sou · GPB392 · 2002-01-01 00:00:00 — Målsättningen med Europol är att förbättra effektiviteten hos behöriga myndigheter i medlemsstaterna och deras samarbete när det gäller att förebygga och motverka viss definierad brottslighet, t.ex. grova narkotikabrott eller gränsöver- skridande handel med barn som utnyttjas sexuellt. Europols arbetsuppgifter skall i första hand bestå av att underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaterna, inhämta, sammanställa och analysera information och underrättelser samt delge de nationella enheterna de underrättelser som berör deras länder. Europol skall ha ett informationssystem bestående av ett informationsregister med begränsat tydligt innehåll som tillåter snabb sökning av de uppgifter som finns hos medlemsstaterna och hos Europol, analysregister för arbetet i olika undersökningar och ett indexregister, som innehåller vissa uppgifter från analysregistren. Schengens informationssystem (SIS) har även anslutit sig till (prop. 1997/98:42, bet. 1997/98:JuU15, rskr 1997/98:121). pågår lagstiftningsarbete och annat förberedelsearbete med sikte på att skall kunna bli operativ medlem . bygger på två grundtankar. Den första är den fria rörligheten för personer, i den betydelsen att personkontrollerna vid nationsgränserna mellan Schengenstaterna skall upphöra. andra är att kampen skall stärkas mot internationell kriminalitet och illegal invandring. Ett hjälpmedel i detta sammanhang är dataregistret Schengens informationssystem (SIS). Registret är uppbyggt som ett spanings- och efterlysningshjälpmedel. I SIS kan varje Schengenstat föra in uppgifter om personer eller föremål som är efterlysta eller på annat sätt eftersökta med en begäran om att någon åtgärd skall vidtas när den efterlysta personen påträffas. I SIS förekommer endast identifieringsuppgifter av dessa personer. De kompletterande uppgifter som behövs för att ett land som har påträffat den efterlyste skall kunna verkställa åtgärden lämnas över först när det blir aktuellt i varje enskilt fall genom direkt kontakt mellan de berörda länderna. Behovet av en översyn En omfattande ny lagstiftning För polisens del innebär personuppgiftslagen, tillsammans med den särreglering som görs i polisdatalagen, att möjligheterna till automatiserad behandling av personuppgifter ökar. hade polisen t.ex. inte möjlighet att behandla personuppgifter automatiserat i kriminalunderrättelseverksamhet, dvs. för att klargöra om brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas. Genom den nya lagstiftningen har polisen fått vissa sådana möjligheter. Polisen har också fått nya möjligheter att behandla uppgifter automatiserat i särskilda register, t.ex. i kriminalunderrättelseregister och DNA- register. Den nya lagstiftningen om polisens rätt att behandla personupp- gifter är totalt sett omfattande. Det är frågan om tre helt nya lagar som bygger på den nya personuppgiftslagen och för att de skall komma i praktisk tillämpning krävs en omfattande teknisk uppbyggnad. Mot denna bakgrund finns det ett behov av att noga följa införandet av den nya registerstrukturen och på så sätt snabbt kunna uppmärksamma ett eventuellt behov av justeringar. Register som förs med Datainspektionens tillstånd Polisdatalagen innehåller bara bestämmelser om vissa register, nämligen register som innehåller sådana känsliga uppgifter att en särreglering i förhållande till personuppgiftslagen bedömts nödvändig. Hos polisen förs ett stort antal andra register såväl centralt som lokalt. Flertalet av dessa är närmare beskrivna i bilaga 5 till slutbetänkande Polisens register (SOU Någon redogörelse för registrens innehåll ges därför inte här. Till de centrala registren hör t.ex. allmänt spaningsregister (), centrala brottsspaningsregistret (CBS), beslags- och analysregistret (BAR), , , personefterlysningsregistret (EP) och passregistret. Till de lokala registren hör t.ex. rationell anmälansrutin (RAR) och förundersökningsregister (FU). Riks- kriminalpolisen för vidare, efter tillstånd av regeringen, ett datoriserat referensbibliotek över barnpornografi. Polisen är även en stor användare av det statliga personadress- registret (SPAR) som förs med stöd av lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret. I anslutning till SPAR för polisen en rad register, tekniskt nära knutna till SPAR, med tillstånd från Datainspektionen. De register som förs med Datainspektionens tillstånd får föras till och med . De flesta register kommer även därefter att kunna föras med stöd av polisdatalagen och personuppgiftslagen. Målsättningen är dock fortfarande att myndighetsregister med ett stort antal registrerade och ett särskilt känsligt innehåll skall regleras i lag (jfr prop. 1997/98:97 s. 114 och prop 1997/98:44 s. 41). Mot denna bakgrund finns det anledning att undersöka om det finns ett behov av att författningsreglera ytterligare register. Det finns också ett behov av att utreda hur möjligheterna att lagra bilder, ljud och andra upptagningar på datamedium förhåller sig till polisdatalagen och personuppgiftslagen. Ett exempel på ett register bestående av bilder är det digitala referensbiblioteket över barnporno- grafiska