sou · GPB394 · 2002-01-01 00:00:00 — I domstolens beslut beordrades att sälja anläggningen för produktion av tändstift samt varumärket . 25 Se Microsoft (2000 och 2001) samt (2000). (2000) visar att även en monopolist som använder acceptabla affärsmetoder kommer att dominera relaterade marknader om produkterna på dessa marknader är strategiska komplement till ursprungsprodukten. köpa hälften av sina tändstift från anläggningen och fick inte heller sälja tändstift under varumärket efter försäljningen. efter försäljningen förbjöds dessutom att själv tillverka tändstift. (Zelenith, 1980) menar att den koncentration som rådde på tändstiftsmarknaden inte kunde påverkas med en vertikal företagsuppbrytning. Påföljden var olämplig för att komma tillrätta med problemet som vara att det fanns en konkurrensbegränsade effekt på eftermarknaden av den koppling som fanns mellan original tillverkaren och den leverantör som utses till leverantör vid sammansättningen. Denna länk försvann inte genom att Ford-Autolite bröts upp. Vidare hävdar (1980) att företagsuppbrytningen hade negativa effekter på konsumentnytta eftersom det sammanslagna företaget sålde två komplement som därför distribuerade till lägre pris och större volymer av det sammanslagna företaget (som beaktade att en prissänkning på den ena varan påverkade efterfrågan på den andra varan positivt) än de uppdelade företaget. 4.Skillnader mellan påföljder i konkurrensrätten Avslutningsvis finns det anledning att diskutera hur olika påföljder i konkurrensrätten skiljer sig åt med avseende på möjligheterna att uppnå en effektivare konkurrens med rimliga metoder och till låg kostnad. Vi kommer i detta avsnitt att diskuterar skillnader mellan tre breda kategorier av påföljder i konkurrensrättsliga ärenden: konkurrensskade- avgifter, ålägganden och restriktioner på företagets affärsmetoder samt företagsuppbrytningar. En viktig princip vid all rättstillämpning är att samtliga parter och enskilda skall kunna förutsäga med rimlig säkerhet vad påföljden vid en viss typ av förseelse skall bli. I denna förutsägbarhet ligger också att det skall vara möjligt för den enskilde att med viss precision bedöma effekterna/kostnaderna av en viss påföljd. Konkurrensskadeavgifter är rimligt förutsägbara och effekterna är lättbedömda. Eftersom avgiften är en rent monetär transferering är den enda osäkerheten hur stor avgiften skall bli. En viss vägledning får enskilda och berörda parter från tidigare rättsfall vilket hjälper till att reducera osäkerheten. Även restriktioner på företagets affärsmetoder är relativt förutsägbara, både vid tillämpningen och vid bedömningen av dess effekter. Företagsuppbrytningar är mindre förutsägbara än övriga påföljder av flera skäl. För det första är företagsuppbrytningar en mycket ovanlig påföljd. Uppbrytningar är undantag snarare än regel i det amerikanska rättssystemet, vilket gör att förutsägbarheten vid tillämpningen är relativt liten. Till detta kommer en omfattande osäkerhet om påföljdens effekter och kostnader, vilket ytterligare förstärker bilden av en påföljd som är mycket svår att förutsäga för det enskilda företaget. För att kunna bestämma en lämplig påföljd i ett konkurrensrättsligt ärende krävs olika grad av utredning och informationsinhämtning. Restriktioner på företagets affärsmetoder torde kräva minst informationsinhämtning. Den viktigaste uppgiften i detta sammanhang är att utreda i vilken utsträckning företaget förfogar över andra strukturella eller organisatoriska former som utgör substitut till det angripna beteendet. Konkurrensskadeavgifter kräver en mer omfattande utredning och är i många fall en relativt komplex uppgift. Problemet med konkurrensskadeavgifter är att myndigheterna i stor utsträckning måste förlita sig på egna beräkningar. En fördel med konkurrensskadeavgifter är att dessa beräknas utifrån faktisk skada för konsumenterna. En viktig skillnad jämfört med andra ingrepp är därför att konkurrensskade- avgifter