sou · GPB35 · 2002-01-01 00:00:00 — Ett annat intressant och ännu vad vi känner till ett i forskningen oanvänt material tycks vara delar av den långtidsserie av fråge- undersökningar till svenska folket som finns hos Forsknings- gruppen för Samhälls- och Informationsstudier.12 Ett exempel på källmaterial som väckt stort internationellt intresse och som rör ett annat geografiskt område och en annan tid, men också det av betydelse för Forumet, är det unika kinesiska material som finns vid och sydöstasienstudier i . Från bl.a. den kinesiska kulturrevolution, men också från diverse politiska kampanjer och början av sex- tiotalet, finns samlingar på tusentals originalsidor med personakter för allt från vanliga arbetare till personer vilka dömts för diverse politiska brott (högeravvikelse), från helt okända vanliga med- borgare till individer vars namn förekommer i historieböckerna. Där finns flera dussin originaldagböcker av det slag som kinesiska medborgare under långa perioder var tvungna att föra och vilka lästes av den ideologiska polisen och där finns polisrapporter, angiveribrev m.m.13 För att fullgöra sin uppgift att nå ut över hela landet bör forumet utveckla ett systematiskt samarbete med i första hand folkbiblio- teken som finns i varje kommun. Med en utlåning på ca 80 miljoner volymer och ett besöksantal på närmare 50 miljoner Utdrag ur Svenska Gallupinstitutets mätningar 1941– 1948, Tom och , (2000). 13http:///ace finns där mycket goda förutsättningar att nå ut till den breda allmänheten. Folkbibliotekens uppgifter omfattar såväl utbildning och infor- mation som kultur och rekreation. konstaterar i sitt folkbiblioteksmanifest att frihet, välfärd, samhällelig och personlig utveckling är grundläggande mänskliga värden vilka bara kan förverkligas genom välinformerade medborgare med möjlighet att utöva sina demokratiska rättigheter och därigenom spela en aktiv roll i samhällslivet. Medborgarnas egna deltagande i utveck- lingen av demokratin är beroende av en fullgod utbildning samt en fri och obegränsad tillgång till kunskap, tankar, kultur och infor- mation. Folkbibliotekens uppgifter att bl.a. främja kunskap om kultur- arvet, vara öppna för alla konstnärliga uttrycksformer, främja kon- takten mellan olika kulturer och stimulera en kulturell mångfald och att garantera medborgarna tillgång till alla slag av samhälls- information ligger helt i linje med forumets verksamhet. Samarbete med ansvariga fackmyndigheter Det är angeläget att forumet samarbetar med de fackmyndigheter som har ett särskilt ansvar för frågor som berör forumets verksam- het, t.ex. BRÅ, , , och . Den kanske mest angelägna myndigheten för samarbete är . Som ett led i arbetet att ta fram en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering har regeringen givit sex uppdrag: En nationell kunskapsbank. Samråd och dialog med andra aktörer för att identifiera de åtgärder som behövs i arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Rådgivande och stödjande verksamhet (vägledningstjänst) för kommuner och andra som har behov av stöd i sitt arbete med att bekämpa rasistiska och främlingsfientliga tendenser på det lokala planet. Åtgärder mot etnisk diskriminering genom att ge myndigheter, branschorganisationer och nyckelpersoner ökad kunskap. Hjälp till offer för brott med rasistiska och främlingsfientliga inslag genom att öka kunskapen bland dem som kommer i kontakt med dessa människor. En uppföljning av arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Resultatet redovisas i uppdrag om insatser mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering som presenterades . Den nationella kunskapsbanken om arbetet mot rasism, främ- lingsfientlighet och etnisk diskriminering skall byggas upp av . Den skall ligga som en fristående hemsida på Internet och innehålla lagstiftning och konventioner, information om myndigheter och organisationer inom det aktuella området, erfarenheter från projekt och utvecklingsinsatser på olika nivåer, utredningar