sou · GPB3109 · 2002-01-01 00:00:00 — Kostnad 1996-2000-28 mnkr (direkt kostnad-16 mnkr) kostna- derna inkl. elektronisk information). Inga etableringar redovisas på funktionen. Funktionen utredning och analys har stått för av ISA:s kostnader. Funktionen har varit liten främst personellt. ISA:s faktiska utredningsverksamhet har varit större än funktionen utredning eftersom genomfört förstudier innan större projekt startas. Detta arbete har dock främst utförts av utomstående. Det mest synliga resultatet av utredningsfunktionens verksam- het är de rapporter som publicerats, vissa i samarbete med andra funktioner. Det totala antalet uppgår till 36 (varav några utgetts ). Dessa är av ganska olika omfång och karaktär vilket framgår av följande förteckning. Det mest arbetskrävande upp- giften har varit framtagandet av den årliga s.k. klimatrapporten. 5 klimatet för utländska investeringar i (1997-2001 * 4 rapporter från (utredn. ansvarige varit redaktör) 5 Invest in Report 2 Baltic Sea Region 2 Facts and Figures 10 examensarbeten (i serien studies on FDI) 9 ytterligare rapporter (i serien studies on FDI *(Klimatrapporterna har behandlat Beskattning av utländska nyckelpersoner, Arbetsrätts- regler-jämförelse med , EMU-tillgång på kompetens samt lokalisering av huvud- kontor, Regionala frågor samt IT-företagens investeringar, Swedish Open-Behov av ökad invandring av kvalificerad utländsk arbetskraft. Utöver detta har utredningsfunktionen bidragit till att med () ta fram en databas över utländska företag och arbetsställen. Den har också medverkat i regerings- kansliets arbetsgrupp som kartlägger faktorer som hämmar ut- ländska investeringar, författat ett antal remissvar och på olika sätt deltagit i externa möten (med politiker, intresseorganisationer och media) för att informera om som investeringsland. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat har i regleringsbrevet ålagts att bedöma förhållanden och åt- gärder som påverkar investeringsklimatet i . publicerar mot bakgrund av detta en årlig rapport om detta. I denna redovisas utvecklingen av utländska investeringar i världen och och behandlas förhållanden som anses viktiga för utvecklingen av de utländska investeringarna i . Varje rapport brukar ha ett tema vilket framgår av listan ovan. Det som för fram är sådant som framkommit i kontakterna med utländska investerare liksom i den speciella enkät som ett externt konsultföretag genom- för som underlag för just denna rapport. Utredningen anser det värdefullt att har egna utrednings- och analysresurser. Egen kompetens att ta fram underlag om och för- medla kunskap om utländska investeringar i och interna- tionellt är viktig både för organisationen i övrigt och andra, inkl. huvudmannen. Eftersom enheten är liten och det finns andra myndigheter som har utredningsuppgifter bör i större omfatt- ning än eftersträva ett utökat samarbete med dessa, t.ex. ITPS, och . bör även fortsättningsvis kunna lägga ut utredningsuppdrag på utomstående när särskild kompetens krävs och den egna och nyssnämnda organs kapacitet inte räcker. Detta tas också upp i utredningens behandling av ISA:s projektverksamhet. Liksom bör även fortsättningsvis Eko- engageras för vissa rapporter. Den största enskilda uppgiften har varit den årliga rapporten till regeringen om investeringshämmande faktorer m.m. (den s.k. klimatrapporten). Det finns olika uppfattningar om denna uppgift. Vissa har framhållit att det är svårt för en myndighet att framföra kritiska synpunkter mot som investeringsland, som den utåt positivt skall marknadsföra . Detta kan, har det sagts, leda till att relevanta kritiska synpunkter inte framförs vilket kan medföra att rapportens slutsatser ifrågasätts av olika intressenter. Andra däremot har framhållit värdet av att på detta sätt uppmärksammar förhållanden som påverkar invester- ingsklimatet eftersom detta kan leda till debatt och förändringar. Det är ju ingen annan aktör som på ett systematiskt sätt utför denna uppgift. Utredningen