sou · GPB310d3 · 2002-01-01 00:00:00 — 2En jämförelse mellan amerikanska och svenska attityder till homosexualitet och homosexuella Barn med homosexuella föräldrar ................................. Döttrar, söner och homosexuella föräldrar ..................... Homosexuellas syn på barn och familjebildning........... från organisationer för adopterade av FSI Forskningsgruppen för Samhälls- och Bilaga 1 SOU 2001:10 Barn som växer upp med homosexuella föräldrar blir inte homosexuella i större utsträckning 37 barn, 3–, uppfödda med homosexuella eller transsexuella föräldrar. Kontrollgrupp barn till heterosexuella fanns inte. Icke klinisk population. Lek och leksaks- preferenser. Roller i fantasilekar. Ungdomarnas sexuella identitet fastställdes genom information om romantisk preferens, erotiska fantasier och sexuellt beteende. Den psykosexu- ella utvecklingen var typisk hos 36 av de 37 studerade barnen. Bar- nen skilde sig inte åt jämfört med barn som vuxit upp under mera traditionella förhållanden. , , & Rutter, 1983. 27 lesbiska mödrar och 27 heterosexuella mödrar. 37 barn, 5–i familjerna med de lesbiska mödrarna och 38 barn i de heterosexuella mödrafamiljerna. Olika strukturerade intervjuer och frågeformulär. Blinda intervju- are. Inga bevis för icketypisk sexuell orientering hos några av bar- nen. 25 vuxna barn till lesbiska mödrar och 21 vuxna barn till heterosexuella mödrar intervjuades när de var genomsnittligt . Standardiserade intervjuer som mäter sexuell orientering användes. Intervjuaren var blind för familjebak- grund. Barnen till de lesbiska mödrarna kunde i större utsträckning tänka sig att ha likakönade relationer och hade i större utsträckning haft likakönade relationer. Däremot förelåg ingen statistiskt signi- fikant skillnad mellan grupperna när det gällde sexuell orientering. Majoriteten från de båda grupperna identifierade sig som hetero- sexuella i vuxen ålder. Bailey, Bobrow, , & Mikach, 1995. 55 homo- eller bisexuella män tillfrågades om deras 82 söner var hetero-, bi- eller homosexu- ella. Sönerna var17 år och äldre. 43 av sönerna intervjuades. av de söner vars sexuella orientering kunde skattas var hete- rosexuella. Barn till homosexuella visar ingen osäkerhet i utvecklingen av sin könsidentitet , Mandel, Hotvedt, , & , 1986. Barn 3–. 50 lesbiska mödrar med 56 barn (30 flickor, 26 pojkar). 40 hetero- sexuella mödrar med 48 barn (28 flickor, 20 pojkar). Intervjuer med barnen som mätte könsidentitet och social könsroll. Stad och landsbygd, 10 amerikanska delstater. Inga skillnader mellan de båda grupperna barn vad gäller könsidentitet. Icke klinisk population. 37 barn, 3–, upp- födda med homosexuella eller transsexuella föräldrar. Kontroll- grupp barn till heterosexuella fanns inte. Barn uppfödda med homosexuella eller transsexuella föräldrar skiljer sig inte åt vad gäller könsidentitet jämfört med barn som vuxit upp under mera traditionella förhållanden. , , & Rutter, 1983. 27 lesbiska mödrar och 27 heterosexuella mödrar. 37 barn, 5–i familjerna med de lesbiska mödrarna och 38 barn i de heterosexuella mödrafamiljerna. Olika strukturerade intervjuer och frågeformulär. Blinda intervju- are. Inga bevis för icketypisk könsidentitet hos några av barnen. Kirkpatrick, , 1981. Barn, 5–, till homosexuella mödrar, 10 pojkar och 10 flickor jämfördes med liknande urval av barn till heterosexuella mödrar. Studien omfattade barnens utveck- ling, psykologisk testning (WISC, Holttzman Inkblot Technique). Könsidentiteten undersöktes med projektiv metod, nämligen Draw A Person Test. Inga signifikanta skillnader mellan barnen till de lesbiska mödrarna och kontrollgruppen. Mandel & Hotvedt, 1980. 