och kommittéarbeten samt utbildningsmaterial. Ett kunskapsråd skall ansvara för att informationen som läggs upp i kunskapsbanken är saklig och relevant, att ny kunskap på området bevakas samt att en kontinuerlig uppdatering sker. Målgruppen är såväl enskilda personer som media, skolor, organisationer, myndig- heter m.m. och kunna tas i bruk . Många av de uppräknade arbetsuppgifterna för Integrations- verket överensstämmer eller är nära besläktade med de arbetsupp- gifter som är en naturlig följd av regeringens direktiv beträffande Forum för Levande historia. Gränsdragningar mellan verkets arbete och ett framtida forums måste därför fastställas. På flera ställen i detta betänkande betonas behovet av samverkan med frivilligorganisationerna. Redan i direktiven nämns samverkan med trossamfund, olika grupper av överlevande från Förintelsen, hembygdsföreningar, barn-, ungdoms- och invandrar- organisationer samt andra folkrörelser. Till de senare hör givetvis bl.a. fackliga organisationer, trossamfund och studieförbund. En annan grupp organisationer av betydelse är de som arbetar med frågor om mänskliga rättigheter. Till alla dessa organisationers betydelse i forumets verksamhet återkommer vi redan i avsnitt 6.2. Vårt förslag: Stor vikt skall fästas vid arrangemang som främjar en vital diskussion. Forumet skall utgöra en central mötesplats för frågor om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter, men också specifikt för frågor om Förintelsen och folkmord. I detta sammanhang bör frivilligorganisationer och folkrörelser spela en viktig roll. Det demokratiska samtalet behöver vitaliseras på olika sätt. Ett bidrag till detta är att skapa en mötesplats där människor får möj- lighet att diskutera och reflektera kring frågor om demokrati, tole- rans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i svensk nutids- historia. Vi tror att kommunikationen mellan människor med ömsesidiga utbyten av kunskaper, föreställningar, attityder, anta- ganden, värderingar och erfarenheter är kärnan i den framtida verksamheten. Forumet bör därför fästa stor vikt vid arrangemang som syftar till att väcka diskussion kring centrala frågor om mänskliga rättigheter. Inte minst frivilligorganisationerna bör ges möjlighet till utställ- ningar, seminarier och diskussionskvällar i forumet. I anslutning till ett kunskapotek (se avsnitt 6.1) bör även finnas möjlighet att få annan information från olika organisationer som arbetar med frågorna, t.ex. genom personliga möten vid bestämda tillfällen. Denna verksamhet är en av flera förutsättningar för att forumet verkligen skall utvecklas till ett levande torg. Människor skall enligt vår mening inom ramen för Forum för Levande historia ges chansen att fördjupa sina sakkunskaper men också tillfälle att reflektera över sina egna och andras inställning till demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Människor skall få chansen att växa genom forumets verksamhet. De skall där kunna tillägna sig ett kritiskt förhållningssätt samt lära känna olika bruk av historia. Centralt i sammanhanget är synen på den egna identiteten. För att komma till insikt om hur vi kan och bör leva måste vi också koppla samman våra tolkningar av dåtiden med förståelsen av nu- tiden och förväntningarna . Vi måste därmed ta ställ- ning till vad vi anser är önskvärt, förnuftigt och bra. För- ståelse och analys av Förintelsen skall ses i detta sammanhang. Det finns många bra exempel runt om i och övriga värl- den på väl fungerande program som utifrån historiska händelser leder in barn och ungdomar på reflexioner och diskussioner över vår egen tid. Av den jämförande studie som kommittén har låtit göra av s.k. Holocaust-education vid tolv institutioner i fem länder framgår dock att det inte är helt självklart hur man upprättar en form av samband mellan exempelvis Förintelsen och nutida pro- blem (se bilaga 3). Denna form av samband skall forumet konti- nuerligt arbeta med att etablera. Strävan bör vara att nå