anser att funnit en god balans i sina rapporter och på ett rimligt sätt vidarebefordrat sådant som kommit till dess ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat bör därför fortsätta att åläggas denna uppgift som lämpligen genom en allmän formulering kan inkluderas i förord- ningen. Utredningen bedömer att klimatrapporten till viss del påverkat regeringens överväganden, t.ex. vad gäller den s.k. expertskatten (särregler för utländska experter som arbetar i ) där ISA:s uppmärksammande av frågan sannolikt bidrog till att skatten in- fördes. Rapporten har sannolikt också bidragit till den allmänna diskussionen om investeringsvillkoren i . 6.8.3Länderverksamhet (ingår i fokusområde marknadskommunikation) Kostnad 1996-2000-75 mnkr (direkt kostnad ) har hänfört ett antal etableringar till sina kontor utomlands. Vissa eta- bleringar är bokförda också på andra funktioner. Funktionen har efter projekt varit den största och stått för av ISA:s kostnader. Utredningen presenterar nedan en sammanställning av utlands- verksamhetens kostnader och resultat baserat på ISA:s femårs- rapport. För respektive land har jämte den direkta kostnaden an- givits antalet genomförda investeringsbeslut som berört ISA- kontor medverkat i, antalet investeringar från samma land som som helhet medverkat i samt antalet arbetstillfällen som skapats/bevarats av de investeringar där kontoren medverkat. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat utomlands (perioden –2000) Källa: ; * avser nya jobb Sammanställningen visar att verksamheten varit dyrast i . och har tillsammans stått för ca två tredjedelar av de direkta kostnaderna för utlandsorganisationen och för av dessa. Tabellen visar vidare att kontoren varit involverade i mycket olika grad i de investeringar där medverkat. Störst har medverkan varit i , , , , och i nu nämnd ordning. Kontoret i har bara deltagit i knappt en femtedel av de investeringar som medverkat i. Tabellen visar också att resultaten på de olika marknaderna varierar kraftigt. För några länder har ISA:s kontor inte medverkat i några investeringar medan de vad gäller andra varit med i ganska många fall. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Det är självfallet viktigt att följa upp vilka resultat som uppnås på olika marknader. Resultaten ger en fingervisning om huruvida man prioriterat rätt länder och huruvida finns närvarande på rätt platser. För att kunna dra bestämda slutsatser måste man dock granska resultatet närmare och analysera varför det ser ut som det gör. Det är då viktigt att beakta hur olika faktorer, t.ex. arbetssätt, den representant man haft, det ekonomiska läget och investerings- flödet m.m., påverkat resultatet. Det är också angeläget att ta hän- syn till att verksamheten kan ha bedrivits för att ha kunnat få genomslag. Utredningen anser det viktigt att utvecklar en modell för att följa upp resultaten i de länder där finns representerat. Utredningen bedömer att de förändringar som genomfört i utlandsorganisationen (dvs. nerläggning av repre- sentationskontoren för , , , Neder- länderna och samt inrättande av eget kontor i Stor- ) förefaller rimliga mot bakgrund av resultaten. 6.8.4Projekt (ingår i fokusområdena , IT och elektronik, biovetenskap och industri och tjänster) Kostnad 1996-2000: (direkt kostnad inkl bidrag från projektpartners). redovisar ett antal etableringar på sina olika projekt vilket framgår av tabellen nedan. Vissa etableringar bokförs också på andra funktioner. Funktionen projekt har varit den största och den som ökat mest år . Den har stått för utgifter på eller knappt hälften av ISA:s kostnader. Projekten bedrivs som marknads- eller informationsprojekt. Marknadsprojekt utnyttjas för områden där bedömer att det finns förutsättningar att bedriva ett aktivt marknadsföringsarbete av specifika kluster/ områden/ branscher. I dessa utnyttjas säljande personal för direktbearbetning av potentiella investerare på utvalda marknader. I informationsprojekt bearbetas marknaden genom