inte förutsätter någon prognos för framtida marknadsutveck- ling. Företagsuppbrytningar är en betydligt mer utredningskrävande form av ingrepp än konkurrensskadeavgifter och andra strukturella ingrepp. Ett lyckat genomförande av en företagsuppbrytning kräver detaljerad kunskap om det aktuella företaget och dess organisation och teknologi. Dessutom tillkommer problemet att det finns en lång rad med möjliga alternativ som måste utredas. De flesta stora företag kan delas upp på ett stort antal sätt, vilket förutsätter komplicerade jämförelser mellan en rad hypotetiska alternativ. En liten fördel i sammanhanget är att företaget ofta kan bistå myndigheterna med egna förslag och utredningar. I amerikansk rätt är det exempelvis vanligt att det svarande företaget får möjlighet att presentera ett eget förslag till hur uppdelningen skall ske. Slutligen är företagsuppbrytningar utredningskrävande eftersom effekten av ingreppet beror på framtida utveckling. En lyckad företags- uppbrytning kräver därför bra prognoser för produktionsteknikens och efterfrågans utveckling . Eftersom tillförlitliga prognoser kräver omfattande informationsinhämtning är detta en mycket resurskrävande uppgift. Tidsaspekter på ingrepp vid konkurrensrättsliga processer har åtminstone två dimensioner. Det första problemet är tidsfördröjning i själva beslutsprocessen. Det andra problemet är hur det tar innan ingreppet får effekt. Vi diskuterar nu dessa två problem i turordning. Konkurrensskadeavgifter ett instrument som i första hand skall kompensera för en redan inträffad skada och därför är problemet med tidsfördröjning i beslutsprocessen ett mindre problem. Strukturella ingrepp – exempelvis företagsuppbrytningar – syftar däremot till att korrigera ett visst skadligt beteende. En eventuell tidsfördröjning i beslutsprocessen hotar därför att förvärra konsumentskadan genom att det skadliga beteendet fortlöper . Effekten av olika strukturella åtgärder varierar över tiden. Själva tanken med en horisontell företagsuppbrytning är att återställa konkurrensen. Andra strukturella åtgärder vidtas vanligtvis för att möjliggöra för en effektivare konkurrens . Tidsfördröjningen innan ingreppet får effekt vid restriktioner på det dömda företagets affärsmetoder kan därför dröja under en relativt . Slutligen skiljer sig olika ingrepp åt vad avser behovet av övervakning och uppföljning. Det bör särskilt betonas att konkurrensmyndigheter sällan har resurser att kontinuerligt övervaka och säkerställa konkurren- sen på enskilda produktmarknader. Effektivitet på produktmarknaden säkerställs normalt av företagens konkurrens, inte av myndigheternas ingripande. Konkurrensskadeavgifter bör följas upp för att säkerställa att det olagliga beteendet har upphört. I övrigt är behovet av övervakning och uppföljning av konkurrensskadeavgifter relativt litet. Företagsuppbryt- ningar måste följas upp till dess att åtgärden har genomförts. Därefter kan de nyskapade enheterna i normalfallet upprätthålla konkurrensen utan myndighetsingripande och övervakningen kan upphöra. Andra strukturella ingripanden kräver normalt omfattande övervakning och uppföljning. Särskilt restriktioner på företagets affärsmetoder måste övervakas och följas upp, vilket är resurskrävande och svårt. Empiriska studier från och visar att företagsuppbrytningar som påföljd i konkurrensrättsliga processer varierar mellan olika rättssystem och beror på formen av konkurrensrättslig överträdelse. Erfarenhet från tyder på att företagsuppbrytningar vid missbruk av dominerande ställning är relativt ovanligt. Uppbrytningar är dock en vanlig påföljd vid monopolisering genom olagliga förvärv eller fusioner. Dessutom är partiell tvångsförsäljning – avknoppning eller uppbrytning – ett normalt ingripande vid förhandskontrollen av större fusioner och förvärv. En viktig orsak till att företags- uppbrytningar är en relativt ovanlig påföljd vid missbruk av dominerande ställning kan vara att det i många fall är