längre än till kunskaperna om de historiska händelserna i sig. 6.3Forum för vem? Vårt förslag: Forum för Levande historia skall ha ett brett spektrum av målgrupper. Det skall vända sig till såväl enskilda som olika grupper genom olika verksamhetsformer och inom olika kunskapsområden. Alla aktiviteter skall inte vända sig till alla målgrupper utan en särskild målgruppsbestämning bör göras för varje aktivitet. Forumet måste noga analysera vilka målgrupper verksamheten bör nå. Alla de grupper som Forum för Levande historia måste vända sig till för att fullgöra sitt uppdrag har inte samma mål i sina kon- takter med forumets verksamhet. Dessutom har man olika för- utsättningar att ta till sig kunskaper och delta i diskussioner. Skall verksamheten bli framgångsrik krävs det att man kombi- nerar forumets mål med gruppens mål och avpassar verksamheten efter gruppens förutsättningar. Att arbeta med kommunikation i grupper blir viktigt eftersom det är just genom att skapa diskus- sioner i en grupp och låta människor bryta sina erfarenheter och åsikter mot andras uppfattningar som utbyten kan ske. Allt arbete mot målgrupper på detta sätt har också sina svag- heter. En grupp består av individer, och varje individ har speciella erfarenheter, kunskaper, intressen, sitt eget inlärningssätt och sin egen livsvärld. Det är angeläget att forumet alltid utgår från detta i sitt arbete och anpassar olika verksamheter därefter. Det kan exempelvis ske genom att man kombinerar gruppverksamheter med aktiviteter eller genom metoder och verktyg avpassade efter olika inlärningstyper. Vi menar att forumet genom vissa aktiviteter, t.ex. utställningar, bör vända sig till allmänheten och genom andra aktiviteter, t.ex. fortbildning, bör vända sig till grupper i vilka individerna har ett gemensamt intresse eller mål. Hur forumets framtida ledning väljer att sätta samman olika målgrupper och aktiviteter för dessa kommer delvis att bero på hur man ser på människors kunskapsutveckling och vilka pedagogiska modeller som man vill arbeta efter. I syfte att diskutera vilka grup- per vi anser att forumet i första hand skall vända sig till väljer vi här att dela in målgrupper efter formell grupptillhörighet, utbildnings- behov, intressen eller inlärningsstil. Som framgår av ovanstående resonemang utesluter inte dessa varandra. Det kanske vanligaste sättet att dela in människor i målgrupper är av formell karaktär och kan resultera i exempelvis yrkesgrupp, skolgrupp eller familj. Undersökningar visar att de flesta museibesökare går i grupp, vilket gör besöket till en social upplevelse. Familjen planerar inte besöket så långt i förväg som exempelvis en skolklass och är kanske i första hand inte ute efter att fördjupa sina kunskaper. Det gäller för forumets personal att veta när och var ett lärande i forumet uppstår och om det är mellan föremål och individ eller mellan indi- vid och individ – när någon förklarar, ifrågasätter eller pekar – som lärandeprocesserna tar fart. Vad man vill uppnå, hur det skall uppnås och vilken tid man har till förfogande kommer att variera beroende på vilken grupp det gäller. I direktiven lyfts skolungdom fram som en särskildmålgrupp och det betonas att forumets framtida aktiviteter skall riktas mot skola och vuxenutbildning. Forumet måste därför studera skolungdom som målgrupp. Skall forumet i första hand vända sig till ungdomar i allmänhet eller till antidemokratiska skolelever och hur skall man anpassa pedagogiken till varje elevs förutsättningar och förväntningar? De motstridiga behoven kan hanteras, men det ställer krav på resurser i form av vägledare med olika erfarenheter. Man kan förutsätta att i stort sett varje större skolbesök leder till samtal om rätt och fel, ont och gott, liv och död – som många grupper består av flickor, pojkar, invandrare, intresserade, ointresserade, kunniga, okunniga, ambitiösa och likgiltiga. Samma problem uppstår som i skolans ordinarie undervisning och samma krav ställs på dem som svarar för