sou · GPB377d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Etterspørselskurven er antatt å være bratt fordi folk har en liten betalingsvillighet for å kjøpe grønne sertifikater utover det de er pålagt å gjøre. Tilbudskurven er antatt å være bratt fordi de kortsiktige marginale produksjonskostnadene stort sett er svært små for de relevante teknologiene. De innebærer at den ordinære kraftprisen er nok til å dekke produksjonskostnadene slik at verkene vil produsere for fullt uavhengig av sertifikatprisen. Tilbudet vil variere mellom årene fordi en del av teknologiene vil ha svært variabel produksjon. Det gjelder ikke minst vindkraft og småskala vannkraft. Det er store årlige variasjoner både i samlet tilsig og vind. Hvis vi ser bort fra markedsmakt kan dette gi en SOU 2001:77 Bilaga 4A situasjon med priser som pendler mellom 0 og pristaket som illustrert på figuren nedenfor. Figur 3.5 Tilbuds- og etterspørselskurvene i sertifiseringsmarkedet kan gi volatil pris Årlig variasjon i vind og tilsig mm Det er usikkert hvorvidt dette problemet kan avhjelpes ved å tillate sparing og en noe mer fleksibel avregningsperiode. Ved bruk av anbudskonkurranser får man ikke samme risiko for volatil pris. Man fjerner imidlertid ikke problemet med stor variasjon i vind og tilsig. Det er i et slikt system mer nærliggende å løse ved å tillate avvik fra målsetningen fra et år til et annet. 3.4Hva blir volum, omfang og likviditet i markedet? For å få et effektivt marked der priser gir signaler til forbrukere (myndigheter) om produksjonskostnader og til produsenter om betalingsvillighet er det viktig med et visst volum og en viss likvid- itet. Blir volum, omfang og likviditet for lavt kan man ikke stole på prisene og det er vanskelig å delta i markedet ved kjøp eller salg uten selv å påvirke prisene. Hensikten både med et grønt sertifikatmarked og en anbuds- konkurranse må primært være å stimulere til økt kraftproduksjon basert på nye, fornybare energikilder samt å sikre at dette skjer kostnadseffektivt. Av hensyn til nyinvesteringer vil særlig lang- siktige kontrakter være viktig. Hvis en investor kan selge sin frem- tidige produksjon på lange kontrakter har han redusert sin risiko betydelig. Da vil han igjen ha et lavere avkastningskrav og man vil få større investeringer. Å få volum, omfang og likviditet er således ikke bare viktig i et spotmarked, men minst like viktig i et lang- siktig marked. Volum, omfang og likviditet i et grønt sertifikatmarked Det kan være vanskelig å få opp volum, omfang og likviditet i et langsiktig (finansielt) marked for grønne sertifikater før det ordi- nære spotmarkedet er på plass. Det er flere årsaker til dette: Usikkerhet om hvordan markedet faktisk vil fungere Man får ikke en kontinuerlig informasjonsstrøm fra spotmarkedet. Dermed får man mindre endringer i forventninger om fremtidig pris og det kan svekke incentivene til å drive trading-virksomhet i markedet Vi kan ikke si med sikkerhet hvor viktige momentene over er, men ser en risiko for at det vil ta tid før man får akseptabelt volum, om- fang og likviditet i et langsiktig marked. En mulighet er å lete etter såkalte market-makers. Volum, omfang og likviditet i anbudskonkurranser Ved å lage reglene for anbudskonkurransen slik at man byr på støtte pr. kWh produsert over en lang periode (for eksempel ) vil investorer få langsiktige kontrakter. De får dermed sikret sin produksjon i en lang periode og risikopremien bør derfor falle. Av hensyn til kostnadseffektiviteten mener vi at man må ha en felles anbudskonkurranse for alle typer teknologier. 