50 lesbiska kvinnor med 3–barn. 35 heterosexuella kvinnor med barn. Mödrarna intervjuades och fullföljde frågeformulär om bl a föräldraerfarenhet, uppfostran, relationsmönster, attityder till könsroller, utbildning och disciplin. Barnen intervjuades om lekpreferenser, vänner, televisionsvanor, och tankar omkring uppväxten. De testades med WPPSI (Weschler Preschool and Primary Scale of Intelligence) eller med WISC-R (Weschler Intelligence Scale for Children – Revised), ett flertal test som mäter könsrollsbetenden och könsidentitet, Test. Inga signifikanta skillnader i könsidentitet framkom. Könsidentiteten hos barn som uppfostrats av les- biska mödrar följer deras biologiska kön. Inget av barnen, fler än 300 pojkar och flickor från 12 olika urval, uppvisade någon som helst osäkerhet i utvecklingen av sin könsidentitet. Inga skillnader i könsrollsbeteende mellan barn som växt upp hos homo- och heterosexuella föräldrar , & Rutter, 1983. 27 lesbiska mödrar och 27 heterosexuella mödrar. 37 barn, 5–i familjerna med de lesbiska mödrarna och 38 barn i de heterosexuella mödrafamiljerna. Olika strukturerade intervjuer och frågefor- mulär. Båda könen var klart åtskilda på könstypiska beteendeska- lor. , Mandel, Hotvedt, , & , 1986. Barn 3–. 50 lesbiska mödrar med 56 barn (30 flickor, 26 pojkar). 40 hetero- sexuella mödrar med 48 barn (28 flickor, 20 pojkar). Intervjuer med barnen som mätte könsidentitet och social könsroll. Stad och landsbygd, 10 amerikanska delstater. Inga skillnader i de båda grupperna barn vad gäller social könsroll. Hoeffer, 1981. 40 matchade lesbiska och heterosexuella mödrar och deras barn. De äldsta barnen 6–. Barnens könsrollsbete- ende mättes med en version av Blocks , ett test som består av bilder på könstypiska maskulina, feminina, och neutrala leksaker. Barnen delar in bilderna i tre grupper, det som mest, något, eller minst föredras. Barnet uppvisar och förklarar sedan åtta av hans/hennes favoritleksaker eller aktiviteter för fors- karen. Eftersom barns lekar är ett sätt att öva och förbereda sig för vuxenroller, kan barns val av könstypiska maskulina, feminina, eller neutrala leksaker och aktiviteter visa riktningen för utvecklandet av barnets framtida könsrollsbeteende. Inga signifikanta skillnader mellan de två grupperna barn på mått som mäter könsrollsbeteen- den och val av leksaker. Mandel & Hotvedt, 1980. 50 lesbiska kvinnor med 3–barn. 35 heterosexuella kvinnor med barn. Mödrarna intervjuades och fullföljde frågeformulär om bl a föräldraerfarenhet, uppfostran, relationsmönster, attityder till könsroller, utbildning och disciplin. Barnen intervjuades om lekpreferenser, vänner, televisionsvanor, och tankar omkring uppväxten. De testades med WPPSI (Weschler Preschool and Primary Scale of Intelligence) eller med WISC-R (Weschler Intelligence Scale for Children - Revised), ett flertal test som mäter könsrollsbetenden och könsidentitet, Test. Inga signifikanta skillnader mellan grupperna framkom. Steckel, 1985. 11 barn till lesbiska par och 11 barn till heterosexuella par. Föräldrarna i de båda grupperna bodde tillsammans och hade uppfostrat sina barn från födelsen. Steckel undersökte hur kvinnligheten hos en andraförälder, i stället för en fader, kunde underlätta eller hindra ett barns intrapsykiska separation. Steckel studerade separations individuationsprocessen hos barn (dvs. den psykologiska utvecklingen från moder-barn enhet till självständig individ). Fokuserade på oberoende, ego funktioner, och objektrelationer. Ett lyckat genomförande av dessa uppgifter, resulterar i uppnåendet av objekt , och en differentierad känsla av själv som normalt uppträder . Barn i 3–4 årsåldern studerade därför. Döttrar i förskoleåldern till lesbiska mödrar var inte mer androgyna eller uppvisade mer maskulint beteende än flickor och barn till heterosexuella mödrar. Pojkar till heterosexuella par var något mer aggressiva än pojkar till lesbiska par. , , & , 1997. 