informa- tionsinsatser i olika former men inte genom en aktiv säljkår. Ett exempel på ett informationsprojekt är IT som syftar till att marknadsföra som ledande IT-nation. För båda projekt- typerna skapas en särskild organisation som är anpassad till ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat respektive projekts behov och resurser. I alla projekt har partners (myndigheter, organisationer eller företag) som tillför kompetens och nätverk men också är medfinansiärer. Nedan be- skrivs marknadsprojekten som utgjort flertalet projekt. Processen i ett projekt omfattar allt från affärsidé (kan härröra både från och andra) och inledande förstudie av en extern konsult till genomförandefasen. Den operativa delen utgörs av ett långsiktigt marknadsförings- och införsäljningsarbete där pot- entiella utländska investerare inom det aktuella området bearbetas. Projekten är normalt fleråriga och omfattar aktiviteter både i och utomlands. Den ursprungliga projektportföljen, som i något förändrad form fortfarande utgör en stor del av antalet projekt, baseras på ett omfattande samråd med samtliga läns- styrelser och ett stort antal kommuner. genomförde generaldirektören möten med företrädare för samtliga län- landshövdingar, chefer från länsstyrelser och kommuners näringslivschefer. Samtliga länsstyrelser lämnade därefter in förslag till projekt. Från dessa utformades flertalet av de ursprungliga projekten- , Call Center, Food, Health Care, Exploration, . Idéer till senare igångsatta eller planerade projekt har framkommit efter samråd med andra aktörer, både offentliga och privata, centrala och regionala. Utgångs- punkten har varit att välja områden där har hög kompetens och/eller av andra skäl har komparativa fördelar. För varje projekt finns normalt en styrgrupp där samtliga partners direkt eller indirekt är representerade. Styrgruppen, som leds av en ordförande, beslutar om mål, strategier, aktivitetsplaner och budget. Utöver ordföranden finns en projektledare som liksom ordföranden är en branschkunnig person med lämplig bakgrund samt branschspecialister i och i de länder som prioriteras av projektet enligt behov och förutsättningar i varje projekt. För varje projekt upprättas en principöverenskommelse som reglerar samarbetet inom projektet. Varje ISA-projekt avrapporteras som en del av ISA:s årsredovisning. Vidare lämnas numera en slutrapport när projekt avslutas. Projekten finansieras bara delvis av . ;s policy är att starta marknadsprojekt bara om det finns andra aktörer som är intresserade att delta med kunskap och finansiering. skall be- tala högst av kostnaderna. har den andel som bekostats från ISA:s anslagsmedel varit betydligt lägre. För har för hela projektverk- samheten stått för av projektens direkta kostnader. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat ISA:s gemensamma kostnader inkluderas har dock ISA:s andel varit högre. Partners i projekten, t.ex. regionala aktörer, måste alltså bidra till finansieringen. Bidragets storlek bestäms i en förhandling och dokumenteras i principöverenskommelsen eller i protokoll. Den gemensamma finansieringen innebär att deltagarna gemensamt äger projekten och beslutar om inriktningen av detta. Vad gäller antalet projekt har haft som utgångspunkt att projekten inte skall vara för många med tanke på behovet av koncentration men inte heller för få med tanke på riskspridning och behovet av bench marking. har arbetat med åtta marknadsprojekt. Dessa redovisas i nedanstående tabell avseende , där projektens direkta kostnader, antalet genomförda etableringar och skapade sysselsättningstillfällen framgår. Fyra av dessa befinner sig fortfa- rande i ett operativt skede med som ansvarig – Call Center (numera ), Health Care, Socware och . Projektet har överlämnats till (), som driver projektet vidare med som partner. Direct Marketing har upphört som fristående projekt men ingår numera tillsammans med Call Center i projektet . Exploration har avslutats . kommer att avslutas . arbetar