vägledning och diskussions- ledning under ett besök på Forum för Levande historia som de krav som ställs på en lärare. En undersökning bland gymnasie- och högstadieelever i län visar att traditionell kultur är av mycket litet intresse bland ungdomar. Den enda sektor som klarar sig någotsånär är biblioteken.14 Det finns dock andra undersökningar som visar att skolelever gärna i högre utsträckning skulle vilja ta till sig just historiska kunskaper genom museer. Av olika medier för att lära historia framstod museet eller en historisk plats som det näst bästa alternativet, efter filmen.15 Långt ifrån alla ungdomar kommer att besöka det fysiska foru- met varför även andra kanaler måste utnyttjas mot denna målgrupp, t.ex. i form av filmpaket som skolorna kan beställa och tillgänglighet över Internet. Informationssatsningen Levande historia har goda erfarenheter av de filmprojekt som genomförts. Den grupp som ofta pekas ut som lättast att nå är medvetna och engagerade demokrater, oberoende av ålder, som besöker ett museum eller ett av det slag som Forum för Levande historia representerar. En stärkt övertygelse och ökad argumentationskraft hos dem kan få positiva följdeffekter då de återvänder till sitt vardagsliv och de människor de möter där. 14Undersökningen gjord av och , omvärldsanalys 1999, s. 8. 15van der Leeuw-Roord, Joke (ed. ), The state of history education in Europe: challenges and implications of the "youth and history" survey, (1998) , s. 79–85. Ett annat sätt att dela in forumets framtida målgrupper är efter de utbildningsbehov som kan finnas. Det finns ett stort utbildnings- behov i frågor om exempelvis mänskliga rättigheter, Förintelsen och värdegrundsfrågor bland en rad olika grupper. Forumet bör i dialog med olika grupper kontinuerligt kartlägga och identifiera vilka behov som finns för att på så sätt kunna planera lämpliga akti- viteter, t.ex. särskilda utbildningar eller riktade trycksaker. Till denna kategori hör främst olika yrkesgrupper men det kan också handla om information till en bredare allmänhet. Även skol- klasser kan räknas hit om besöket är väl förberett av forumet till- sammans med berörd lärare. Utbildningar bör, som nämnts på annan plats, ges över hela lan- det och i samarbete med olika utbildningsanordnare. Om man delar in en grupp efter vilken dagstidning de läser får man kanske 2–5 tydliga grupper. Om man i stället försöker dela in en grupp efter hur deras bokmärken i webbrowsern ser ut får man sannolikt inga grupper alls. Internet exemplifierar mycket väl män- niskors mycket varierande och individuella informationsbehov och intressen. Ett annat sätt att nå ut till olika grupper är därför att arbeta tematiskt och alltså vända sig till dem som har intresse av ett visst område, oavsett yrke eller utbildningsbehov. Man kan t.ex. tänka sig en utställning om mänskligt motstånd under Förintelsen eller en filmvecka med dokumentärer och analyser från olika folkmord. Internet blir här också en viktig kanal inte minst om Forum för Levande historia bygger upp en ingång till en mängd olika källor. Om ett av huvudsyftena med ett framtida forum är att höja män- niskors medvetande kring frågor om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen kan man diskutera om inte en indelning av de potentiella besökarna kan göras efter olika sätt som människor lär på. Som utgångspunkt för en diskussion kunde man då t.ex. utgå från olika inlärningstyper.16 En indelning av besökare på detta 16 T.ex. efter typologin den fantasirike inläraren den analytiske inläraren, den förnuftige inläraren och den dynamiske inläraren som i , , Learning Styles i Developing Museums Exhibitions for Lifelong Learning, red. (1996). sätt skulle ge en grund för strategiska val. Man kan t.ex. bestämma sig för att en viss utställning bara skall vända sig till en viss inlär- ningstyp och därför kanske måste breddas med ämnen man ursprungligen inte hade tänkt sig. Eller så kan man hålla sig till det ursprungliga ämnet och fråga sig