3.5Kostnadseffektivt for å redusere CO2-utslipp? Dersom det primære målet er å redusere CO2-utslipp, er verken et marked med grønne sertifikater eller en anbudskonkurranse på støtte til el basert på nye, fornybare energikilder kostnadseffektivt. Det skyldes at ingen av disse ordningene skiller mellom ulik skitten teknologi. Selv om utslippene pr kWh er mindre fra et gasskraftverk enn et kullkraftverk, blir ikke gasskraftverk favorisert i forhold til kullkraftverk. Ved å benytte støtte til kraftproduksjon basert på nye, fornybare energikilder kan det godt være at man får mindre CO2-reduksjon for pengene enn man ville fått ved å konvertere fra kull til gass. En CO2-avgift eller kvoteordning1 vil være mer kostnadseffektivt for å redusere CO2- utslippene. Vi har også kort diskutert kostnadseffektiviteten dersom hen- sikten ikke primært er å redusere CO2-utslipp, men å fremme produksjon basert på nye, fornybare energikilder. Motivasjonen bak et slikt mål kan for eksempel være at man tror det ligger finnes en lærekurve for slike teknologier. Myndighetene ønsker å stimu- lere teknologier i en periode inntil de blir bedriftsøkonomisk lønn- somme. Hvis målet er å stimulere til økt produksjon basert på nye, for- nybare energikilder tror vi godt utformete anbudskonkurranser vil være kostnadseffektive. Som det burde fremgå av avsnittene over er vi mer usikre på kostnadseffektiviteten til et marked med grønne sertifikater. Vi tror det kan være lurt å ha en overgangsfase med anbuds- konkurranse før man innfører et obligatorisk marked med grønne sertifikater. Vi ser imidlertid to utfordringer med dette. Ingen av disse er etter vårt skjønn særlig vanskelige: Hva skal prisen for ikke å oppfylle forpliktelsen man påtar seg som (en av flere) vinnere i en anbudskonkurranse være? 1 I følge teorien er et avgiftssystem og et kvotesystem like kostnadseffektivt. Myndighetene har imidlertid større kontroll over kostnadene de pålegger aktørene ved et avgiftssystem enn et kvotesystem. Motsatt har myndighetene større kontroll over totale utslipp ved et kvotesystem enn ved et avgiftssystem. være lettere å fastsette hvis man har langsiktige finansielle kon- trakter som virker i samspill med et spotmarked. Man får ikke utløst en evt. betalingsvillighet for grønn kraft utover myndighetenes målsetning. Kanskje skulle man innføre et frivillig sertifikatmarked i overgangsperioden? Dersom man lager en overgangsordning med anbudskonkurranse, mener vi det er viktig å få en god design på dette. Enten man bruker anbudskonkurranse eller et marked med grønn sertifikater er det mange viktige detaljer i designen av systemet. En stor del av disse vil som nevnt i kapittel 2 være felles. Det gjelder for eksempel hvorvidt alle teknologier skal behandles likt (én type sertifikater, én anbudskonkurranse?). Noen vil imidlertid være særskilte for en anbudskonkurranse, som for eksempel: Hvor mange år skal anbudsstøtten gjelde? Hvordan påvirkes kraftmarkedet av Elcertifikatmarkedet? 51/01, Prosjekt nr. KLM/BTe/mbh, JBr, 9. ECON Senter for økonomisk analyse 6823 St. Olavs plass, 0130 . Tlf: , Faks: 22 11 00 80 Prinsipielt om sertifikatmarkedet og fremgangsmåte Forutsetninger i scenariene Resultater To plansjer oppsummerer fremgangsmåten som er benyttet for å analysere konsekvenser av et sertifikatmarked for det ordinære kraftmarkedet. Deretter vil forutsetningene i scenariene bli diskutert. Disse etterfølges av resultater. Til slutt har vi konklu- sjoner. Fortrengning og/eller lavere pris? –Mindre investeringer i andre teknologier Lavere engrospris –Lavere etterspørsel og mer kraft med lav mc Figuren på plansjen viser samspillet mellom et sertifikatmarked og det ordinære kraftmarkedet. Langs den horisontale aksen måles el- produksjon basert på nye, fornybare energikilder. Langs den verti- kale aksen måles priser og kostnader. Den stiplete linjen viser langsiktig grensekostnad for el basert på nye, fornybare energikilder. Jo høyere el-produksjon man har på et gitt tidspunkt, jo dyrere teknologi eller dyrere prosjekter må man benytte. Kostnadene for vindkraft vil for eksempel bli høyere, jo høyere vindkraftproduksjonen er fordi man må ta i bruk stadig dårligere lokalisering. Derfor stiger denne kurven. Den heltrukne linjen viser engrosprisen i kraftmarkedet som en funksjon av produksjonen. Slik vi har tegnet figuren vil fulle kostnader for el basert på ny fornybar teknologi alltid ligge høyere enn