f.n. med föreberedelser för två nya projekt inom neurovetenskap (Swedish Brain ) och fordonssäkerhet (Intelligent Vehicle Safety Systems-IVSS). Förutsatt att finansie- ring kan ordnas m.m., kommer dessa att starta . Se även bilaga 10. I ISA:s projektverksamhet ingår vidare fem informationsprojekt, dvs. projekt som syftar till att utarbeta ett kvalificerat informa- tionsmaterial inom utvalda områden. Resultatet i dessa utgörs av publikationer och annat tryckt material samt information på ISA:s hemsida med länkar till andra relevanta hemsidor. infor- mationsprojekt har avsett IT, Logistik och Science Parks. har startat två nya projekt tillsammans med partners- IT ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat och Property Cluster. IT syftar till att befästa bilden av som ledande IT-nation och att verka för kompetensförsörjningen inom detta område. Property Cluster av- ser fastighetsinvesteringar. Övriga projekt – regionala projekt, förstudier m.m. Utöver ovanstående deltar som partner i vissa regionala projekt, f.n. (se ovan) och Petrokemi, som båda leds av . En del i projektarbetet är att genom förstudier och diskussioner med relevanta aktörer undersöka om- råden där det kan vara intressant att starta projekt. Sådant arbete i projektform har skett för följande fem områden- , Digital Bild och Signalbehandling, Försvarsindustri, , Kemi och miljö, Swesem och . Dessa projekt har inte lett till nationella marknadsprojekt med som ansvarig men i vissa fall till projekt som drivs på regional nivå. Två förstudier har genomförts inom fordonssäkerhet och neurovetenskap (inkl. en tilläggstudie om stamcellsforskning) som underlag för nya projekt . ISA:s största marknadsprojekt 1996-2000 Sektor (startår) (partners) mnkr (5,8) Call Center (96) (22,9 (3,0) Food (96) (4,0) Health Care (96) (19,1 (3,7) Exploration (96) Socware (99) processing (96) (5,4) (63,9 ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Sammanställningen visar att dessa projekt medfört ca i direkta kostnader för (=drygt 30 % av ISA:s direkta kostnader exklusive gemensamma kostnader). Vidare framgår att drygt 7 000 arbetstillfällen skapats eller bevarats, vissa arbetstillfällen bokförs dock också på andra funktioner. Projekten har varierat kraftigt både i omfattning och resultat. Två av dessa (Call center och Health care) har stått för över hälften av ISA:s direkta kostnader för projekt. ISA:s andel av finansie- ringen har också varierat, lägst har den varit för Exploration och högst för Direct Marketing och Socware. Om man ser till resultaten i form av antal arbetstillfällen är variationen lika- ledes stor. Inom vissa sektorer förefaller resultatet klent medan tre projekt visar högre siffror (, Call Center, processing). Utredningen anser att det varit riktigt att lägga omfattande resurser på projekt inom utvalda områden och med aktiv bearbetning av potentiella investerare. Detta är ett lämpligt arbetssätt som ökar möjligheterna att nå utländska investerare. Det är viktigt att projekt formuleras i samråd med andra aktörer och sedan testas genom förstudier. bör i ännu högre utsträck- ning än involvera andra aktörer. Det finns inga enkla metoder för att avgöra om gjort rätt prioriteringar vid valet av projekt. Men där andra aktörer valt att delta med kompetens och finansiering, erhålls en bekräftelse på värdet av projekten. Att andra aktörer deltagit i finansieringen av olika projekt har också möjliggjort att projektverksamheten kunnat få större omfattning än annars. är det viktigt att som liten organisation anpassar antalet projekt till sina resurser. Utredningen bedömer vidare att projektverksamheten haft stor betydelse för att hos många av de partners som deltagit i projekten utveckla insikten om hur man skall agera mot utländska investerare. Utredningen bedömer vidare att genom denna verksamhet bidragit till att sammanföra aktörer, ibland konkurrenter, inom ett område (branscher, kluster) där det funnits ett gemensamt intresse av att få ökad kunskap om