30 lesbiska mödrafamiljer (i 15 av dessa familjer var modern ensamstående förälder och i 15 levde modern ihop med en partner varav i 10 fall hade partnern varit medmamma sedan födelsen) och 42 familjer med en ensamstående heterosexuell moder jämfördes med 41 heterosexuella tvåföräldra- familjer i . Barnen till de lesbiska mödrarna hade kommit till genom donatorinsemination. De lesbiska mödrarnas och de ensamstående heterosexuella mödrarnas barn hade vuxit upp utan fader eller fadersfigur i hemmet. Barnens genomsnittliga ålder . Standardiserade intervjuer och frågeformulär som mätte kvaliteten av föräldraskapet och barnets socio-emotionella utveck- ling. Resultaten tyder på att barnen till de lesbiska mödrarna inte skiljer sig från barnen till de heterosexuella föräldrarna när det gäller könsutveckling. Det verkar inte vara nödvändigt med en faders närvaro för utvecklandet av könstypiskt beteende för pojkar och flickor och moderns lesbiska identitet verkar inte ha någon direkt effekt på döttrarnas eller sönernas könsrollsbeteende. Brewaeys, Ponjaert, , & , 1997. 30 lesbiska familjer med 4–barn som kommit till genom donator- insemination jämfördes med 38 heterosexuella familjer där barnen hade kommit till genom donatorinsemination och 30 heterosexu- ella familjer där barnen kommit till genom vanlig befruktning. Bel- gisk studie. Skulle faderns frånvaro eller moderns sexuella orien- tering påverka barnets könsrollsbetende? Standardiserade inter- vjuer och frågeformulär för föräldrarna och psykologisk testning av barnen. Resultaten tyder på att barnen till de lesbiska mödrarna inte skiljer sig från barnen till de heterosexuella föräldrarna när det gäller könsutveckling. Det verkar inte vara nödvändigt med en faders närvaro för utvecklandet av könstypiskt beteende för pojkar och flickor och moderns lesbiska identitet verkar inte ha någon direkt effekt på döttrarnas eller sönernas könsrollsbeteende. , 1988; Radin, 1994. Ju mer fäderna är aktiva i föräldraskapet desto bättre är det för barnens sociala och emotionella utveckling och fäderna tycks vara speciellt omtyckta som lekkamrater (, 1996; Lamb, 1997). Men det tycks inte vara deras manlighet som har betydelse. Om deras kön skulle vara avgörande skulle vi kunna förvänta oss att barn utan fäder, och barn med mycket kontakt med sina fäder skulle skilja sig åt i sin maskulinitet och femininet från barn i traditionella tvåföräldra- familjer. Det finns ingen evidens att detta skulle vara fallet. Flickor i dessa familjer är inte mindre feminina och pojkar inte mindre maskulina i sin identitet och i sina beteenden än barn som växer upp i mera traditionella hem och barn som har mycket kontakt med sina fäder har mindre konventionella attityder till mans- och kvinnoroller (, 1988; Radin, 1994). Barn som växt upp med homosexuella föräldrar är lika accepterade av sina kamrater Mandel & Hotvedt, 1980. 50 lesbiska kvinnor med 3–barn. 35 heterosexuella kvinnor med barn. Mödrarna intervjuades och fullföljde frågeformulär om bl a föräldraerfarenhet, uppfostran, relationsmönster, attityder till könsroller, utbildning och disciplin. Barnen intervjuades om lekpreferenser, vänner, televisionsvanor, och tankar omkring uppväxten. De testades med WPPSI (Weschler Preschool and Primary Scale of Intelligence) eller med WISC-R (Weschler Intelligence Scale for Children – Revised), ett flertal test som mäter könsrollsbetenden och könsidentitet, Test. Inga signifikanta skillnader mellan grupperna i kamratrelationer framkom. Hotvedt & Mandel, 1982. Intervjuer med barn och med deras homo- och heterosexuella mödrar visade ingen skillnad i barnens popularitet bland andra barn av samma och motsatt kön, i skola och grannskapet, varken för pojkar eller för flickor. , , & Rutter, 1983. 27 lesbiska mödrar och 27 heterosexuella mödrar. 37 barn, 5–i familjerna med de lesbiska mödrarna och 38 barn i de heterosexuella mödrafamiljerna. Olika strukturerade intervjuer och frågeformulär för att fastställa barns emotioner, beteenden och relationer. Inga signifikanta skillnader vad gäller emotionell status och kam- ratrelationer mellan de två grupperna barn. , Mandel, Hotvedt, , & , 1986. Barn 3–. 50 lesbiska mödrar med 56 barn (30 flickor, 26 pojkar). 40 hetero- sexuella mödrar med 48 barn (28 flickor, 20 pojkar). Intervjuer med barnen. Stad och landsbygd, 10 amerikanska delstater. Inga skillnader i de båda grupperna barn vad gäller kamratgruppsrelatio- ner, popularitet, och social anpassning. , , & , 1997. 