sou · GPB39 · 2002-01-01 00:00:00 — De båda kvinnorna satt i företagens ledningsgrupper. Samtliga verksamheter är belägna i . Att kvinnors och mäns biologi skiljer sig åt är även av intresse ur medicinsk synvinkel. Trots att gruppen kvinnliga patienter är större än gruppen manliga patienter bedrivs den medicinska forskningen i princip endast med fokus på män. Detta gäller både inom läkeme- delsindustrin och inom den kliniskt medicinska forskningen. Utred- ningen har fört diskussioner med överläkaren docent vid , , som be- skriver faran som överhängande för just kvinnor när det gäller ris- ken att drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar. Kvinnors och mäns skilda biologiska förutsättningar innebär bland annat att symptomen hos dem är olika när de drabbas av lika- dana sjukdomar. Detta får till exempel till följd att kvinnor som En studie av näringsidkares syn drabbas av sjukdomar inte alltid erhåller adekvat vård, eftersom de- ras symptom inte alltid överensstämmer med de medicinska be- skrivningarna av sjukdomarna. Det föreligger således en fara för att kvinnliga patienter felbehandlas och att de medicinska farorna inte förebyggs i tillräcklig utsträckning. Till exempel är det en all- män uppfattning att den vanligaste dödsorsaken för kvinnor är bröstcancer, vilket är fel. Den vanligaste dödsorsaken för kvinnor är hjärtinfarkt – precis som för män. På grund av att en del av den officiella statistiken (till exempel WHO-statistik när det gäller hjärt- och kärlsjukdomar) endast om- fattar personer under 60 – ser det ut som om kvinnor drabbas mindre än män av hjärtinfarkt. Generellt sett är det nämligen så att män drabbas av hjärtinfarkt , medan kvinnorna i allmänhet drabbas av hjärtinfarkt . Många av de kvinnor som drabbas av hjärtinfarkt saknar de symptom som anses vara typiska för hjärtinfarkt. Detta kan leda till att kvinnor som sö- ker hjälp för smärtor i bröstet sällan blir adekvat behandlade. Kvin- nor drabbas mer av så kallade tysta hjärtinfarkter utanför sjukhusen. Kvinnors och mäns kroppar bryter ned en del mediciner på olika sätt, vilket är särskilt tydligt när det gäller medicinering mot högt blodtryck och hjärtsjukdomar. Det finns flera förklaringar till varför kvinnor som grupp ingår i den medicinska forskningen i så liten utsträckning som de gör. Bland annat brukar man motivera avsaknaden av kvinnor vid studi- er av läkemedel med att kvinnors biologi gör studierna mer kost- samma: menstruationscykler med varierande hormonhalter och kli- makteriebesvär kan komplicera studierna. Avsaknaden av kvinnor vid läkemedelsstudier motiveras också med att resultaten blir mer korrekta om studierna endast utförs på män, eftersom de anses ut- göra the golden standard. Ytterligare en anledning till att inte låta kvinnor ingå i läkeme- delsstudier är att kvinnor kan bli gravida och att eventuella barn kan drabbas av skador som orsakas av de testade läkemedlen. Mot detta bör man emellertid väga risken för att läkemedel som anses vara säkra faktiskt inte testats på dem som de är avsedda för, nämligen kvinnor och barn. Detta är några frågor som är av central betydelse när det gäller möjligheten att införa kvalitetssäkringar ur könsperspektiv. Utred- ningen menar att det finns anledning att belysa problematiken ytter- ligare, för att undersöka möjligheten att införa ett system för frivillig 108 En studie av näringsidkares syn... SOU 2001:9 jämställdhetsmärkning av läkemedelsprodukter och medicinska tjänster. Utredningen har fört diskussioner med en kvinna som är jäm- ställdhetsansvarig vid ett multinationellt läkemedelsföretag. Det ställs stora krav på konsumenterna i samhället. Bland annat förväntas konsumenterna göra aktiva val när det till exempel gäller möjligheten att finansiera sin ålderdom (val av pensionsfond) och när det gäller distribution av el samt telefonitjänster. De ökade möjlighe- terna till fria val kan visserligen upplevas som tyngande. Men det är också så att dessa nya möjligheter kan leda till