kraftprisen. Det skyldes at det finnes teknologi (CCGT) som er billigere. Før kraftprisen blir så høy at den dekker kostnadene for en investering i produksjonskapasitet basert på ny, fornybar energi, vil man (i teorien) få investeringer i gasskraft som reduserer kraftprisen. For å få investeringer i grønn el er man derfor nødt til å subsidiere denne - i denne analysen med grønne sertifikater. Prisen på sertifikatene er på lang sikt gitt som forskjellen mellom den langsiktige marginalkostnadskurven og engrosprisen på kraft på marginen. (Vi ser her bort fra problemer med prisfastsettelse i sertifikatmarkedet på kort sikt.) Siden vi ikke kjenner den lang- siktige marginalkostnadskurven for grønn el, har vi gjort antagelser for sertifikatprisen. Denne sertifikatprisen inngår som en del av sluttbrukerprisen på kraft. Engrosprisen er vist med et horisontalt stykke og et fallende stykke. Fordi det er en vekst i den underliggende etterspørselen etter kraft, vil det bli lønnsomt å investere i ny produk- sjonsteknologi. En moderat økning i kraftproduksjonen basert på nye, fornybare energikilder vil således ikke påvirke engrosprisen på kraft. Men den vil fortrenge andre investeringer i kraftproduksjon basert på en billigere teknologi (CCGT). Dersom man får en større utbygging av kraftproduksjon basert på nye, fornybare energikilder vil derimot engrosprisen på kraft falle. Det skyldes to forhold: -slik kraftproduksjon typisk har lave marginale produksjons- kostnader -sluttbrukerprisen øker som følge av sertifikatprisen og det gir isolert sette lavere etterspørsel. Vi ønsker å finne hvor mye gasskraft det vil være lønnsomt å bygge ut dersom man ikke har noen investeringer i grønn el etter 2003 og hvor mye av dette som vil fortrenges ved krav tilsvarende nyinvest- eringer på henholdsvis 8 og mellom 2003 og 2008. Endelig ønsker vi å se på hvilke engrospriser man får på kraft. H v e m Økning (fra 2003) 0 T W h 8 T W h 8 u. Elint.ind. 8 T W h 12 u Elint.ind. For å analysere hvordan kraftmarkedet påvirkes av grønne serti- fikater har vi laget et referanse-scenario som vil måler virkningene av sertifikatmarkedet mot. I referanse-scenariet har vi antatt at alle støtteordninger til kraft basert på nye, fornybare energikilder fjernes i 2003 og at det derfor ikke kommer noen nye investeringer i basert på slik teknologi etter dette. I tillegg til referanse-scenariet har vi laget fire grønne scena- rier. I disse scenariene investeres det henholdsvis 8 og mellom 2003 og 2008 i kraftproduksjon med nye, fornybare energi- kilder tilsvarende. Sertifikatprisen er antatt å være henholdsvis øre/kWh og 25 øre/kWh. For hvert av de to investeringsnivåene har vi simulert kraft- markedet under følgende to alternativer: -alle konsumenter blir pålagt å kjøpe sertifikater tilsvarende en viss andel av deres forbruk -elintensiv industri er unntatt sertifikatkrav. forbruks- sektorene må til gjengjeld kjøpe kvoter tilsvarende en større del av sitt forbruk. Investering, KVV * *Reduserer etterspørselen etter el: produserer dobbelt så mye varme som el erstatter el-oppvarming Tabellen viser Elcerth-utvalgets anslag for potensial for invester- inger i grønn el sammen med våre tilhørende parametervalg for de grønne scenariene. Vi har generelt antatt at den billigste produk- sjonen velges først slik at den dyre vindkraften bare blir realisert i scenariene med økning fra 2003 til 2008. Ved brenselsbytte i kraftvarmeverk har vi antatt at andelen som konverteres av hvert brenselsslag er proporsonalt med deres andel av total elproduksjon i kraftvarmeverk. Vi har således ikke antatt at man først konverterer verkene som bruker kull og så olje – eller motsatt. Når det investeres i kraftvarme har vi også tatt hensyn til at noe av varmen som produseres vil erstatte el-oppvarming og således redusere etterspørselen etter el. Konkret har vi antatt at et nytt kraftvarmeverk produserer dobbelt så mye varme som el, men at bare av dette erstatter eloppvarming. Ved produksjon av 1 kWh el fra