framställningar som förs av . Även beträffande sådana register bör frågan om lagreglering övervägas. Utbyggnaden av nätverk inom polisen, s.k. intranät, har gett polisen nya möjligheter att förmedla information. Detta är också ett område där det finns anledning att noga följa utvecklingen och bevaka vad den nya lagstiftningen kommer att få för konsekvenser. De nya tekniska möjligheterna att behandla uppgifter automatiserat medför ofrånkomligt ökade risker för intrång i den enskildes personliga integritet. En utgångspunkt för lagstiftningen om polisens register har därför varit att finna en lämplig avvägning mellan polisens rätt att använda modern teknik och den enskildes integritet. Det saknas i och för sig skäl att nu ompröva den avvägning som kommit till uttryck genom polisregisterlagstiftningen. Balansgången mellan integritet och effektivitet är emellertid inte helt okomplicerad. Från integritetssynpunkt är den praktiska tillämp- ningen av lagstiftningen av avgörande betydelse. Med lagstiftningen avses då inte enbart den egentliga polisregisterlagstiftningen, utan den totala effekten av tillämpningen av den lagstiftning som på något sätt påverkar polisens tillgång till och behandling av information. Lagstiftning om polisens arbetsmetoder är naturligtvis av stor betydelse i sammanhanget, liksom det ökade internationella samarbetet, t.ex. tillträde till Europol- och Schengenkonventionerna. Ny teknik i form av lagring av personuppgifter i form av digitala bilder, ljud etc. innebär också helt nya möjligheter för polisens arbetssätt. Från integritetssynpunkt är det därför viktigt att på ett övergripande sätt följa såväl den praktiska tillämpningen av lagstiftningen i sin helhet som den tekniska utvecklingen. Också mot denna bakgrund är det angeläget att den nya lagstiftningen noga följs upp och utvärderas. En särskild utredare skall, mot bakgrund av vad som har redovisats, följa genomförandet av lagstiftningen och påtala eventuella brister, särskilt från integritetssynpunkt. Utredaren skall inventera de register som förs inom polisen med stöd av personuppgiftslagen (1998:204) och polisdatalagen (1998:622) samt, övergångsvis, med stöd av Datainspektionens tillstånd. Utredaren skall vidare kartlägga i vilken utsträckning personuppgifter behandlas automatiserat på annat sätt än i traditionella register. Utredaren skall även undersöka hur informationsutbytet med Europol fungerar. Utredaren skall göra en särskild analys av vilka konsekvenser den nya lagstiftningen om polisens register har fått för den enskildes personliga integritet. I det sammanhanget skall effekten av all den lagstiftning som på något sätt påverkar polisens tillgång till och behandling av personuppgifter beaktas. Mot bakgrund av vad som tidigare anförts blir en viktig uppgift för utredaren att följa konsekvenserna av nya arbetssätt och ny teknik. Resultatet av analysen skall ställas mot de effekter lagstiftningen har fått för polisens brottsförebyggande och brottsbekämpande verksamhet. I utredningsuppdraget ingår självfallet också att uppmärksamma eventuella tillämpningssvårigheter och belysa eventuella brister i lagstiftningen. En fråga som särskilt skall uppmärksammas i det sammanhanget är hur personuppgiftslagens bestämmelser om information till den registrerade tillämpas. Utredaren skall på grundval av inventeringen överväga om något av de register som förs med Datainspektionens tillstånd är av sådan omfattning att det bör författningsregleras och i så fall föreslå en sådan reglering. I uppdraget ingår också att utreda hur utvecklingen av den digitala tekniken påverkat polisens arbetsmetoder t.ex. i form av lagring av personuppgifter i form av bilder, ljud etc. I det sammanhanget skall utredaren också överväga om det digitala referensbibliotek över barnpornografiska framställningar som för bör lagregleras. Utredaren skall, mot bakgrund av det som framkommit vid analysen av konsekvenserna av den nya lagstiftningen, överväga om det behöver vidtas några åtgärder, t.ex. i form av författningsändringar eller genom ökade möjligheter till insyn eller kontroll, för att lagstiftningen skall uppnå sitt syfte att öka möjligheten till effektiv brottsbekämpning och värna om den enskildes personliga integritet. Utredaren skall lägga fram fullständiga förslag till de författnings- ändringar som anses motiverade för att uppnå tillräcklig grad av författningsreglering av befintliga register. I övriga delar skall arbetet inriktas på att analysera och identifiera behov av ytterligare reformer på området. Redovisningen skall därvid ske på ett överskådligt sätt utan att förslag till författningsändringar behöver utarbetas. Under uppdraget skall utredaren samråda med , , och Datainspektionen. Om utredaren anser det befogat skall samråd även ske med . Utredaren skall även följa arbetet med den lagstiftning som föranleds av tillträde till Schengen. Förslagets konsekvenser skall redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Uppdraget skall redovisas slutligt senast vid utgången av . Skrivelser som regeringen överlämnat till utredningen Bilagan finns i sin helhet endast i den tryckta upplagan.