30 lesbiska mödrafamiljer (i 15 av dessa familjer var modern ensamstående förälder och i 15 av dessa familjer levde modern ihop med en partner varav i 10 fall hade partnern varit medmamma sedan födelsen) och 42 familjer med en ensamstående heterosexuell moder jämfördes med 41 heterosexuella tvåföräldrafamiljer i . Barnen till de lesbiska mödrarna hade kommit till genom donatorinsemination. De lesbiska mödrarnas och de ensamstående heterosexuella mödrarnas barn hade vuxit upp utan närvaro av fader eller fadersfigur i hemmet. Barnens genomsnittliga ålder . Standardiserade intervjuer och frågeformulär som mätte kvaliteten av föräldraskapet och barnets socio-emotionella utveckling. Barnen som bara växt upp med mödrar var lika accepterade av sina kamrater som de som också hade en fader som bodde hemma. Har barnen stigmatiserats p.g.a. föräldrarnas homosexualitet Barnens problem till följd av föräldrarnas homosexualitet är oftast små Bozett, 1980. 18 homosexuella fäder. En fader rap- porterar att hans barn blivit retat p.g.a. faderns homosexualitet. Bozett rapporterade att han inte sett många exempel på homofobi riktade mot barn till homosexuella fäder. 37 barn, 3–, uppfödda med homosexuella eller transsexuella föräldrar. Kontrollgrupp barn till heterosexuella fanns inte. Icke klinisk population. Barn i 3 av 13 familjer hade bli- vit retade pga föräldrarnas homosexualitet. , Mandel, Hotvedt, , & , 1986. Barn 3–. 50 lesbiska mödrar med 56 barn (30 flickor, 26 pojkar). 40 hetero- sexuella mödrar med 48 barn (28 flickor, 20 pojkar). Intervjuer med barnen. Stad och landsbygd, 10 amerikanska delstater. Inga skillnader i de båda grupperna barn vad gäller kamratgruppsrelatio- ner, popularitet, och social anpassning. Hotvedt & Mandel, 1982. Intervjuer med barn och med deras homo- och heterosexuella mödrar visade ingen skillnad i barnens popularitet bland andra barn av samma och motsatt kön, i skola och grannskapet, varken för pojkar eller för flickor. Wyers, 1987. 32 homosexuella män () och 34 lesbiska kvin- nor (). Medelåldern av männens barn var och av Face to face intervjuer. Standardiserat frå- geformulär. av de lesbiska kvinnornas barn och av de homosexuella männens barn erfor vissa relationsproblem. Största problemet för barnen till de lesbiska mödrarna var rädsla för att kunna bli klandrade eller förlöjligade p.g.a. föräldrarnas homosexu- alitet. I vissa fall förelåg också osäkerhet för hur barnen till lesbiska kvinnor skulle kunna tala med andra om mödrarnas lesbianism. De flesta problemen ansågs dock inte vara allvarliga. Tasker & , 1995. En longitudinell studie med 25 unga vuxna från lesbiska familjer och 21 unga vuxna uppfostrade av ensamstående heterosexuella mödrar. Genomsnittlig ålder 23.5 i båda grupperna. Gruppen med lesbiska mödrar hade inte upplevt stigmatisering från kamrater i större utsträckning än kontrollgruppen. Författarna sammanfattar att det tycks inte att stigmatisering av kamrater är något större problem för barn till les- biska mödrar eller åtminstone att utsattheten för att bli retade eller utstötta inte hindrat dem från att bilda meningsfulla och givande kamratrelationer. King & , 1999. I två studier ombads studenter (362 i studie 1 och 253 i studie 2) att ange i hur stor utsträckning de skulle kunna tänka sig att bekanta sig med lesbiska kvinnor och deras barn. Resultaten visade att relationsstigma var större gentemot de les- biska kvinnorna än mot deras barn och att accepterandet ökade allteftersom de blev närmare bekanta med varandra. Mellan och av studenterna skulle kunna tänka sig att bli bekanta, vänner, eller bästa vänner med barn till lesbiska kvinnor. Barn till homosexuella har inte mer psykiska eller sociala problem , , & Rutter, 1983. 27 lesbiska mödrar och 27 heterosexuella mödrar. 