et nytt kraftvarmeverk reduseres således el-etterspørs- elen med 0,1 kWh. – (CO2-avgifter (kvote) i ) – Bortsett fra : ingen støtte til nye, fornybare LRMC (gass) ...og i hht LRMC SEKøre/kWh 20 – Anslag på drivere: BNP, privat forbruk – Bortsett fra kraftkrevende industri – og kalibrert til offisielle prognoser De viktigste forutsetningene kan oppsummeres under tre hoved- punkter som gjort i denne plansjen. Mht rammebetingelser for kraftmarkedet har vi antatt Business As Usual. Det vil blant annet si at nettariffer fortsatt vil reduseres, og at behold- er sine CO2-avgifter. Ett unntak er støtte til kraftproduksjon basert på nye, fornybare energikilder i . Der har vi i referansescenariet antatt at all slik støtte bortfaller. I de andre scenariene er det kun støtte gjennom sertifikatordningen. Mht til investeringer har vi inkludert alle kjente planer for kapasietetsendringer, det vil si både investeringer og skrotinger for produksjons- og overføringskapasitet. Der prisnivået tilsier at det er lønnsomt, har vi også antatt at det vil komme nyinvesteringer i billigste teknologi som er antatt å være CCGT for alle de nordiske landene. Antagelser for fulle kostnader i er vist i søylediagrammet på plansjen. Etterspørselen i industrien og servicesektoren er antatt å vokse i takt med vekst i BNP, mens etterspørselen fra husholdningene er antatt å vokse i takt med vekst i privat forbruk. For kraftkrevende industri har vi laget egne vekstanslag. Vi har benyttet ECONs anslag for vekst i BNP og privat forbruk for alle land bortsett fra . Det svenske veksten er kalibrert slik at vi treffer omtrent offisielle prognoser for svensk forbruk i 2008 (interpolert mellom 2005 og 2010). Endringer i produksjonskapasitet - Kjente planer – Litt vind og kraftvarme –Litt mer vann og vind – Kraftvarme (primært industriell) – Ny gasskraft (Avedøre 2) og skroting av kull – Ny vindkraft (havmøller) I har vi antatt at både og 3 er faset ut før 2008. Videre har vi antatt en liten vekst i vindkraft og kraft- varmeproduksjon frem til 2003, det vil si før støtteordningene faller bort. I har vi lagt til noe mer vannkraft og vindkraft. Anslagene for vindkraften er konservative i forhold til offisielle målsetninger. I kjenner vi planer om å øke kraftvarmeproduksjonen i industrien. I omfatter de kjente planene gasskraftverket Avedøre 2, flere vindmølleparker på havet samt noe utbygging av kraftvarme. Vi har også tatt hensyn til deres planer for å skrote ytterligere kullkraftverk. Kullpris 37$/tonn SEKøre/kWh 10 Nye kabler 2x600 MW (fra ) Reduserte handelstariffer Grunnlastimport fra til : Det nordiske kraftmarkedet har interaksjon med de omkring- liggende landene. Vi har ikke modellert kraftmarkedene i disse landene like detaljert som det nordiske kraftmarkedet, men vi har sett på kapasitetssituasjonen og skrotingsplaner og gjort frem- skrivninger av forbruk. Sammen med en lastkurve har dette gitt oss en prisstruktur i /Nederland og i som vist på plansjen. Da er det brukt brenselspriser som vist på plansjen. Analysen har ikke fullt ut tatt hensyn til handel mellom landene. Vi har antatt at det bygges to nye kabler mellom og Kontinentet og at hver av dem er på 600 MW. Videre har vi antatt at handelstariffene mellom og Kontinentet reduseres frem til 2008 og at man får en handel mellom og Kontinentet som skjer ut fra prisforskjeller. I henhold til avtaler har vi antatt at grunnlastimporten fra til vil ligge på et nivå på . – Fra 0.7 (husholdningene) til 1.2 (alminnelig industri) – Kalibrert for å få riktig forbruksnivå i 2008 () Plansjen viser antagelser for gjennomsnittlig årlig vekst i henholds- vis BNP og privat forbruk frem til for de ulike nordiske landene. Vi ser at skiller seg ut. Dersom vi benytter ECONs anslag for vekst i BNP/privat forbruk sammen med våre inntektselastisiteter, får vi et vesentlig høyere forbruk i enn hva de offisielle prognosene sier. For å få riktig forbruk har vi derfor vært nødt til å nedjustere begge disse vekstanslagene betydelig. Sertifikater