att konsumenterna blir mer medvetna, vilket kan få till följd att de ställer större krav på näringslivets distribution av produkter och tjänster. Vi såg i det tidigare att det finns flera schablonartade bilder av män och kvinnor. Dessa bilder genererar själva nya generaliseringar som förstärker de tidigare schabloniserade bilderna. Att kvinnor och män har olika löner är en sådan bild som genererar uppfattningar om mäns och kvinnors ekonomier. I för- klarades mäns högre löner med att män redan har högre löner än kvin- nor.18 Det förekommer att män erhåller högre lön än kvin- nor på grund av att de är män och att män är s.k. familjeförsörjare.19 Fördelningen mellan män och kvinnor över olika arbeten och deras genomsnittliga medellön framgår av nedanstående tabell. 18SOU 1998:6, Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda , s. 125. 19En avdelningssköterska i motiverade ett lönetillägg om med att den manliga sjuksköterskan var just familjeförsörjare. En studie av näringsidkares syn De tio vanligaste yrkesgrupperna 1998 Antal , könsfördelning (i procent) samt kvinnornas lön i procent av männens. Hel- och deltidsanställda. Rangordnade efter samtliga i yrkesgruppen personal m. fl. Säljare, inköpare, mäklare m. fl. Källa: Lönestatistik, SCB20 Att män har högre förvärvsinkomst under sitt yrkesverksamma liv ökar deras möjligheter att erhålla en högre pension än kvinnor. Till detta kommer att kvinnor lever än män. Vid utbetalning av pensioner framhålls det stundom att det sker omfördelningar av pensionsmedel från män till kvinnor. 20 På tal om kvinnor och män, Lathund om jämställdhet 2000, Statistiska central- byrån, (2000). 110 En studie av näringsidkares syn... beräknas uppgå till , uppgår männens livslängd endast till , vilket ger en skillnad på 3,69 år.21 Det kan tyckas vara rik- tigt att den som erhåller försörjning än någon annan inte kan erhålla lika mycket som den som erhåller försörjning . Detta gäller nog särskilt om det är så att den som erhåller pensionsersättningen inte heller har betalat in lika mycket som jämförelsepersonen . Men ställs detta resonemang i ljuset av personernas könstillhörighet, in- ställer sig genast frågan hur det kommer sig att det generellt sett är gruppen kvinnor som ska erhålla den lägre ersättningen. Att det därutöver har visat sig att kvinnor även erhåller lägre ersättningar när de har erlagt en lika hög avgift som männen gör frågan än mer intressant. En viktig förutsättning för att uppnå jämställdhet mellan män och kvinnor är möjligheten att vara ekonomiskt oberoende, dvs. att det föreligger ekonomisk rättvisa mellan könen. Av studier mellan hushåll (alltså inte mellan män och kvinnor) framgår det bland annat att förmögenheterna är än mer ojämnt för- delade än inkomsterna. När det gäller fördelningen mellan mäns och kvinnors nettoförmögenhet och egen disponibla inkomst är den i huvudsak jämn. ägde kvinnor av den privata nettoförmögenheten. Deras individuella disponibla inkomster upp- gick år av männens. Kvinnornas tillgångar är emellertid i princip genomgående lägre än männens, vilket framgår av nedanstående tabell. 21 SOU 1998:3, Välfärdens genusansikte, s. 139. En studie av näringsidkares syn Tillgångar och skulder 1992 för samtliga. Belopp i miljarder kronor, kvinnors tillgångar och skulder som andel av mäns i procent. Bankmedel (ej i näring) Källa: SCB, inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll.22 Av tabellen framgår det bland annat att kvinnors tillgångar från nä- ringsverksamheter endast uppgår till 24, av männens till- gångar i samma verksamheter. Bankvärlden har alltemellanåt kritise- rats av kvinnor för att kvinnor inte har möjlighet att erhålla lån för igångsättning av nya näringsverksamheter i lika hög utsträckning som män. Naturligtvis är det inte lämpligt att utan vidare godta denna kritik. Vi menar emellertid att det kan finnas anledning att 22 Tabellen är hämtad ur SOU 1997:87, Kvinnor, män och inkomster. Jämställdhet och oberoende, s. 63. 