utvecklingsförutsättningarna. Detta arbetssätt bör kunna tillämpas i ett vidare näringspolitiskt perspektiv. En viktig fråga gäller ISA:s roll i projekten. har tagit initiativ till att starta projekt och sedan också till stor del drivit ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Projekten har mestadels omfattat kartläggning av en sektor/ett kluster och sedan arbete för att förstärka sek- torn/klustret. Komplettering av sådana kompetensblock genom utländska investeringar är ISA:s uppgift medan arbetet i övrigt enligt utredningen går utöver ISA:s kärnuppdrag. Utredningens uppfattning är att projektarbetet med något undantag inte i till- räcklig omfattning inbegripit de samhällsaktörer som har ansvar för analyser av den näringspolitiska utvecklingen i . Det finns flera myndigheter som borde vara väsenligt mer engagerade i arbetet att identifiera viktiga industriella system och kluster där bl.a. investeringsfrämjande åtgärder skulle kunna sättas in för att öka robustheten i systemen. Det finns dock exempel på projekt där näringspolitiska myndigheter deltagit på ett aktivt sätt. Det gäller t.ex. det s.k. . Enligt utredningens uppfattning bör ett väsentligt utökat sam- arbete komma till stånd mellan och flera av de näringspolitiska myndigheterna. Utredningen är medveten om att ett samarbete förekommer, men vill betona vikten av att systematisera ett arbets- sätt där investeringsfrämjande åtgärder integreras i det näringspoli- tiska arbetet för att komplettera svenska industriella system med resurser och kompetens. I första hand myndigheter som , och bör genom sitt arbete kunna tillhandahålla kun- skaper om strategiskt viktiga kluster eller industriella system där kan identifiera behovet och möjligheten av utländska inve- steringar för att stärka systemen. Dessa näringspolitiska myndig- heter borde enligt utredningen ge hög prioritet åt att analysera kvaliteten på de för viktiga klustren. Dessa analyser skulle utgöra ett utmärkt underlag för diskussioner om olika åtgärder för att stärka klustren. Då handlar det naturligtvis inte bara om inve- steringsfrämjande insatser utan också om behovet av inhemska in- vesteringar, FOU, utbildning, förbättring av infrastruktur m.m. Utredningen välkomnar en utveckling av näringspolitiken med denna inriktning. Globaliseringen och EU-medlemskapet är viktiga företeelser som visar på företagandets internationalisering. Även mycket små företag är beroende av händelser och förhållanden i andra länder. Svensk näringspolitik kan inte bara ha ett nationellt perspektiv som de svenska företagen verkar mer och mer i en internationell miljö. En svensk näringspolitik måste naturligt- vis ha en markant internationell utblick. Det finns goda skäl att förstärka samarbetet mellan UD:s och SOU 2001:109 ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat myndigheter för att åstadkomma bättre förutsättningar för de svenska företagen och därmed en ökad tillväxt. I utrikesrepresentationens roll ligger att ha kunskaper om re- spektive lands näringsliv och industriella förutsättningar. Den har också kontaktnät på hög nivå och en god lokalkännedom. Närings- departementet och dess myndigheter å sin sida har kunskaperna om, överblicken över och kontaktnäten mot den svenska industrin. Enligt utredningen bör samarbetet mellan Utrikes- och Näringsde- partementet utökas när det gäller tillväxtfrågor. Ett bra tillfälle att öka detta samarbete ges i den situation som föreligger i ISA:s kvalificerade arbete med projekt enligt ovan. Utredningen vill betona vikten av att UD utvecklar ett större engagemang i närings- politiska frågor. Det bör ske genom ett utökat strategiskt samarbete mellan UD och som skulle leda till en ökad fokusering på företaglandets växande internationella beroenden. En annan viktig fråga för gäller samordningen mellan projekt och linjearbete. Det är självklart viktigt att projekten i rimlig utsträckning samarbetar med och utnyttjar den kompetens och kapacitet som finns i organisationen i övrigt. Detta