for grønn el i det kraftmarkedet Sertifikatplikten kan sees som en kile mellom engros- og sluttbrukerprisene: – Størrelsen på kilen avhenger av: - Hvor mange sertifikater man må kjøpe - Prisen på sertifikatene Størrelsen på kilen i de ulike scenariene, SEK øre/kWh (10,) (13,) (14,) (17,) Plansjen viser hvor stort påslag på kraftprisen sluttbrukerne betaler som følge av plikten til å kjøpe grønne sertifikater. I tillegg vil det beregnes moms av påslaget. For sluttbrukere som selv ikke er momspliktige, betyr det en ytterligere kile mellom engros- og sluttbrukerprisen. I parentes i tabellen står hvor mange prosent av bruttoforbruket som forbrukerene må sertifisere. Den totale verdien av grønne sertifikater er sertifikatprisen (henholdsvis 15 og øre/kWh) multiplisert med kraftvolum produsert med nye, fornybare energikilder. Vi har antatt at ny fornybar produksjon som skal komme før 2003 også får selge sertifikater slik at det totale volumet blir henholdsvis 16.3 og . Det gir en total kostnad på 2.4 og 5.1 mrd SEK. Fordelt på henholdsvis totalt forbruk og totalt forbruk unntatt elintensiv industri får man sertifikatkostnader som vist i tabellen på plansjen. Figuren på plansjen illustrerer hovedresultatene vi får. I referanse- scenariet får vi en pris i på øre/kWh. I får vi en pris lik langsiktig grensekostnad for gasskraft i . At prisen i er høyere enn i skyldes to forhold: -Det oppstår en flaskehals fra til under høylast, -Langsiktig grensekostnad for gasskraft er høyere i enn i . Når man øker elproduksjonen i vil flaskehalsen gradvis for- svinne og svensk pris nærme seg den norske vist med et fallende linjestykke lengst til venstre på grafen. For et visst nivå på produk- sjonen vil det ikke lenger være prisforskjeller av betydning mellom de to landene. Deretter vil en ytterligere økning i svensk produk- sjon redusere volumet gasskraft som det er lønnsomt å bygge ut i . I 8 TWh-scenariet får vi full prisutjevning med . I tillegg reduseres volumet av gasskraft som er lønnsomt i . Det ser man på stolpediagrammet til høyre på plansjen. Ved å øke kravet til nye, fornybare til ser man at man ikke får noen ytterligere prisreduksjon, men bare en reduksjon i gasskraftproduksjon. Et tilsvarende resonnement kan man gjøre for . I utgangspunktet har finnene en lavere engrospris enn svenskene. Ved stadig større utbygging av kraft basert på nye, fornybare energikilder i snur dette forholdet. Da blir det en lavere pris i enn i . Resultater: Priser i Prisforskjeller mellom de grønne scenariene og referansescenariet 8 - elintensiv fritatt 12 - elintensiv fritatt Engros Husholdning, Industri og Service Elintensiv industri – Tapte inntekter for produsentene – Økte utgifter for forbrukerene Plansjen viser endring i priser fra referansescenariet til de fire scenariene med sertifikatkrav. Vi ser at engrosprisen faller og omtrent like mye i alle de fire scenariene. Det innebærer et tap for produsentene. Vi ser at fallet i engrospris er større enn kostnaden for konsumentene ved kjøp av grønne sertifikater i scenariet med ny fornybar der alle må kjøpe sertifikater. I alle de andre scenariene øker imidlertid sluttbrukerprisen. De representerer et tap i konsumentoverskudd. At sluttbrukerprisen kan falle skyldes at fallet i engrospris er større enn den sertifikatprisen vi har antatt. Med disse forut- setningen betyr det at forbrukerne kunne tjene på å gå sammen om å bygge nye el-produksjonsanlegg basert på nye, fornybare energi- kilder. De ville spare mer i form av redusert kraftpris enn de må betale for de nye anleggene (sertifikatkostnaden). Forbrukerene ville imidlertid være avhengig av at alle ble med og betalte. Hvis de fikk det til, ville de eksisterende produsentene tape ved den redu- serte kraftprisen. Vi har antatt at det må betales moms på sertifikatene. Det betyr at økningen i kostnad ved elkjøp er noe mindre for konsumenter som selv er momspliktige siden de kan trekke fra noe av kostnaden i sitt eget momsoppgjør. Vi ser at elintensiv