sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — – transporter och IT Slutbetänkande från – för transporter och IT – transporter och IT – för transporter och IT J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remiss- utsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av förvaltnings- avdelning. b e s t ä l l n i n g s a d r e s s : orderfax: ordertel: e - post: internet: svara på remiss: Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. broschyren kan beställas hos: 103 33 fax: tel: /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf formgivning och produktion: Reklam foto: , Pressens Bild , , , Tiofoto teckningar: isbn 91-38-21466-0 issn 0375-250x J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade vid sammanträde att inrätta ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster (dir. 1999:83). Rådets arbete skall vara avslutat . Rådets huvuduppgifter är: att följa och analysera olika jämställdhetsfrågor inom IT- och transportområdet , att sammanställa jämställdhetsinriktad kunskap om dessa områden, att initiera studier på angelägna områden, att stimulera utvecklingen av metoder för könsrolls- och jämställd- att belysa områdena rättvis tillgänglighet, utbildning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt livskvalitet i arbets- och privatlivet, att analysera besluts- och planeringsprocesser inom staten, kommunerna, landstingen och det privata näringslivet, att behandla frågor om kompetens och rekrytering inom de angivna tjänsteområdena, att lämna förslag till hur jämställdheten inom områdena kan stärkas och hur förslagen skall nansieras, att skapa opinion och sprida kunskap i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter, att vara remissinstans och bistå vid utredningsarbete inom de angivna områdena. Regeringen förordnade , ordförande i och f.d. vice talman, till ordförande i . Övriga ledamöter är , kompetenschef, , , teknologie doktor vid till , , direktör transportpolitik, SJ, , kommunstyrelsens ordförande i till och , konsult, från . J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Sakkunniga i Rådet är Tom , departementssekreterare, , enheten för transportpolitik från , , departementsråd, , jämställdhets- enheten till , , kansliråd, Närings- departementet, jämställdhetsenheten från och , departementssekreterare, , enheten för IT, forskning och utveckling från . Experter i Rådet är , opinionsbildare, , , personaldirektör, , , utredare, , , informationsansvarig, , , sociolog, , , planerare, , , enhetschef, för innovationssystem, , personal- konsult, , , utredare, till , , projektledare, , från , , verksjurist, , handläggare, från , , undervisningsråd, , , chefsjurist, , , utredare, , , 4 kanslichef, , , enhetschef, till , , professor, sekretariatet för genusforskning, , , utredare, . Utredningens sekreterare är . Rådet har antagit namnet – för transporter och IT. Rådet överlämnade delbetänkandet Jämställdhet och IT . – för transporter och IT överlämnar härmed slutbetänkandet Jämställdhet – transporter och IT SOU 2001:44. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Jämställdhet är ett prioriterat område i skri- ver regeringen i förordet till inför 2000-talet. Jämställdhet handlar om rättvisa och om fördelning av ekonomisk och politisk makt. Det hand- lar om demokrati, om att värdera kvinnor och män lika. Det handlar om att bryta den samhällsstruktur som fortfarande råder och som säger oss att män är norm och kvinnor är undantag, att män är över- ordnade och kvinnor är underordnade, att män har stor makt och kvinnor liten makt. Idén om mainstreaming är att alla politikområden ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och medföra att könsperspektivet tydliggörs och beaktas inom alla delar av regeringens arbete och inom statliga verk och myndigheter. Regeringen har angett denna viljeinriktning i sin regerings- förklaring. För att jämställdhet ska komma att integreras såväl i näringsliv som i myndigheternas interna och externa verksamhet behövs bl.a. metodutveckling, goda exem- pel, utbildning och praktisk handledning. kon- staterar att det behövs ett särskilt resurscentra som kan vidareutveckla Jämits ansvar att opinionsbilda, samla kunskap, initiera studier och stimulera utveckling av metoder m.m. pekar också på det utvecklingskapital som nns i de europeiska strukturfonderna och som kan användas för att öka kunskapen om jämställdhet och bidra till metodutveckling inom områden som trans- porter och IT. Gamla strukturer måste förändras Diskussioner om jämställdhet landar ibland i att even- tuell ojämställdhet nog är en generationsfråga och frå- gan blir därmed ett övergångsproblem. En historisk tillbakablick – bara – visar emellertid att makt- strukturerna visserligen tar sig nya uttryck då och då men att de