hur det skall utformas för att attrahera olika inlärningstyper. Sammanfattningsvis: oavsett hur man delar in forumets mål- grupper måste det finnas goda kunskaper om individers kommuni- kation, såväl vid enskild inlärning som inom gruppen. Vårt förslag: Forum för Levande historia skall bedriva sin verk- samhet inom områdena kommunikation, internationellt arbete, utbildning och dokumentation. Det finns en obegränsad mängd aktiviteter och arbetssätt för det framtida forumet. Vi nämner här endast några centrala delar som vi anser bör finnas i forumets arbete. Vi vill också ge en bild av vilken roll forumet bör ha i ett större sammanhang. Verksamheten kan också beskrivas på många olika sätt, t.ex. utifrån en organisations- struktur eller utifrån olika aktiviteter. Här väljer vi att presentera den utifrån fyra kärnområden inom vilka exempel på möjliga akti- viteter anges. Vårt förslag: Forum för Levande historia skall arrangera debat- ter, konferenser, seminarier och symposier; utarbeta, beställa och visa utställningar inom forumets verksamhetsområde; erbjuda ett omfattande utbud av film- och teaterföreställningar, konst- utställningar och konserter; förmedla och ge tillgång till fakta; föra offentlig debatt i aktuella frågor; stimulera dialog genom att vara mötesplats för olika ämnesdiscipliner, yrkesgrupper, kultu- rer och generationer. Tillgången till forumets kunskaper och upplevelser skall främjas genom utveckling av interaktiva metoder och tillgången till service i form av ett kunskapotek. Forumet skall kunna fungera som en administrativ bas för framtida Stockholmskonferenser. En samordning mellan dessa konferenser och forumet är nödvändig i frågor som rör bl.a. praktisk planering och information. Forumet skall utgöra sekretariat för minnesdagen över För- intelsens offer. Forum för Levande historia skall svara för en kvalitetssäkrad ingång på Internet till de ämnesområden med vilka forumet arbetar. bör i fråga om Internet också ta initiativ till ett internationellt samarbete som erbjuder en söktjänst som bara söker information i ett antal på förhand godkända webbsidor. Kärnan i ett framtida Forum för Levande historia bör vara kom- munikationen mellan människor, dvs. ömsesidiga utbyten av kun- skaper, föreställningar, attityder, antaganden, värderingar och erfa- renheter. Det innebär som vi pekat på i kapitel 4 att vi utbyter budskap som består av såväl fakta som känslor och uppfattningar, bl.a. i syfte att i någon mån förstå världen, men också för att bygga relationer och enas om gemensamma värden. Således är en väl utvecklad kompetens inom kommunikation nödvändig för det framtida forumet. Forumet måste aktivt arbeta med frågor om hur människor kommunicerar, hur olika medier fungerar för olika grupper, vad som karaktäriserar olika gruppers kommunikation, vilka effekter som uppnås med en viss typ av kommunikation etc. Nära kopplat till kommunikationsfrågor, liksom till kunskap och värderingar, är forumets syn på människors kunskapsutveckling och vilka pedagogiska modeller som man vill arbeta efter. Ett trovärdigt forum försöker klart och tydligt deklarera såväl vilken kunskapssyn som människosyn och samhällssyn som ligger till grund för verksamheten och dess pedagogik. Det räcker alltså inte bara att redovisa vad undervisning, utställningar och annat skall omfatta eller hur de skall genomföras. En rimlig teoretisk utgångspunkt för det framtida forumet skulle kunna vara att reflektera över och diskutera en kunskapsteori, en inlärningsteori och en undervisningsteori. Inte minst den förstnämnda, som anknyter till frågan varför, tenderar ofta att lämnas därhän till förmån för frågorna kring vad och hur. Vilka former för kommunikation som forumet kommer att arbeta med är främst en fråga för den framtida ledningen. Vi vill här dock peka på och kommentera några delar som vi anser relevanta. Utställningar i olika former och med olika innehåll bör utgöra en central del i forumets verksamhet. Det finns flera skäl som talar