112 En studie av näringsidkares syn... belysa denna problematik ytterligare för att därefter ta ställning till huruvida det är möjligt att jämställdhetsmärka banktjänster i till ex- empel det här avseendet. Vi har mot bakgrund av detta valt att även belysa frågan huruvi- da det är möjligt och även lämpligt att jämställdhetsmärka tjänster inom just bank- och försäkringsbranschen. Utredningen har fört diskussioner med två svenska försäkrings- bolag som tillhör de största i och med en av stor- banker som har förgreningar på världsmarknaden. Det ena försäk- ringsbolaget företräddes av sin informationschef och det andra bo- laget av sin områdeschef. Båda var män. Banken företräddes av en kvinna, som var jurist. Alla tre var representerade i bolagens led- ningsgrupper. Både banken och försäkringsbolagen bedriver verk- samhet över hela landet. går i likhet med övriga västvärlden mot ett samhälle inom vilket informationsteknologin (IT) spelar en allt större roll. Jäm- ställdhetsrådet för transporter och IT () beskriver IT som en samlingsbeteckning för telefon i mobiltelefoni, radio, TV, fax, data- kommunikation samt elektronisk post och Internet, datasystem och elektroniska faktureringssystem. är ett av de mest datortäta länderna i världen. Av nedan- stående tabell framgår den geografiska spridningen av Internetan- vändare. En studie av näringsidkares syn Geografisk fördelning av Internetanvändare Tabell, , DVD (2000) Så många som av männen och av kvinnorna har tillgång till dator. Det gör till en av världens mest avan- cerade IT-nationer. Siffrorna är förhållandevis jämna, vilket i och för sig inte är detsamma som att kvinnor och män använder dato- rerna på ett likartat sätt. Den nya teknologin har emellertid fått till följd att avstånden mellan människorna i samhället har kortats. är det inte bara möjligt att betala räkningarna och göra matinköpen eller boka hotell och resor hemifrån den egna datorn, utan det är även möjligt att konsultera medicinsk expertis över nätet.23 Det vore högst olämpligt att Utredningen underlät att beakta ett område som är under så stor framväxt som informationsteknologin. När det gäller IT-området har vi i första hand valt att undersöka huruvida det är möjligt att jämställdhetsmärka de tjänster som till- 23 Se till exempel , för infektionssjukdomar under graviditet och . 114 En studie av näringsidkares syn... handahålls, men det finns ändå klara kopplingar till produktområ- det. Flertalet av de produkter som bjuds ut på Internet kan ju kom- ma att bli föremål för jämställdhetsmärkning inom till exempel lä- kemedels- och livsmedelsbranscherna, vilket gör att vi också bör belysa kopplingar mellan IT och jämställdhet.24 Vi har således valt att även belysa möjligheten att införa ett system för frivillig jäm- ställdhetsmärkning inom IT-branschen. Utredningen har fört diskussioner med en marknadsansvarig man vid ett mindre IT-bolag. Bolagets verksamhet sköts från en större ort i . 9.5Synen på frivillig jämställdhetsmärkning, en inledning Syftet med den aktuella studien var att belysa de frågor som kring- gärdar jämställdhetsområdet, genom att diskutera eventuella möjlig- heter eller hinder som ett förslag till ett system för frivillig jäm- ställdhetsmärkning kan komma att stöta på. I syfte att kunna föra fördomsfria diskussioner med intervjuper- sonerna lovades de fullständig anonymitet. Det ska således inte vara möjligt att kunna identifiera dem eller det bolag som de företräder. För att underlätta läsningen och göra beskrivningarna mer levande har vi valt att ge såväl intervjupersonerna, företagen och orterna för verksamheterna nya namn. Gemensamt för företrädarna var att de menade att det kan finnas marknadsmässiga poänger med jämställdhetsmärkning, även om de ställde sig frågande till innebörden av vad jämställdhetsmärkning och vad en jämställdhetsmärkning kan komma att innebära. Samtli- ga företrädare menade dock att det är väsentligt att göra en helhets- bedömning av företagets hela verksamhet när det gällde jämställd- hetsfrågor. 