37 barn, 5–i familjerna med de lesbiska mödrarna och 38 barn i de heterosexuella mödrafamiljerna. Olika strukturerade intervjuer och frågeformulär för att fastställa barns emotioner, beteenden och relationer. Inga signifikanta skillnader vad gäller psykologisk hälsa eller psyki- atriska problem mellan de två grupperna barn. Kirkpatrick, , & , 1981. 10 pojkar och 10 flickor, 5–barn till homosexuella mödrar jämfördes med liknande sample av barn till heterosexuella mödrar. Studien omfattade bar- nens utveckling, psykologisk testning (WISC, Holttzman Inkblot Technique). Könsidentiteten undersöktes med projektiv metod, nämligen Draw A Person Test. Inga signifikanta skillnader mellan barnen till de lesbiska mödrarna och kontrollgruppen. Inga skillna- der i emotionell störning mellan de två grupperna. Steckel, 1985. 11 barn till lesbiska par och 11 barn till heterosexuella par. Föräldrarna i de båda grupperna bodde tillsammans och hade uppfostrat sina barn från födelsen. De båda familjeformerna var matchade. Barnen 3–och uppfödda med mödrarna. Steckel undersökte hur kvinnligheten hos en andraförälder, i stället för en fader, kunde underlätta eller hindra ett barns intrapsykiska separation. Barnets oberoende, ego funktioner och objektrelationer mättes genom strukturerade föräldraintervjuer. Q-sort gavs till föräldrar och lärare. Projektiv strukturerad dockteknik-intervju med barnen (). Studerade separations individuations processen hos barn (Den psykologiska utvecklingen från moder-barn enhet till självständig individ). Fokuserade på oberoende, ego funktioner, och objektrelationer. Ett lyckat genomförande av dessa uppgifter, resulterar i uppnåendet av objekt , och en differentierad känsla av själv som normalt uppträder . Barn i 3–4 årsåldern studerades därför. Inga skillnader i psykopatologi mellan de båda grupperna. , , & , 1997. 30 lesbiska mödrafamiljer (i 15 av dessa familjer var modern ensamstående förälder och i 15 levde modern ihop med en partner varav i 10 fall hade partnern varit medmamma sedan födelsen) och 42 familjer med en ensamstående heterosexuell moder jämfördes med 41 heterosexuella tvåföräldra- familjer i . Barnen till de lesbiska mödrarna hade kommit till genom donatorinsemination. De lesbiska mödrarnas och de ensamstående heterosexuella mödrarnas barn hade vuxit upp utan fader eller fadersfigur i hemmet. Barnens genomsnittliga ålder . Standardiserade intervjuer och frågeformulär som mätte kvaliteten av föräldraskapet och barnets socio-emotionella utveck- ling. Vad beträffar den socio-emotionella utvecklingen så tycks barnen fungera bra och det finns ingen evidens för fler emotionella problem eller beteendeproblem hos barnen som uppfostrats i de lesbiska mödrafamiljerna. Brewaeys, Ponjaert, , & , 1997. 30 lesbiska familjer med 4–barn som kommit till genom donator- insemination jämfördes med 38 heterosexuella familjer där barnen hade kommit till genom donatorinsemination och 30 heterosexu- ella familjer där barnen kommit till genom vanlig befruktning. Bel- gisk studie. Skulle frånvaro av fadern leda till emotionella problem hos barnen? Standardiserade intervjuer och frågeformulär för för- äldrarna och psykologisk testning av barnen. CBCL (Child Behaviour Checklist) visade att barnens beteendemässiga och emotionella anpassning inte skilde sig åt mellan barn som vuxit upp med lesbiska mödrar och de heterosexuella kontrollgrupperna. Dessutom skiljde barnens (pojkarna och flickorna till de lesbiska mödrarna) testvärden sig inte åt från ett stort holländskt popula- tionsurval. Ingen evidens för att faderns frånvaro skulle leda till fler emotionella problem hos barnen. Flaks, Ficher, Masterpasqua, & , 1995. 15 lesbiska familjer (lesbiska par) med 3–barn som hade kommit till genom donatorinsemination jämfördes med 15 matchade heterosexuella familjer (heterosexuella par). Evaluering av barnens kognitiva för- måga (WPPSI-R eller WISC-R), barnens beteendeanpassning och sociala kompetence (CBCL/4–18) och föräldraparens relationer (DAS, The Dyadic Adjustment Scale) och föräldrarnas färdigheter (PASS, The Parent Awareness Skills Survey). Blind analys av data. Resultaten visade inga signifikanta skillnader mellan de två grup- perna barn eller de standardiserade urval som gjorts. Resultaten stöder tidigare forskning att varken faders närvaro eller föräldrars heterosexualitet är avgörande för ett barns hälsosamma utveckling. , Raboy, & , 1998. 