bör leda till högre kvalitet i arbetet och möjliggöra resursbesparingar. Det är viktigt att ISA:s utlandskontor i möjligaste mån utnyttjas för aktiviteter för projekts räkning på respektive marknad. Andra aktörer, inte minst utlandsmyndigheterna, bör hållas informerade och konsulteras när projekten planerar aktiviteter i respektive land. Det är knappast möjligt att på ett meningsfullt sätt bedöma upp- nådda resultat inom hela projektverksamheten. En mycket över- siktlig bedömning visar dock att projektens direkta kostnader uppgått till varav ut- gjorts av ISA:s anslagsmedel. Enligt ISA-uppgifter bevarades eller skapades drygt 7 000 arbetstillfällen. 6 880 jobb eller av dessa uppstod inom tre av projekten, , och (för en ISA-kostnad på eller en total- kostnad på ). Inom övriga fem projekt var resultatet lägre i form av arbetstillfällen, 157 jobb till en ISA-kostnad av eller en totalkostnad på . Bedöms resultatet kvantitativt, där antalet arbetstillfällen är måttet, finns det några projekt som kan synas misslyckade. Detta förefaller t.ex. gälla främst Direct Marketing men möjligen också Food, Exploration och Health Care. Socware är så nytt att det ännu inte kan bedömas. Enligt utredningen är sådana slutsatser vanskliga. Skälet är bl.a. att olika jobb kan ha mycket olika värde ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Ett fåtal högkompetensjobb som har strategisk betydelse i ett viktigt kluster, t.ex. inom medicinsk forskning, kan t.ex. vara lika mycket värda som mångdubbelt fler arbetstillfällen inom andra områden. Vidare kan positiva effekter av ett projekts aktiviteter visa sig först efter en ganska . Därför krävs det kvalitatativa analyser om man skall kunna säga något mera bestämt om resultatet. Projektarbetet kan dessutom ha lett till andra positiva resultat som är värdefulla i andra sammanhang, t.ex. utvidgade kontaktnät mellan svenska och utländska företag, kompetensupp- byggnad hos involverade aktörer som är nyttiga i annat samman- hang m.m. Av detta följer att utredningen anser det viktigt att följa upp genomförda investeringar eller etableringar. 6.8.5Investerarservice (ingår i fokusområde industri och tjänster Kostnad 1996-2000-27 mnkr (direkt kostnad-5 mnkr) har bokfört 116 etableringar på funktionen (varav 74 delas med länder-och 7 med projektverksamheten). Funktionen har därutöver medverkat aktivt i förädlingen av betydligt fler investeringar som bokförts på andra projekt. Kostnaderna för funktionen har till största del bestått av kostnader för personal medan de direkta kostnaderna har varit relativt små. Investerarservice har två roller, dels att fungera som service- funktion och sammanställa information på ett för investeraren re- levant sätt, dels att aktivt med hjälp av representanterna utomlands och regionerna i förädla förfrågningar. Investerarservice fungerar som ett första filter och sluss för förfrågningar, i sam- arbete med projekten när förfrågningarna rör ett projekts sak- område och självständigt i övrigt. I funktionens uppgift ingår även att hantera förfrågningar av mer allmän karaktär och hänvisa sådana vidare till andra organ. Aktiviteterna är i första hand kundstyrda. Efterfrågan på tjänster varierar över tiden och arten av förfrågningar likaså. Detta beror bl.a. på att man kommer i kontakt med investeringarna under olika perioder av processen. Förfrågningar kommer från i stort sett samtliga geografiska marknader men i synnerhet och . De flesta av dessa kommer per e-post eller telefon. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat En viktig uppgift i det inledande skedet av ISA:s verksamhet har varit att bygga upp en kunskapsbank. Detta har bl.a. gjorts genom skapande av tre databaser, en för hantering och förädling av för- frågningar, en med information om och en med relevanta kontakter bland kommersiella aktörer. Eftersom här varit beroende av andra har uppbyggnaden av nätverk i och utomlands av samverkande myndigheter, organisationer och före- tag varit prioriterad.