24 Utanför Utredningens arbete faller emellertid de frågor som för Transporter och IT () har i uppdrag att belysa och undersöka. En studie av näringsidkares syn 9.6Synen på jämställdhetsmärkning inom livsmedelsnäringen Företaget, , tillhör ett av de största livsmedelsföretagen i . ingår i en multinationell koncern inom livs- medelsbranschen. I livsmedelsbranschen skiljer man på konsumen- ter och kunder. Konsumenterna är de som köper produkterna. Konsumenterna köper sina varor av livsmedelsbranschens kunder. I finns det i princip endast tre stora kunder: . Utredningen har intervjuat som är informations- chef vid . är och har arbetat vid företaget i omkring . Innan hon kom till arbe- tade hon vid ett större företag i byggbranschen. Livsmedelsindustrin är traditionellt manlig. De som arbetar inom den primära jordbruksproduktionen liksom kunderna och säljarna är män. De som köper produkterna (konsumenterna) är huvudsakligen kvinnor. är ett traditionellt livsmedelsföretag. Det har som po- licy att tillverka och marknadsföra livsmedel som innebär en ma- tupplevelse. Den mat som kommer ut från fabriken är bearbetad till mer eller mindre färdiga produkter. I fabriken förädlas basråva- ror till färdiga produkter. Även om det är så att de som köper varorna oftast är kvinnor, reflekterar under tillverkningsprocessen i princip ald- rig över konsumenternas kön. Däremot har demografiska frågor kommit att inta en allt mer central plats i diskussionen om vilka produkter som ska tas fram. Av studier om konsumenters matvanor framgår bland annat att konsumenter inte är en enhetlig massa. Det är inte heller så att kon- sumenterna vill ha samma produkter alltid. vill de ha grönsa- ker och nyttig så kallad Nyckelhålsmärkt mat. Andra gånger önskar de desserter och vid ytterligare andra tillfällen önskar de sockerfri mat eller Gröna Gården-produkter. Att den svenska befolkningen håller på att bli äldre har gjort att har börjat ställa frågor om vad maten innehåller och hur nyttig den är. 116 En studie av näringsidkares syn... Därutöver har frågor om konsumenters tid och krav på bekväm- lighet kommit att inta en allt mer framträdande roll för inriktningen på den mat framställer. Det är fortfarande så att det huvudsakligen är kvinnorna som har huvudansvaret för den sociala omsorgen om familjen, till exempel matlagningen och det övriga hushållsarbetet. Nära två tredjedelar av det obetalda arbetet utförs av kvinnor. Medan kvinnornas obetalda veckoarbetstid beräknas uppgå och , uppgår motsvarande veckoar- betstid för männen endast och 10 minuter.25 9.6.2Personalens sammansättning vid livsmedelsföretaget Vid i sysselsätts nära 2000 personer. Ungefär hälften arbetar vid fabriken i , ett litet arbetarsamhälle i . Det är främst processoperatörer som arbetar vid fö- retaget. LO-kollektivet uppgår till . av de anställda vid i Skåneort är säljare. Där- utöver består personalen av produktutvecklare, marknadsförare och livsmedelsingenjörer. Företagets ledning, marknadsföringsavdelning och personalavdelning har sina lokaler i anslutning till fabrikerna. På samma sätt som för livsmedelsindustrin i övrigt är arbetsför- delningen vid strikt könssegregerad. Medan männen arbetar med processer består kvinnornas arbetsuppgifter huvudsak- ligen i att plocka varor. Männen har i mycket större utsträckning än kvinnorna arbetsledande positioner. har den strikta könsfördelningen emellertid luckrats upp. Men det är fortfarande så att kvinnorna, i synnerhet de äldre, har mindre ansvarskrävande arbeten än männen. De yngre kvinnorna har dock i större utsträck- ning än tidigare kommit att få ansvara för en egen process, till ex- empel tillverkningen av köttbullar. Arbetsklimatet är manligt och beskriver jargongen som gubbig. Kvinnornas andel uppgår till , fördelat över hela företaget. De har i mycket större utsträckning än männen monotona arbetsuppgifter. Ofta är de också lågutbildade och har dåligt självförtroende. 