ett mycket komplext problem att utvärdera ingreppets ekonomiska effekter. En analys av en företagsuppbrytnings ekonomiska effekter inkluderar fyra moment: identifiering och kvantifiering av konkurrens- befrämjande effekter , kvantifiering av effektivitetsförluster, identifiering av speciella förhållanden samt, slutligen, identifiering av övergångsproblem och kvantifiering av transitionskostnader. Strukturella ingrepp syftar till att påverka marknadens funktion på lång sikt. Mer specifikt skall företagsuppbrytningar minska de dominanta företagets marknadsmakt eller underlätta nyetablering av konkurrerande företag. kan kostnader och effektivitets- förluster uppstå i produktionen i den aktuella branschen genom att de nybildade företagen producerar och distribuerar varor och tjänster oberoende av varandra. Problemet att bedöma totaleffekten försvåras av att vissa villkor – såsom fragmentisering, dubbel marginalisering eller höjd marginalkostnad i produktionen – kan resultera i negativa effekter på konsumentnyttan. Att bedöma en företagsuppbrytnings ekonomiska effekter på lång sikt handlar därför om att väga åtgärdens konkurrensbefrämjande effekter mot de effektivitetsförluster som kan uppstå i produktionen på grund av exempelvis fasta kostnader, komplementaritet och stordrifts- fördelar. Dessutom måste transitionskostnader och implementerings- problem beaktas. Det går inte att generellt säga att företagsuppbryt- ningar har positiva eller negativa effekter på den totala effektiviteten i Detta är ytterst en empirisk fråga som måste bedömas från fall till fall. En generell slutsats är att orsaken till företagets dominans respektive företagets marknadsmakt ger viktig information om vilka kostnader och problem som kan vara förknippade med en företagsuppbrytning. När företagets dominans beror på skalfördelar, nätverksexternali- teter i efterfrågan eller statliga monopolrätter (exempelvis patent) kan effektivitetsförlusterna av en företagsuppbrytning väntas vara betydande. Om företagets dominans beror på genomförda uppköp och fusioner kan kostnaderna av en företagsuppbrytning väntas vara mindre. Utöver analysen av företagsuppbrytningens ekonomiska effekter måste möjligheterna till ett effektivt genomförande av ingreppet utvärderas. Såväl teoretiska som empiriska studier visar att uppbryt- ningar är svåra att genomföra på ett effektivt sätt. De viktigaste problemen vid genomförandet är tidsfördröjning i processen, osäkerhet under genomförandet samt omfattande utrednings- och transitions- kostnader. De empiriska resultaten bidrar ytterligare till att förstärka bilden av ett mycket komplext problem. Erfarenheten av företagsuppbrytningar främst i visar att vissa har varit relativt lyckade på lång sikt (exempelvis och ) medan andra har varit mindre lyckade (exempelvis United Shoe Machinery och Ford-Autolite). För en liten, öppen ekonomi som är effektivitetsförluster i produktionen av en företagsuppbrytning ett större problem än för ett stort land eftersom stordriftsfördelar i produktionen redan före ingreppet kan vara otillräckligt utnyttjade. Andra policyinstrument kan därför vara betydligt effektivare. För är en fortsatt europeisk marknadsintegration och ökad internationell konkurrens troligen en betydligt effektivare politik för att minska marknadskoncentrationen och företagens marknadsmakt på den inhemska marknaden. Boudreaux, . and (1999), Microsoft and : radical lessons for antitrust reform, , 555-576, Fall 1999 Brennan, ., (1987), Should Be Kept Out of Unregulated Markets: Understanding the Divestiture in v. AT&T, Antitrust Bulletin, Vol 32, 741-93, 1987 (1998), Divestiture as an Antitrust Remedy in , of System, Finance and Economics Discussion Paper Series: 98/14 January 1998 , Yongmin (2000), Strategic Bidding by Potential Competitors: ?, , Vol 48, 161-75, 2000 (1991), After the Breakup: Assessing the New Post- AT&T Divestiture Era, edited by . , , and , 1991 Comanor, and F.M. Scherer (1995), Rewriting