sou · GPB365 · 2002-01-01 00:00:00 — Ett annat starkt kriterium för kommunaldemokratiskt intresse är naturligtvis den omfattning man tagit del av den kommunala valrörelsen så tillvida att det finns ett intresse för valutgången i kommunen. I den demokratiskt vitala kommunen bör enligt vår modell för det andra finnas ett lokalt medborgerligt engagemang. Detta bör, åtminstone rent allmänt, omfatta uppfattningen att man kan tänka sig att åta sig kommunalt uppdrag. Det medborgerliga engagemanget blir naturligtvis inte mindre av att det finns en mer omfattande närhet till det kommunala politiska systemet, såtillvida att man till och med själv är eller har varit kommunalpolitiskt aktiv. Ett resultat i en mer engagerad kommun är att en större andel i slutändan faktiskt försökt påverka kommunala planer och beslut. Den demokratiskt vitala kommunen bör för det tredje enligt den skisserade modellen hysa medborgare som ger den kommunala verksamheten sitt stöd: d.v.s. de skall inte bara rent allmänt anse att den kommunala servicen på det hela taget är god, utan som en konsekvens av detta också uppvisa ett större förtroende gentemot kommunala politiker och tjänstemännen i den egna kommunen. En översikt av de tre faktorerna för demokratisk vitalitet och dess kriterier visas i figur 4. 138 (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" )LJXU Faktorer och kriterier för demokratisk vitalitet bland med borgarna i en kommun enligt deltagardemokratisk modell Talar med folk om kommunala planer/- Modellen i figur 4 för den demokratiskt vitala kommunen reser ett tre forskningsfrågor, varav den sista ställs i anslutning till frågan om röstdelning och i förlängningen effekt vid införandet av skilda valdagar: 1)Hur väl är dessa tre olika faktorer för demokratisk vitalitet förankrade bland kommunala väljare? 2)Hur väl hänger faktorerna samman? I vilken omfattning påverkar graden av intresse för politik graden av kommunalt engagemang och legitimitet i en kommun? I regel brukar endast de två första faktorerna i figur 4 utgöra hörnstenarna i demokratimodeller baserade på medborgarnas engagemang och deltagande (Pateman 1970, , 1998, 1999). Inom s.k. deltagardemokratiska modeller, ibland också definierade som diskursiv demokrati (Habermas 1991) eller deliberativ demokrati (Fishkin 1990, 1995) är ett grundläggande antagande att en vital, väl fungerande demokrati utmärks av både upplysta samtal och försök att i handling påverka den förda politiken: kort sagt, att intresse och samtal leder till engagemang och handling. 3)Vad utmärker den demokratiskt vitala kommunen? I vilken utsträckning påverkar demokratisk vitalitet i kommunen valdeltagandet och beteendet i kommunen att rösta på olika partier till riksdags- och kommunalval? Genom att besvara dessa delfrågor läggs grunden för en prognos för ivilken grad skilda valdagar ger en vitaliserad demokrati i en vidare, deltagardemokratisk bemärkelse. (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" 139 7UH IDNWRUHU I|U GHPRNUDWLVN YLWDOLWHW För att pröva frågan om hur väl de tre olika vitalitetsfaktorerna kommunalt intresse, engagemang och legitimitet är förankrade bland olika grupper av medborgare, kan man använda en metod som kallas faktor- eller dimensionsanalys. Enkelt uttryckt är detta en vetenskaplig metod för att härleda mer sammansatta och komplexa begrepp och fenomen genom ett antal direkt observerbara indikatorer (exempelvis enkät- och intervjufrågor). I kommun- och regionvalsundersökningen 1998 ställdes ett antal frågor om demokrati, varav nio har valts för att de bäst överensstämmer med analysmodellen i figur 4. I det aktuella fallet kan vi med faktoranalys pröva i vilken utsträckning det verkar rimligt att intervjupersonen när han eller hon svarar på de nio utvalda enkätfrågorna, latent ser dem som indikatorer på antingen kommunalt intresse, engagemang eller legitimitet. Den vitalitetsfaktor som starkast framträder i analysen berör den kommunala legitimiteten. Medborgaren som ger den kommunala servicen ett mera positivt betyg, har också ett större förtroende för politikerna och tjänstemännen i den egna kommunen. På motsvarande finns i dimensionens andra ända medborgaren som parar stor misstro mot politikerna och tjänstemännen med en mindre positiv, eller negativ bedömning av hur den kommunala servicen fungerat . Förtroendet för det politiska etablissemanget i kommunen hos den enskilde medborgaren hänger sålunda starkt samman med dennes bedömning av hur den kommunala servicen fungerat. Faktorn visar att ju nöjdare