25 På tal om kvinnor och män, Lathund om Jämställdhet 2000, Statistiska Cent- ralbyrån, (2000). En studie av näringsidkares syn Säljarkåren är i princip manlig. Jargongen präglas av det som ibland benämns som en amerikansk företagskultur. Konkurrensen säljarna emellan är mycket hård, det är som hägrar, med amerikansk fotboll som förebild. Vid säljkonferenser är det ryggdunk och uppgörelser i bastun som gäller. menar att det är förståeligt om kvinnor inte känner sig lockade av den miljön, där arbetsklimatet inte endast är psykiskt pressande, utan även fysiskt tungt. Säljarna förväntas ju inte bara lansera produkterna, utan också plocka upp varor på hyllor och i kyl- och frysdiskar ute i de enskilda livsmedelsbutikerna. ska de bygga frysdiskar, andra gånger kan det var fråga om att bygga montrar som gör varorna attraktiva, för att på så sätt lyckas kränga så mycket som möjligt. Till det kommer att nästan samtli- ga butiksinnehavare är män och att säljarens förmåga oftast mäts i volymer, dvs. att de har lyckats kränga så många kartonger som möjligt under minsta möjliga tid. Företaget har emellertid försökt bryta den starka könssegrege- ringen på verkstadsgolvet. arbetade man med ett projekt som hette Sick-Sack26. Projektet syftade bland annat till att öka arbetarkvinnornas självförtroende. Tanken var att de kvinnorna skulle uppmuntras och stärkas så att de vågade söka arbetsledande arbeten i större utsträckning än de gjorde. I syfte att all personal ska ha insyn i företagets hela verksamhet har företaget som policy att låta de tillträdande administrativa che- ferna vid gå runt och prova på olika arbetsuppgifter i fabriken. kom i kontakt med projektet i samband med att hon prövade på arbetet i fabriken. Då mötte hon en kvinna som var i hennes egen ålder (ungefär ). Den kvinnan var både sliten och osäker, hon visste inte ens att man inte behövde ha la- kan med sig när man åkte iväg på kurs. har denna kvinna vuxit och är en stark och självständig team-ledare vid fabri- ken. 26 Namnet är fingerat. 118 En studie av näringsidkares syn... 9.6.3Certifiering och märkning vid livsmedelsföretaget arbetar aktivt med olika typer av ISO-certifiering. Den primära anledningen till detta är att man ofta får förfrågningar om företaget är certifierat. Det växande miljömedvetandet i sam- hället har helt enkelt inneburit att det inte går att ställa sig utanför miljömärkningen. Man använder sig emellertid inte själv av miljö- märkning på kontoret. Däremot ställer företaget alltid krav på att exempelvis tryckerier som det samarbetar med är Svanenmärkta. Skälen till detta är enbart miljömässiga. Orsaken till att de saluför så kallade Kravmärkta matvaror är att de känner en press på sig att som en av största matprodu- center leverera åtminstone ett par produkter från Kravmärkta lant- bruk. Det är emellertid inte helt lätt att få avsättning för de Krav- märkta produkterna, vilka i princip alltid saknar ekonomisk täck- ning. Det finns flera studier som visar att konsumenter önskar fler Kravmärkta varor, men det är emellertid få som köper dessa varor. Kravmärkta produkter är något dyrare än produkter som inte är Kravmärkta. Det är också detta som brukar uppges vara orsaken till att konsumenter inte köper de varor som de säger sig vilja ha. uppfattar jämställdhetsbegreppet som en demokratifråga, att män och kvinnor har samma kompetens och kvalifikationer, att de ska ha samma möjligheter i livet, och att det inte ska vara möjligt att förfördela en kvinna endast på grund av hennes kön. arbetade som journalist innan hon bytte bana och började arbeta med information vid ett byggföretag. Som journalist upplevde hon aldrig att hon värderades utifrån sitt kön eller att hon var förfördelad i förhållande till sina manliga kolle- gor. Det var det hon skrev som låg till grund för bedömningen av huruvida hon var en duktig eller mindre duktig journalist. Vid byggföretaget blev det emellertid uppenbart för henne att hon inte hade samma chans till utveckling och avancemang som sina manliga kollegor. Hon