för detta. En utställning har flera kommunikativa fördelar som inget annat medium besitter. En bra utställning kan stimulera alla besökarens sinnen – när ljud och bild, lukt och möjligheten att röra vid kom- bineras kan en sammansatt upplevelse av osedvanlig styrka åstad- kommas. Utställningens fördelar framför andra sätt att förmedla intryck ligger också i dess rumslighet och i möjligheten att få kon- takt med föremål, det autentiska. En utställning har därutöver unika möjligheter att skapa en dia- log med besökaren, den kan om man så vill bryta med det kollek- tivt definierade innehållet och låta varje människa själv botanisera, reflektera och skapa sammanhang. Till skillnad från t.ex. filmen eller föreläsningen kan den stora berättelsen undvikas till förmån för en större frihet för besökaren att ta del av alternativa be- rättelser, andra tolkningar och därmed öppna för ett kritiskt för- hållningssätt till innehållet. Dessa möjligheter ligger väl i linje med det innehåll och den verksamhetsinriktning som bör prägla ett kommande forum. Ut- ställningarnas svagheter å andra sidan består i deras relativt statiska form, och att de är förhållandevis dyra att producera och lätt blir föråldrade i sitt formspråk och innehåll. Det är därför av stor vikt att de mer permanenta utställningarna görs så att de kontinuerligt kan förnyas, så att ny kunskap och nya perspektiv kan anläggas utan att alltför stora förändringar måste göras. Utställningarna i det kommande forumet bör konstrueras utifrån den övergripande inriktningen på det pedagogiska arbetet, dvs. att de skall stödja guiders och pedagogers tematiska utgångspunkter. Men bra utställningar måste också kunna fungera utan särskilt pedagogiskt stöd. Det är därför väsentligt att utställningarna till stor del bygger på interaktivitet och förmår integrera olika former av medier och teknik. En utställnings viktigaste syfte är sällan att svara för det fullständiga informations- eller kunskapsbehovet. Istället bör utställningarna syfta till att väcka engagemang och intresse, stimulera till egna frågor och kritiskt tänkande. I ett kunskapotek kan fördjupningarna sedan ske. Vi har som nämnts inte ansett det ingå i vårt uppdrag att lämna detaljerade förslag till hur utställningarna skall gestaltas eller när- mare definiera deras innehåll. Vi vill däremot lyfta fram några viktiga områden och förutsättningar som bör beaktas i ett framtida arbete med forumets utställningar. Vi anser att en väsentlig del av utställningarna inledningsvis bör ägnas åt relationen mellan och Förintelsen. En mycket stor andel av de utställningar om Förintelsen som finns runt om i värl- den behandlar samma kunskapsstoff på ett likartat sätt, alldeles oavsett nationella utgångspunkter eller erfarenheter. Det finns en påtaglig risk att detta kan bidra till en global schablonbild av Förintelsen, en bild som på många sätt kan riskera att bli kontra- produktiv. Det är därför av stor vikt att, liksom konstaterades i rapporten om Förintelsen (se avsnitt 2.3), en komman- de kärnutställning sätter svenska förhållanden i centrum. Svenska förhållningssätt till Nazityskland och det vi kallar Förintelsen, synen på flyktingar, rasbiologin, rövandet av tillgångar, medlöperi, etc. kan belysas. Men också motstånd, mod och civilkurage, bör självfallet rymmas. Det är självklart att en utställning med detta innehåll omfattar alla de grupper av människor som på ett eller annat sätt utsattes för övergrepp. Utställningarna bör i största möjliga mån inkludera och bygga på olika former av konstnärlig gestaltning. Utställningarna måste kompletteras med andra teman som rör vår egen samtid. Mänskliga rättigheter, tolerans och demokrati är områden som lämpar sig för utställningar där det historiska perspektivet kan ge relief och djup till egna funderingar. Det framstår som särskilt viktigt att utställ- ningarna sammantaget utgår från dagens situation – att besökaren kan känna igen sig, relatera innehållet till sin egen tid och situation.