80 familjer deltog i undersök- ningen varav 55 familjer med lesbiska föräldrar och 25 familjer med heterosexuella föräldrar. 50 familjer bestod av par och 30 av ensam- stående föräldrar. Barnen hade kommit till genom donatorinsemi- nation. Familjerna valdes från en spermabank på ett systematiskt sätt för att kontrollera för selektionsbias. Barnens anpassning fastställdes genom dels Child Behavior Checklist (CBCL) där föräldrarna ger information om barnet och dels Teacher Report Form (TRF) där lärare lämnar information om barnet. Barnen utvecklades normalt vad beträffar social kompetens och beteendeproblem och deras anpassning var orelaterad till föräldrarnas sexuella orientering och antalet föräldrar i hushållet. Barnens beteenden var signifikant korrelerade med föräldrarnas egen anpassning. Barnen uppvisade fler beteendeproblem och flera dysfunktionella föräldra- barninteraktioner när föräldrarna rapporterade mer stress och mer konflikter föräldrarna emellan. Huggins, 1989. 36 tonåringar, 13–, hälften barn till var- dera skilda lesbiska och heterosexuella mödrar. Hälften pojkar och hälften flickor i vardera grupp. Self-esteem Inventory (SEI) (). Mäter självförtroendet som är nära relate- rat till psykologiskt välbefinnande. Validerat test på ca 10 000 barn i referensen. Analys av självförtroendepoäng hos barnen i de båda grupperna visade inga signifikanta skillnader. Barnen förförs av vuxna homosexuella är en vanlig föreställning Barn till homosexuella förförs inte i större utsträckning än barn till heterosexuella , , & Rutter, 1983. Det finns inga bevis för att les- biska mödrar utgör risk för att förföra sina barn. Det finns inga bevis för att homosexuella föräldrar i större utsträckning skulle förföra eller tillåta sina barn att bli för- förda jämfört med heterosexuella föräldrar. 40 homosexuella fäder och 14 av deras barn. Sexuellt utnyttjande av barnen har inte kunnat visas. Den vuxne heterosexuelle mannen utgör en större risk för underåriga barn jämfört med den vuxne homosexuelle mannen. , Barbaree, & , 1988. De män som sexuellt utnyttjade pojkar som inte var könsmogna var uteslutande heterosexuella. De flesta pojkarna var . Pedofili betecknar vuxna som föredrar eller enbart uppnår sexuell upphetsning genom att fanti- sera eller ha någon form av sexuell aktivitet med barn., vanligtvis och yngre (APA, 1987). Barret & , 1990. Forskning och statistiska data visar klart att homosexuella fäder inte utgör någon riskgrupp för att förföra sina barn. , Roesler, & Poyer, 1994. 352 barn evaluerades för sexuellt utnyttjande. Resultatet visade ingen överrepresentation av homo- sexuella förövare. Omvärldens attityder och föräldrarnas öppenhet om sin homosexualitet Nungesser, 1980. Fyra studier, review. Många barn är inte medvetna om samhällets fördomar mot deras lesbiska mödrar. De barn som känner till samhällets fördomar, stöder sina mödrar och förkastar samhällets negativa värderingar. Bigner & Bozett, 1990. Det tycks som om barnen, oavsett det sätt som föräldrarna berättat om sin homosexualitet på, vanligtvis rea- gerar positivt. Detta gäller för pojkar och flickor och barn i alla åldrar. Bozett (1987) menar att det är ovanligt att barnen tar avstånd ifrån sina homosexuella fäder när de berättar om sin homosexualitet. Det vanligaste är att barnen fortsätter att relatera till och tycka om sina fäder lika mycket som de gjort tidigare. Föräldrars öppenhet om sin homosexualitet tjänar som förebild för tolerans, och detta hjälper barnen att bli mer toleranta mot andra. De ser att det som är ovanligt också kan vara bra. Kvaliteten i föräldra-barnrelationen är ofta bättre där fäderna är öppna och ärliga om sin homosexualitet med barnen.