är förvånansvärt seglivade. landar diskussionen om eventuell ojäm- ställdhet i att det är en fråga om individens eget val. Då blir fortsättningen ofta att så har vi det inte i vår familj eller att därför är detta inte en fråga som rör vår verksamhet. Men att se de strukturer som allt- jämt råder i vårt samhälle, strukturer som återspeglas i familjen, i arbetet och i skolan är nödvändigt för att kunna åstadkomma ett jämställt samhälle. I delbetänkandet Jämställdhet och IT (SOU 2000:58) pekade på behovet av att visa på de kulturella, tekniska, organisatoriska, ekonomiska, sociala och juri- diska strukturer, synliga och osynliga, som alla på ett eller annat sätt bidrar till hålla kvar ett ojämställt samhälle. För att kunna förändra gamla mönster måste vi visa hur dessa tar sig uttryck i vårt vardagsliv, i skolan och på arbetet. Om man undersöker hur mycket tid kvin- nor och män lägger på olika saker, hur löner och löne- förmåner liksom hur chefs- och andra maktpositioner fördelas mellan kvinnor och män i yrkeslivet, upp- täcker man att det nns markanta skillnader mellan mäns och kvinnors förutsättningar och villkor. Även kvinnors och mäns resmönster skiljer sig åt. Det gäller såväl i antal resor, reslängd, tid för resor och i val av färdmedel som i fråga om syftet med resan. Resmönster kan ses som resultat av kvinnors och mäns olika vardagsliv, normer och värderingar men 5 också utifrån hur den fysiska strukturen har kommit Transportsektorn är en klart mansdominerad sektor. I ledning nns inte någon kvinna, i ledning nns män och kvinnor. I ledning nns män och kvin- nor. I ledning nns män och kvinnor. Av samtliga 55 verkställande direktörer inom länstrakhuvudmän, primärkommunala trakhuvud- män och trakhuvudmännens dotterbolag nns fem kvinnor. Även bransch- och intresseorganisationerna före- träds i princip bara av män. Av de 21 största bransch- organisationerna nns inte en enda kvinna som ord- förande och endast två kvinnor som verkställande direktörer. ställer sig frågan vem som företräder kvinnors perspektiv i transportfrågor. Idén om mainstreaming är att alla politikområden ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv, så även transportpolitiken. Att genomsyra är inte detsamma som att lägga till något annat, det innebär att det J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T ursprungliga målet genom jämställdhetspolitiken blir något nytt, något mer. Målet för jämställdhetspolitiken måste integreras i transportpolitiken och före- slår ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem. Mainstreaming innebär vidare att jämställdhet ska genomsyra myndigheternas interna och externa verk- samhet. Riksdag och regering måste ta ansvar för att driva på utvecklingen vilket kan ske på olika sätt. Regeringens styrning av statliga verksamheter utövas med hjälp av era medel, via instruktion för myndig- heten, genom årliga regleringsbrev eller genom sär- skilda uppdrag och avtal. Styrning kan också ske genom regler, vid upp- handling och genom val av de prognosmodeller som ligger till grund för olika beslut. pekar i rapporten på de möjligheter som nns att lägga ett jämställdhetsperspektiv vid tillämpningen av gällande regler. föreslår att regeringen i pro- positionen ser till att jämställdhetsperspektivet förs in i lagstiftningen. 6 Offentlig upphandling både kan och bör enligt Jämits mening vara ett instrument för att också främja miljö-, jämställdhets- och övriga socialpolitiska mål- sättningar. Regeringen bör reglera offentlig upphand- ling med avseende på jämställdhet. Den politiska viljan om mainstreaming måste konkretiseras och regeringen bör därför tydliggöra att detta även gäller betydelse- fulla styrmedel som offentlig upphandling. konstaterade i sitt delbetänkande Jämtälldhet och IT att IT-sektorn i allt väsentligt leds och domi- neras av män. har låtit WiTEC göra en fallstudie i ett antal teknikintensiva företag; ABB, AstraZeneca, , , , , , , och lastvagnar. Företagen har fått besvara ett antal frågor via e-mail, därefter har besök genomförts på tre företag som ingår i koncernerna; ABB, och . Avsikten var att få en överblick över andelen kvin- nor och män som var sysselsatta inom dessa teknikin- tensiva företag, särskilt inom företagens avdelningar för forskning och marknad. har kunnat konstatera att få företag kunnat redovisa en könsfördelning inom forsknings- och marknadsavdelningarna. Företagen har angett att någon könsuppdelad information inte fanns att tillgå. En könsuppdelad statistik är enligt en förut- sättning för att företagen aktivt ska kunna arbeta med jämställdhetsfrågor. Det behövs goda exempel som visar på möjligheter att bryta könssegregeringen inom de tekniska områdena. Jämits sammanställning av svenska och europeiska utvecklingsprojekt inom genus och teknik visar hur man via samverkan nationellt men även transnationellt kan verka för jämställdhet inom skola och arbetsliv. har också sammanställt aktuell forskning inom genus och teknik med tonvikt på könsmärkning i arbetslivet. Sammanställningen visar dels på behovet av att de kunskaper som nns och som rör genus, pedagogik och teknik måste omsättas i praktisk hand- ling dels på behovet av aktionsinriktad forskning. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T föreslår att regeringen inrättar en myndighet som ges i uppdrag att verka som ett nationellt pådrivande kunskaps- och resurscentra för samhälle och näringsliv. Myndighetens uppgift bör vara att: Samla bentlig kunskap inom området. Ansvara för kunskapsförmedling om jämställdhet genom seminarier och annan opinionsbildande verksamhet. Utveckla metoder för jämställdhetsanalyser. Bistå vid införandet av kunskap från genus- och jämställdhetsforskning i näringsliv, i utbildningar och i övrig berörd verksamhet. Bygga upp en databas med goda exempel på jämställdhetsprojekt och metodutveckling. Etablera samarbete med näringslivet och med arbetsmarknadens parter. Regeringen bör skyndsamt utreda hur en sådan myndig- het ska utformas och nansieras. Ett nytt transportpolitiskt delmål Ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem Regeringen bör föreslå att fastställer ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem med följande formulering. Målet är ett jämställt transportsystem, där transport- systemet utformas så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Där både kvinnor och män ges samma möjligheter att påverka dess tillkomst, utformning och förvaltning och där både kvinnors och mäns värderingar tillmäts samma vikt. Styrning av berörda myndigheter Etappmål för ett jämställt transportsystem Regeringen bör i regleringsbrev till myndigheterna införa ett nytt etappmål för ett jämställt transport- system. Etappmålet för ett jämställt transportsystem bör vara; Att all relevant information redovisas utifrån kön. Att eventuella skillnader mellan kvinnor och män redovisas och analyseras. Att berörda myndigheter i sina beslut beaktar dessa skillnader. Uppdrag att utveckla etappmål för trygghet och säkerhet Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utveckla etappmål med betoning på trygghet och säkerhet. Uppdrag att utveckla handlingsplan för transport- myndigheternas externa och interna jämställdhets- Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att presentera en handlingsplan för hur arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet i den ordinarie verksamheten ska bedrivas. Som exempel vill hänvisa till det jämställd- hetsarbete som utvecklats mellan och berörda myndigheter. derprogram för social välfärd nns redovisat i en läges- Uppdrag till () Regeringen bör ge analys i uppdrag att i samarbete med trakverken analy- sera och redovisa hur väl planeringsmodellerna beskriver fördelningseffekter för män och kvinnor i olika ålders- och inkomstgrupper samt redovisar hur eventuella brister kan åtgärdas. Regeringen bör ge Rikstraken i uppdrag att ta initiativ till en löpande dialog med trakhuvudmän, andra trak- utövareochentreprenörerförattsystematisktuppmärk- samma jämställdhetsperspektivet i all planering av trak. Uppdrag till () Regeringen bör ge i uppdrag att presentera en handlingsplan för hur arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet i arbetsmarknads- utbildningarna, med inriktning på IT och teknik, ska bedrivas. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Jämställdhetsperspektivet i kommunikationslagarna, Tematiska (ämnesvisa) studier med fokus på jämställdhet och transporter samt jämställdhet och IT Regeringen bör i proposition se till att jämställdhets- Regeringen bör som företrädare i övervakningskommit- perspektivet förs in i lagstiftningen. téerna för strukturfonderna ta initiativ till en fördjupad Jämställdhet vid offentlig upphandling analys genom tematiska studier med fokus på jämställd- het och transporter samt jämställdhet och IT. Jämställdhet bör föras in som ett viktigt styrmedel vid Uppdrag om basutbildning i jämställdhet all offentlig upphandling. För att stärka jämställdhetsperspektivet i frågor som rör transporter och IT bör regeringen ge Närings- och teknik- utvecklingsverket () och Rådet för Europeiska socialfonden i () i uppdrag att ansvara Regeringen bör som sin policy deklarera att remissyn- för en basutbildning i jämställdhet för berörda hand- punkter från organisationer som inte har en rimligt lika läggare samt ledamöter i partnerskap och strukturfonds- fördelning av kvinnor och män i sin ledning och styrelse tillmäts väsentligt mindre vikt än jämställda organisa- Offentlig service på nätet Uppdrag till Verket för innovationssystem Offentlig