History: The Cases, , Vol 2, 263-89, 1995 (2000), The Problem with Breaking Up Microsoft, , DOJ (2000), Plaintiffs' Memorandum in Support of Proposed Final Judgment, (4/28/00), , , Antitrust Division, 2000 DOJ (2000), Plaintiffs' Reply Memorandum in Support of Proposed Final Judgment (5/17/00), , Antitrust Division, 2000 (1969), The Antimerger : Pyrrhic ?, , Vol 12, 43-78, 1969 (1999), Is Antitrust Obsolete?, , Vol 23, 11-22, 1999 (2000),U.S. v. Microsoft: Breaking Up Should Be to Do, , Related Publication. , (1940), Trust Dissolution: Atomizing Business Units of Monopolistic Size, , pp 615-632 (2000), Declaration of (4/28/00), Jr (1993a), The Effects of Divestiture, Privatization, and Competition on Productivity in US and , Review of , Vol 8, 49-61, 1993 Jr (1993b), The Effects of Divestiture, Privatization, and Competition on Productivity in US and : A Briefer Reply, Review of , Vol 8, 67-68, 1993 (1980), Measuring Divestiture of Stations: An Econometric Approach, Antitrust Bulletin, Vol 25, 363-76, 1980 Litan, and W. D. Nordhaus (2000), Effective Structural Relief in U.S. v. Microsoft, , Related Publication. , (1986), Maximizing the public benefits of the AT&T Breakup, , Vol 5, 572-597, 1986 Masten, and . Snyder (1993), versus : On the Merits, , Vol 36, 33-70, 1993 Microsoft (2000), 's Appellate Brief, 27Brief.PDF, , 2000 Microsoft (2001), Reply Brief for Defendant-Appellant Filed by Microsoft, ef01-29.pdf January 29, 2001 Moyer, (1979), Horizontal Divestiture in the : An Analysis, Antitrust Bulletin, Vol 24, 535-53, 1979 Mullin, . et al (1995), The Competitive Effects of Mergers: Stock Market Evidence from the U.S. Steel Dissolution , , Vol 26, 314-30, 1995 and (1998), The Competitive Impact of the UBS-SBC Merger , de Recherches Economiques: (1993), Assessing the Impacts of Divestiture and Deregulation in Telecommunications, , Vol 59, 438-49, 1993 Pfunder, ., et al. (1972), Compliance with Divestiture Orders Under Section 7 of the : An Analysis of the Relief Obtained, Antitrust Bulletin, Vol 17, 19-180, 1972 Posner, (1976), Antitrust : An Economic Perspective, , and , 1976 , R. and . Salop (1999), Alternative Remedies for Monopolization in the Microsoft Case, Antitrust, Vol 16, 15-24, 1999 (2000), M. Romer, (4/27/00), , 2000 Schmalensee, (1999), Antitrust Activism Represses Innovation, , , (2000), , (4/28/00), , 2000 , and (1992), Unnatural Monopolies in Local Telephone, , Vol 23, 171-83, 1992 Shughart, , II (1995), Sibling Rivalry: The Emergence of Competition Among the Baby Bells, Managerial and Decision Economics, Vol 16, 479-492, 1995 (1998), Beer and the Tie: Lead To Higher Beer Prices?, , Vol 108, 565-602, 1998 Student note (1973), The Industrial Reorganization Act: An Antitrust Proposal to restructure the American Economy, , Vol 73, pp 635-676. Timmins, (1986), Divestiture as a Remedy in Private Actions Brought under Section 16 of the , , Vol 84, 1579-97, 1986 Troesken, (1995), Antitrust Regulation before the : The Break-up of the , Explorations in Economic History, Vol 32, 109-36, 1995 , and (1993), Costly Gains to Breaking Up: LECs and the Baby Bells, Review of Economics and Statistics, Vol 75, 357-61, 1993 Xie, Danyang (2000); To B or not to B: A Welfare analysis of Breaking Up Monopolies in An Endogenous Growth Model, IMF working Paper WP/00/189, Zelenitz, (1980), The Attempted Promotion of Competition in Related Goods Markets: The Ford-Autolite Divestiture Case, Antitrust Bulletin, Vol 25, 103-24, 1980 Resultatet av kartläggningen .......................................................... Konkurrensbegränsande styrelserepresentation – en kartläggning 166 Regler om gemensam styrelserepresentation ................................. Konkurrenslagen och EG-rätten..................................................... Metod m.m. för kartläggningen...................................................... Antal undersökta företag................................................................ Resultatet av kartläggningen .......................................................... Sprit- och bryggerinäringarna ........................................................ Massa-, pappers- och pappersvaruindustri..................................... Industri för metallvaror utom maskiner och apparater................... Fastighetsbolag, industrilokaler ..................................................... Styrelseuppdrag i svenskt näringsliv.............................................. Styrelserepresentationen i företag med statligt ägande.................. Styrelserepresentation i småföretag ............................................... Utgångspunkten för denna rapport har varit att kartlägga förekomsten av s.k. interlocking directorship på ett antal marknader i svenskt näringsliv. Kartläggningen av den gemensamma styrelserepresenta- tionen har skett i bolag verksamma inom sprit- och bryggerinäringen, pappers- och massaindustrin, delar av verkstadsindustrin, läkemedels- industrin, energisektorn, bussbranschen och uthyrning av industri- lokaler. Urvalet av näringsgrenar och segment inom de nu angivna produktområdena har gjorts i syfte att försöka belysa representationen på nationell, regional och lokal nivå och om det finns direkta eller indirekta styrelselänkar mellan företag på dessa olika nivåer. Storleken på de olika företagen varierar därmed högst betydligt. Antalet personer i undersökningen inkluderar också verkställande direktören eller annan person i bolagsledningen som är anställda i ett företag, men som också är ledamot i styrelsen i konkurrerande företag. Kartläggningen bygger i första hand på uppgifter i Patent- och registreringsverkets bolagsregister. Sammanställningen över förekomsten av gemensamma styrelse- uppdrag delas in i antal undersökta bolag och ingående personer, antalet personer med flera styrelseuppdrag med respektive utan ägarrelationer samt antalet berörda företag. I fråga om styrelseledamot- skap som grundas på ägarförhållanden redovisas personer med flera uppdrag. I syfte att skilja styrelseuppdrag i koncernbolag och uppdrag som i övrigt grundas på ägarförhållanden som inte kan hänföras till ett koncernförhållande har dessa angivits som en del av det samlade antalet personer med flera styrelseuppdrag. Skälet till detta är att en person kan ha uppdrag såväl i en styrelse eller som VD eller annan post i ledningen i ett koncernbolag, som i ett hälftenägt bolag eller i ett intressebolag. Förekomsten av gemensamma styrelseledamöter Kartläggningen visar att merparten av de gemensamma styrelseleda- möterna återfinns i bolagsstyrelser som står i ett koncernförhållande till varandra antingen direkt eller indirekt. Av sammanställningen framgår att den ojämförligt största andelen () gemensamma styrelseledamöter med ägarrelationer och antalet berörda företag () återfinns inom energisektorn. Inom denna sektor kan också konstateras att av dem med flera styrelseuppdrag också har uppdrag i bolag som är hälftenägda eller är intressebolag eller beror på samarbetsavtal. Antalet gemensamma styrelseledamöter med ägarrelationer och berörda företag är däremot någorlunda jämt fördelat mellan de 26 övriga näringsgrenarna. Också inom näringsgrenarna linjebussföretag och fastighetsbolag, industrilokaler, är andelen uppdrag i bolag som inte står i ett koncern- 1 Varav sju ledamöter i en branschorganisation. förhållande till varandra påtaglig (ca 50 respektive ). En förklaring som kommit fram under kartläggningsarbetet är att samarbete, framför allt för små- och medelstora företag, är ett viktigt sätt att anpassa sig till marknadsförhållanden stadda i förändring. Under kategorin ledamöter utan ägarrelationer redovisas 52 perso- ner, utsedda av de fackliga organisationerna enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation i privata företag. Ytterligare 26 personer har flera samtidiga styrelseuppdrag i olika företag utan ägarkopplingar. Sju av dem sitter i styrelsen