbjuder ett brett utbud av studie- och yrkesvägledning fö r alla åldrar. Här erbjuds självservice, individuell vägledning (både drop-in och tidsbokad) och gruppinsatser. Kunden sö ker själv information om yr- ken, olika utbildningssystem och arbets- marknad, utlandsstudier och utlandspraktik, studiefinansiering, stipendier, fonder, ar- betsmarknadens trender och prognoser in- klusive lokala framtidsfrågor. Informatio- nen finns både skriftligt och i datorn. –Individens intresse, mål och delmål styr vägledningen. Vi måste ta hänsyn till nya snabba fö rändringar inom utbildnings- världen, som innebär flera vägar till samma mål, berättar m. Vägledarna är noga med att lägga an- svaret hos individen, de fö rsö ker motivera denne att agera. Kunden ska få smak på mö jligheten att lära fö r livet och vägleda- ren fungerar som bollplank. Styrgruppen för verksamheten har regel- bundna träffar där man diskuterar hur arbe- tet fortskrider i projektet utifrån syfte, mål och åtgärder. –Klimatet är väldigt lyhö rt och arbets- gruppens upplevelser och erfarenheter får gehö r, menar m. –Vi har de ekonomiska ramar vi behö - ver fö r att skapa en bra verksamhet, tilläg- ger hon. fick den hjälp de behövde Enligt en mätning har Vägledningshuset i genomsnitt 15 besö k per dag. hö sten 2000 gjordes dessutom en enkätundersö kning fö r att kartlägga kund- struktur och omdö men. Totalt gjordes då 87 besö k, 57 valde att delta i undersö kningen. Av dessa tyckte att de fick den hjälp de behö vde. Av kunderna arbetade , 28 pro- cent var arbetssö kande och stu- derande. av besö karna var i åldern , var , var och var 36- . var ingen kund ö ver . av kunderna hade den aktuella veckan fått tips om Vägledningshuset ge- nom Arbetsförmedlingen, genom Komvux, via , lika många genom gymnasieskolan medan fått informationen genom släkt och vänner. hade sett en annons i tid- ningen. Hemsidan var då inte igång . –Att dö ma av enkäten når man främst målgruppen genom information på skolor och via annonser, kommenterar m. hoppas personalen att Vägledningshuset får mö jlighet att vara en del i individens kompetensbank då denne behöver högre grad av hjälp till självhjälp. –Vi anser det viktigt att vägledare inte stag- nerar i sin roll utan att man får och ges mö j- lighet att fö lja samhällets utveckling. –Medarbetarna trivs mycket bra. Vi har själva mö jlighet att skapa arbetssättet, vi får arbeta självständigt med ett tydligt mål, avslutar m. kommer projektet utvärde- ras av extern konsult. g o d a e x e m p e l makten över sina val Infotek i ska vara ett vägledningshus som genomsyras av liv, rörelse och kreativitet. Ett hus där studie- och yrkesvägledningen står i centrum, utvecklas och görs tillgänglig för alla. Här ska olika myndigheter, utbildningsanordnare, företagare, kunder och vägledare träffas och hitta nya vägar. Ett hus där teman, workshops, gruppaktiviteter och enskilda samtal ingår i verksamhe- ten på ett naturligt sätt. Så lyder visionen och man har definitivt kommit en god bit på vägen. Målet är att kunden ska stå i centrum och uppleva att information och personalens kunskap är aktuell, pålitlig och lättillgänglig. Persona- lens fö rhållningssätt ska präglas av respekt, ö ppenhet och servicekänsla. Infotek är ett vägledningscentrum fö r studiefinansiering, utbildningar, arbets- marknad och yrken. Här finns information i alla varianter; muntlig, skriftlig, visuell och databaserad. Vägledningen ska stimulera kunden att själv sö ka och finna ö nskad information. –Personalen vidgar besö karens perspek- tiv fö r att på så sätt underlätta fö r denne att fatta väl ö vervägda beslut, fö rklarar , ledningsgruppens ordfö rande. Drop-in tillämpas, här kan kunden komma och gå som hon vill. Hon behö ver inte boka tid och det fö rs inte några person- akter. Kunden kan själv bestämma vad hon vill gö ra under sitt besö k och hon tar själv kontakt med personalen om det behö vs. Kundundersökningar visar att kunderna är positiva Kundernas erfarenheter av verksamheten är positiva, det visar genomfö rda kundunder- sö kningar. En majoritet anser att personalen är ser- viceinriktad och har ett professionellt arbets- sätt. Personalen uppfattas som kompetent – i detta ligger också fö rmågan att bedö ma när man som personal ska gripa in och bistå. Kunderna uppskattar att själva få välja i vilken utsträckning man behö ver hjälp. Att på egen hand kunna klara sin studie- och yrkesvalsprocess tycks vara centralt. Flera kunder uppskattar att vägledningsprocessen på det här sättet har blivit synlig fö r dem. Verksamheten startade som ett treårigt pro- jekt 1997 och har permanentats. Arbets- fö rmedlingen, kommun, uni- versitet och CSN samverkar och har perso- nal på plats. Ä ven AF Utland och Kun- skapslyftet finns samlokaliserade här och samarbetet är väl utvecklat. –Våra samarbetspartner ser infoteket som en kvalitetshö jning och ett bra kom- plement till sina ordinarie verksamheter. Vi både avlastar och kompenserar ö vrig stu- die- och yrkesvalsverksamhet i kommunen. Fö rutsättningarna fö r fortsatt och utvecklad samverkan är mycket goda, säger . Den samlade kompetensen och god till- gänglighet på en neutral arena är stom- men. Det centrala läget mitt i staden är också en viktig grund. Tillgängligt för alla, oavsett bakgrund –Infoteket ska vara tillgängligt fö r alla, oav- sett ålder eller utbildnings- och yrkes- bakgrund, menar . och berg på Infoteket berättar att vägledarens viktiga roll i det livslånga lärandet blir tydlig på Infotek . Stora och genomgripande fö rändringar sker i snabb takt i samhället . Yrken kommer till, fö rsvinner och fö rändras. Fasta jobb ersätts av projektanställningar och just-in-time arbeten. Prognoserna över arbetsmarknad och yr- ken blir allt osäkrare. Kraven på de anställ- das kunskap fö rändras. Många kommer att behö va återkommande utbildningar under livet. Behovet av information om utbildning, yrken och arbetsmarknad ö kar som informationen blir alltmer komplex och svårö verskådlig. –Här kan vi ge en sammanhållen och Kontaktpersoner: ledningsgruppens ordf. , tel , , tel lättillgänglig bild av hela utbildningsväsen- det och mö jligheterna på arbetsmarknaden, säger .