service på nätet Regeringen bör ge Verket för innovationssystem i upp- Regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa drag att skyndsamt utforma ett programområde för ett jämställdhetsperspektiv i utformandet av webbase- aktionsinriktad forskning som tar upp genus, pedagogik rade tjänster inom myndigheterna och inom myndig- och teknik samt könsmärkning i arbetslivet. bör vidare få i uppdrag att som ett prio- Jämställdhet vid fördelning av riskkapital riterat område initiera forskning som rör kvinnors och mäns värderingar i frågor som rör tid, miljö och hälsa, Jämställdhet vid fördelning av riskkapital säkerhet och trygghet i förhållande till transporter. Regeringen och dess myndigheter inom området bör såväl i kontakter med riskkapitalmarknaden som genom riktlinjer till de statliga institutioner och företag som är verksamma på riskkapitalmarknaden, klargöra vikten av en könsneutral prövning vid fördelning av riskkapital. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Jämlikhet och jämställdhet.................................... Nödvändigheten av att synliggöra Mainstreaming inom EU ....................................... Ledarskapets betydelse för mainstreaming ............ Mainstreaming – i praktiken.................................. På väg mot ett jämställt samhälle .......................... Betalt och obetalt arbete ....................................... Distansarbete med stöd av IT – en drivkraft till ökad jämställdhet? Jämställdhet måste börja tidigare än så ................... – medel för ökad jämställdhet inom IT och transporter ........................................ Strukturfonderna för perioden –2006 ............. Organisation och ansvar för strukturfonderna ....... Jämställdhetsperspektivet i strukturfonderna ........ Verktyg för analyser.............................................. 3R-metoden – ett generellt analysverktyg.............. Nyckeltal för jämställdhet ..................................... Checklista för jämställd planering ......................... Ett hållbart transportsystem.................................. Kvinnor och män har olika resmönster.................. Kvinnor och män färdas på olika sätt...................... Kvinnor och män har olika resmål .......................... Hur har resmönstren förändrats? Kvinnor och mäns syn på resor.............................. Normer och värderingar inom kollektivtraken.... Kvinnor och mäns syn på kollektivtraken – SLTF:s kundbarometer....................................... Ett huvudmannaperspektiv på jämställdhet .......... Den nyinrättade kollektivtrakdelegationen.......... Jämställdhet i transportpolitiken .......................... Mainstreaming i den interna verksamheten........... Mainstreaming i den externa verksamheten .......... Mål- och resultatstyrning ...................................... Exempel på mainstreaming ................................... Jämställdhetsperspektivet i bentliga lagar............ Mainstreaming i kommunikationslagarna................ J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Samhällsplanering – en demokratisk process........ Kvinnors och mäns delaktighet i Kvinnors och mäns delaktighet vid planering för vägar och järnvägar .......................................... Kvinnors och mäns delaktighet vid planering Jämställdhet och IT .............................................. Sammandrag av Jämits delbetänkande (SOU 2000:58) ...................................................... Kvinnors och mäns användning av IT................... Analys av IT-basutbildning i ...................... Målsättning om jämställdhet inom AMS............... Närmare om i ................................... Resultat av analysen .............................................. Studiens slutsatser och åtgärdsförslag....................... Analys av Datateknisk Utbildning för Kvinnor ...... Resultat av analysen .............................................. Kvinnor på nätet ................................................... Offentlig service på nätet ...................................... Tillgänglighet till riskkapital ................................. En europeisk jämförelse av könsuppdelad Kvinnor och män i tekniska utbildningar ............... Kvinnor och män verksamma inom IT-sektorn ....... Kvinnor och män inom teknikintensiva företag ... Frågeställningar till företagen................................. Rekryterings- och jämställdhetspolicies ............... Det traditionella verkstadsföretaget........................ med bas i verkstadsindustrin.................. Forskning kring könsmärkning och könssekregering i arbetslivet ................................ Forskning kring genus, pedagogik och teknik....... Exempel på pågående forskning .......................... Goda exempel på utvecklingsprojekt .................. Exempel från andra europeiska länder................. – New Opportunities for Women........................... Bilaga 1 Direktiven.............................................. Bilaga 2 Opinionsbildande verksamhet................ J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Det jämställda samhället är inte lätt att beskriva efter- som vi inte kan säga vilka behov och önskemål som skulle komma till uttryck fysiskt och psykiskt i det samhället. Dock kan vi ha visioner och förväntningar på ett sådant samhälle. Jag förväntar mig att i det jämställda samhället påverkas samhällsutvecklingen av både kvinnors och mäns visioner. Demokratiska processer är väl utveck- lade så att både kvinnor och män kan och framför allt vill delta för att påverka samhällets utformning. Här delar kvinnor och män på makten och inytandet från kapitalmarknad till omsorg. Kvinnligt företagande är lika vanligt förekommande som det manliga. Riskkapitalet finns tillgängligt på samma villkor. Värderingarna hos riskkapitalisterna har ändrats så att man investerar lika gärna i t.ex. kvinnors IT-företag som i mäns. Det jämställda samhället innebär inte nödvändigt- vis att allt i samhället sköts av kvinnor respektive män. Dock anses det vara viktigt att varken kvinnor eller män känner sig underrepresenterade. Enkönade arbetsplatser förekommer inte längre. är en undre gräns. Ledarskapet i samhället är uppmärksamt på att kvinnor och män respekteras och behandlas på ett jämställt sätt. På arbetsmarknaden efterfrågas kvin- nor och män i samma utsträckning eftersom man anser att bådas kompetens behövs. Kompetensen bedöms inte längre utifrån kön. , värderingar och attityder, utvärderingar m.m. tar numera hänsyn till både kvinnors och mäns synpunkter liksom sätt att fungera. Respekten för varandras kompetens har ökat liksom viljan att arbeta tillsammans på lika villkor. Sexuella trakasserier har därmed minskat påtagligt. All statistik är könsuppdelad och lättillgänglig. Bägge könen ges lika uppmärksamhet, inget kön fram- står som norm och inget som problemgrupp. Med automatik genomförs konsekvensbeskrivningar med avseende på båda grupperna. Lärarutbildningarna ger skolan en beredskap att möta ickor och pojkar utifrån deras respektive behov. Utbildningarna har utvecklats pedagogiskt så att de har ett genusperspektiv. Flickor och pojkar möter teknik och om- sorg redan i förskolan på ett sådant sätt att de ges så likvärdiga förutsättningar som möjligt vad gäller kunskap och förståelse för både tek- nik och omsorg. Flickor och pojkar är lika intressera- de av teknik liksom av omsorg. På det viset blir också teknik liksom omsorg gemensamma områden att känna ansvar för. Den kommunala teknikskolan har gjort det möjligt att snabbt få in teknikfrågorna i undervisningsmiljöerna. Detta har lett till att kvinnor och män också har lättare att dela på arbetsuppgif- terna i hemmet. nns skillnader i synsätt vad gäller tekniken och dess användning även om dessa har minskat. Det jämställda näringslivet har inga stängda dörrar 11 för kvinnor. av kvotering delar kvinnor och män på makten, d.v.s. styrelserna i de esta företag har alltid ungefär lika många män som kvinnor. Här nner vi lika många kvinnor som män i styrelse- rummen även i IT-företagen. Företagen har en positiv attityd till de anställdas familjeliv och stöttar de anställdas vilja att också ha tid med barn och familj. Män och kvinnor törs vara lediga för vård av barn utan att riskera sina karriärer. Förutom lön för lika arbete är anställningsförmånerlikaförkvinnorochmän.Omsorgs- arbete värderas lika högt som arbete med teknik. Livskvalitet diskuteras även i styrelserummen liksom på verkstadsgolvet. Livskvalitet kopplas till produkt- kvalitet och människan står i fokus även i produktionen. Kvinnors sätt att arbeta och prioritera är lika viktigt som männens sätt att arbeta och prioritera. I det jäm- ställda IT-samhället sammanvägs båda könens kvali- teter i beslutsprocesserna. På det sättet kan IT användas på ett betydligt effektivare och mer berikande sätt . J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Genom skolans gedigna undervisning om IT som ett verktyg och inte som ett ämne för sig har kvinnors och mäns användning av IT närmat sig varann. Alla är lika vana att hantera e-handel liksom att sätta in och ta ut pengar på bank, via internet eller placera sina pengar med hjälp av internet, eller att surfa på internet. Ingen i det jämställda IT-samhället känner sig främmande inför användandet av IT. Diskussionsportalerna är ut- formade så att kvinnor och män deltar i lika hög grad i diskussioner på Internet. Därmed innebär internet inte något demokratiskt gap vad gäller kvinnor och män. Pornogran på Internet har dessutom minskat kraftigt.