för en branschorganisation som de sitter i styrelsen för något av de konkurrerande medlemsföretagen. Resterande 19 ledamöter har uppdrag i konkurrerande företag. Även om det inte går att utläsa av sammanställningen kan det inom massa- och pappersindustrin och inom energisektorn finnas vissa indirekta kopplingar mellan konkurrerande företag. Personer som innehar uppdrag i företag A och B kan på grund av ägarförhållanden mötas i styrelse C. Om man bortser från energisektorn tyder utfallet av kartläggningen på att det är i små och medelstora företag som gemensam styrelse- representation i konkurrerande företag förekommer. Inte heller kartläggningen av gemensamma styrelseuppdrag vid en jämförelse mellan första respektive andra och tredje bransch där dessa uppgifter varit tillgängliga i kartläggningen tyder på någon större omfattning av gemensamma styrelseuppdrag i konkurrerande företag. Sammantaget visar kartläggningen att av 8 410 undersökta personer som innehar styrelseuppdrag i olika företag är det endast 19 av dem – 26 om man även tar hänsyn till styrelserepresentationen i bransch- organisationen – som har samtidiga styrelseuppdrag i konkurrerande företag. Konkurrensbegränsande styrelserepresentation – en kartläggning Frågan i vilken utsträckning det skall vara möjligt att sitta i flera bolagsstyrelser är ett återkommande tema i svensk och utländsk debatt. Debatten tar ofta utgångspunkt i frågan vilken betydelse s.k. interlocking directorship har för maktkoncentrationen i näringslivet, men förs också som en kritik av mångsyssleri. En ofta ställd fråga är i vilken utsträckning styrelseuppdrag kan kumuleras, utan att kvaliteten på arbetsinsatsen blir lidande. har i sin rapport i – problem och förslag (rapport 2000:1) angripit frågan om flera styrelseuppdrag utifrån konkurrensaspekten. Verket har redovisat en begränsad kartläggning av förekomsten av gemensam styrelse- representation mellan konkurrerande företag i vissa branscher. drar den slutsatsen av kartläggningen att sådan gemensam representation förekommer i en inte obetydlig omfattning och att en mer allmän utbredning skulle utgöra ett reellt konkurrens- problem. Förekomsten av gemensamma styrelseledamöter drar den slutsatsen av kartläggningen att sådan gemensam representation förekommer i en inte obetydlig omfattning och att en mer allmän utbredning skulle utgöra ett reellt konkurrens- problem. Verket menade emellertid att fortsatta utredningsinsatser och analyser krävdes. Regeringen har uppdragit åt (N 2000:05) att bl.a. kartlägga förekomsten av samtidig styrelse- representation i konkurrerande företag (dir. 2000:40). Utredningen har för kartläggningen anlitat jur. kand. MariAnne , , och jur. stud. Uppdraget har inneburit att gå igenom styrelserepresentationen i ett antal bolag på några utvalda marknader. Syftet med kartläggningen har varit att klarlägga om och i vilken omfattning det finns personer som är ledamot i styrelserna i företag som konkurrerar med varandra. I personkategorin för undersökningen har förutom styrelse- ledamöter ingått även verkställande direktören () eller annan person i bolagsledningen som är anställda i ett företag, men som också är ledamot i styrelsen i konkurrerande företag. I kartläggningen har också ingått att undersöka om dessa personer innehar aktier eller köpoptioner på aktier i det företag som de är styrelseledamot i. En annan utgångspunkt för kartläggningen har varit att urvalet av marknader skall ske utifrån dem som finns redovisade i Konkurrens- verkets ovannämnda rapport om Konkurrensen i – problem och förslag. Regler om gemensam styrelserepresentation Det har från tid till annan hävdats att ett aktivt styrelseledamotskap, framför allt i större företag, kräver en så stor insats att det inte låter sig förenas med många andra uppdrag. Det finns emellertid inte några regler i t.ex. aktiebolagslagen (ABL) som hindrar en styrelseledamot från att vara styrelseledamot i ett eller flera andra aktiebolag.