industri kommer bedre ut enn i referanse- scenariet dersom de ikke blir pålagt å kjøpe sertifikater. Da nyter de godt av en lavere engrospris uten å være nødt til å kjøpe serti- fikater. Sertifikatmarkedet medfører således et tap både for produsenter og konsumenter. kan imidlertid oppveies av en skattelette som tilsvarer kostnader ved dagens støtteordninger. Brutto forbruk og produksjon R e f e r a n s e 12 - alle 12 - elintensiv Plansjen viser brutto forbruk (inklusive tap og elpannor i fjern- varmenettet) og produksjon i i de fem scenariene. Vi ser at forbruket faller i takt med økte priser til sluttkundene (jmfr. forrige plansje). At det er et visst fall i forbruket i fra referansescenariet til scenariet der alle må kjøpe sertifikater tilsvarende skyldes at prisen går noe opp i . Bortsett fra dette faller også det nordiske forbruket i takt med det svenske. Det er med andre ord kun marginale endringer i forbruket i de andre nordiske landene. Vi ser også at forbruket er lavere når elintensiv industri fritas for sertifikatplikten. Det gjelder enten man har krav om 8 eller el basert på nye, fornybare energikilder. Årsaken til dette ligger i to forhold: -Det er større økning i sluttbrukerprisen til de sektorene som må kjøpe kvoter dersom elintensiv industri fritas. reduserer deres etterspørsel. -Forbruket i elintensiv er antatt ikke å være prisfølsomt (perfekt uelastisk) for priser under omtrent øre/kWh. Vi ser at produksjonen i vokser i takt med økt produk- sjonskapasitet for el basert på nye, fornybare energikilder. I 8 TWh-scenariene øker produksjonen bare med , mens de resterende skaffes til veie ved brenselsbytte i eksisterende anlegg (se plansje 5). Vi ser videre at produksjonen i faller noe når produk- sjonen i øker. Det skyldes primært at noe produksjon på Sjælland blir utkonkurrert fra ny svensk produksjon. 8 - elintensiv fritatt – Redusert nettoimport pga. økt produksjon av fornybare - Lavere forbruk pga. høyere sluttbrukerpriser – Små endringer - Fortrenger gasskraft i og Plansjen viser kraftbalansen for og i de fem scenariene. Vi ser at både og har en stor netto- import i alle scenariene. Jo høyere produksjonen av el basert på nye, fornybare energikilder i er, jo mindre blir imidlertid svensk nettoimport. Det skyldes primært produksjonsøkning, men til en viss grad også nedgang i forbruk (spesielt i 12-TWh-scena- riene). For er det kun små endringer i nettoimporten. Jo høyere elproduksjon basert på nye, fornybare energikilder er i , jo lavere er gasskraftproduksjonen i og . Imidlertid vil redusert forbruk i pga høyere sluttbruker- priser virke inn og redusere nettoimporten litt. Resultater: CO2-utslipp (fra forprosjektet) 8 u Elint.ind. 12 u Elint.ind. (i forhold til referansescenariet): – : Forholdsvis stor reduksjon (antatt: proporsjonal omlegging i kraftvarme mht kull, gass, olje) – : Fortrenger gasskraftverk (i forhold til 8-TWh-scenariene): – : En liten økning pga. høyere produksjon av skitten teknologi under høylast – : Fortrenger gasskraftverk Plansjen viser CO2-utslipp i og under de ulike scenariene. Vi ser at svenske utslipp fra kraftsektoren er mindre i scenariene med grønne sertifikater enn i referansescenariet. Det er imidlertid nesten ingen forskjell mellom de ulike grønne scenariene. Det skyldes at det bare er brenselsbytte i kraftvarme- verk som reduserer CO2-utslippene i . Bygging av ny kapasitet basert på nye, fornybare energikilder endrer ikke på CO2- utslippene i . Ny kapasitet i fortrenger investeringer i gasskraft i og og reduserer således CO2-utslippene i disse landene. Derfor ser vi at CO2-utslippene fra redu- seres når man øker kravene fra til . Det er relativt mye brenselsbytte fra referansescenariet til 8 TWh-scenariene – totalt tilsvarer det produsert i kraft- varmeverkene. Ved å kreve ytterligere har vi imidlertid antatt at alt dette vil skje ved bygging av ny kapasitet. Kostnaden ved sertifikatmarkedet deles av – produsenter ved lavere engrospris – konsumenter i form av høyere sluttbrukerpris