hade arbetat mycket hårt och trodde att hennes arbetsinsatser skulle uppskattas, men det var ingen som uppmuntrade henne att fortsätta. Flera av hennes manliga kollegor bara traskade upp till chefen och frågade vad det fanns för möjlig- En studie av näringsidkares syn heter för dem att avancera, men när hon gjorde samma sak upp- levdes hon som hialös. När skyldigheten att upprätta en jämställdhetsplan infördes arbetade vid byggföretaget. Företaget var inte känt för att ha något vidare intresse för frågor om jämställdhet, men de ville ha papperen i ordning. Det upprättades en jämställdhetsplan med många vackra ord, men den saknade styrka eftersom den inte innehöll annat än vaga och allmänna ord om att vi ska sträva mot. I syfte att komma vidare bildade hon tillsammans med ett par kvinnliga kollegor ett nätverk. Det blev också företagets motpart vid alla diskussioner som rörde jämställdhet. Nätverket lever fortfarande kvar även om inte någon av kvinnorna arbetar kvar vid byggföretaget längre. Även om hon inte har arbetat med jämställdhetsfrågor sedan hon kom till , framhåller hon, att hon ändå är intresserad av jämställdhetsfrågor. Men, säger hon, hon har inte behövt arbeta med jämställdhetsfrågor vid , eftersom hon känner att hon uppskattas för sin kompetens och inte blir bedömd på grund av sitt kön; till kom jag på egna meriter. Företaget har omorganiserats. En av förändringarna innebar bland annat att den enda kvinnan som satt i ledningsgruppen fick lämna sin plats. sitter elva män i ledningsgruppen. Eventuellt kommer att få en plats i ledningsgruppen, som ledningsguppens kvinnliga gisslan. Frågan Vart tog kvinnorna vägen vid omorganiseringen besvaras av den verkställande direktören med att sanningen är den att det inte finns något bra svar. Den manliga dominansen är kännetecknande för . I princip alla försäljningschefer, marknadschefer och distriktschefer är män. tror inte att det finns en avsiktlig tanke bakom detta, men hon menar ändå att männen har större möjligheter att få och nå ledande positioner i företaget. menar att inte är särskilt bra på att arbeta med jämställdhetsfrågor och hon uppfattar intresset för dessa frågor som tämligen svalt, även om hon har hört en del missnöjda kom- mentarer sedan omorganiseringen genomfördes. 120 En studie av näringsidkares syn... Det finns inte heller någon jämställdhetsansvarig person vid , utan frågorna sköts av personalavdelningen. Den nu gällande jämställdhetsplanen är under omarbetning. 9.6.6Kriterier för jämställdhetsmärkning inom livsmedelsindustrin menar att en förutsättning för att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning ska vinna någon framgång är att märkningen kommer att kunna användas i konkurrenssammanhang; att jäm- ställdhetsmärkningen utgör en konkurrensfördel. Hon tror också att det är viktigt att Livsmedelsföretagens samorganisation får möjlighet att komma med förslag på de kriterier som ska gälla inom just livs- medelsindustrin. ser det som högst väsentligt att jämställdhetsmärkning- en inte frånkopplas företagens organisation. Det skulle vara myck- et olyckligt om det blev möjligt att jämställdhetsmärka produkter och tjänster, utan att det ställdes krav på att det enskilda företaget når upp till vissa primära mål ur jämställdhetshänseende. Det får inte råda någon tveksamhet inför frågan om företaget präglas av jämställdhet. Ska jämställdhetsmärkningen bli trovärdig måste också företagsklimatet präglas och genomsyras av jämställdhet. menar också att det även är viktigt att det råder etnisk mångfald vid företaget och att det bör finnas mångfaldsplaner för att kunna bli jämställdhetsmärkt. När det gäller frågan vilka kriterier som specifikt bör gälla vid jämställdhetsmärkning av produkter inom livsmedelsindustrin me- nar att kraven måste utgå från så kallad produktsäkerhet; livsmedlen får inte innehålla ämnen som är skadliga. Konsumenter- nas säkerhet måste stå i centrum. 9.7Synen på jämställdhetsmärkning inom hotell- och restaurangnäringen