medborgaren är, desto större är förtroendet förtroendevalda politiker och tjänstemän som ansvarar för servicen. Därför kan faktorn definieras som ett mått på legitimitet. Den andra faktorn inkluderar frågorna om kommunalt politiskt intresse. Att vara allmänt intresserad av kommunalpolitiska frågor hänger enligt detta resultat starkast samman med att man oftare än andra talar med folk i sin omgivning om kommunen, samt att man är mer intresserad än andra av valutgången i kommunalvalet. Medborgaren utan intresse för den kommunala demokratin befinner sig i andra ändan av detta spektrum. Denna medborgare kännetecknas av att han eller hon inte är intresserad av kommunalpolitiska frågor, vare sig det gäller den kommunala valutgången eller samtal med andra i omgivningen om den egna kommunen. Den tredje faktorn berör medborgarens engagemang i den kommunala politiken. Att vara kommunalt politiskt aktiv hänger ofta samman med att man försökt påverka kommunens planer eller beslut och att man skulle kunna tänka sig att ta nya kommunala politiska 140 (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" uppdrag i kommunen. På motsatt sätt kan den som inte är eller har varit kommunalt politiskt aktiv, vanligen varken tänka sig att ta ett politiskt uppdrag eller försöka påverka kommunens planer eller beslut. Den enskilde medborgarens engagemang i detta avseende verkar bero på tidigare politisk erfarenhet med kommunala uppdrag. 7DEHOO Tre faktorer bland medborgarna (faktorladdningar, ortogo- nal, varimax-roterad faktorlösning) Förtroende för politikerna i kommunen Förtroende för tjänstemännen i kommunen Positiv bedömning av hur service Intresse för kommunalpolitiska frågor Talar med folk i omgivningen om frågor som rör -0,04 Är/har varit ledamot/suppleant (Kf, Ks, nämnd) -0,01 Har försökt påverka kommunens planer/beslut -0,05 Skulle kunna tänka sig ta politiskt uppdrag för -0,04 det parti man sympatiserar med $QGHO I|UNODUDG YDULDQV .RPPHQWDU Faktorladdningar lika med eller större än 0,50 i fetstil. KMO=0,74. De olika faktorerna kommunalt intresse, engagemang och legitimitet kommer i den fortsatta analysen att användas som mått på demokratisk vitalitet hos olika grupper av medborgare. Måtten för kommunalt intresse, legitimitet och engagemang består av att varje respondent får ett sammanvägt värde, ett s.k. faktorpoäng, utifrån hur positivt eller negativt han eller hon svarat jämfört med genomsnittet (noll) för de tre frågorna som respektive faktor består av. Med hjälp av varje svarandes faktorpoäng kan vi exempelvis se hur kommunalt politiskt intresserade olika grupper av LQGLYLGHU är. (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" 141 vidare exempelvis svara på frågan om huruvida högutbildade är mer intresserade av politik jämfört med genomsnittet, huruvida skillnaden mellan olika utbildningsnivå är statistiskt signifikant, samt hur starkt sambandet är. På motsvarande sätt kan man jämföra demokratisk vitalitet i olika NRPPXQHU. Vi kan med hjälp av måttet för kommunalt politiskt intresse visa vilka kommuner som i genomsnitt inhyser medborgare med störst kommunalt politiskt intresse, om det egentligen är någon skillnad mellan olika kommuner (signifikanstest), samt hur stora skillnaderna är mellan olika kommuner (genom sambandsmåttet HWD). 6NLOOQDG L NRPPXQDO GHPRNUDWLVN YLWDOLWHW PHOODQ ROLND JUXSSHU DY PHGERUJDUH RFK NRPPXQHU När det kommer till frågan om demokratisk vitalitet i hemkommunen i form av intresse, engagemang och legitimitet, visar resultaten från faktoranalysen ovan (tabell 3) att det finns ganska stora, systematiska skillnader. En fråga som är svår att undvika i detta sammanhang är vari förklaringen till dessa skillnader består. I vilken utsträckning beror skillnaderna på att man är kommunmedlem i en viss kommun? Denna fråga måste naturligtvis också ställas mot den förklaringskraft som skillnader mellan olika grupper av individer står för, d.v.s. vilken förklaringskraft medborgare med olika bakgrund och status (oavsett kommuntillhörighet) bidrar med när det gäller att förklara varför man är mer eller mindre demokratiskt vital i kommunala sammanhang. Kommunalt intresse kan ju faktiskt bero på en rad olika individbaserade förhållanden, som åtminstone delvis är frikopplade från det faktum att man bor och verkar i en viss kommun. Exempelvis kan det ju vara så att medelåders män, oavsett kommuntillhörighet i analysen framstår som de mest demokratiskt vitala kommunmedlemmarna. Innan vi går över till att studera skillnader mellan olika kommuner kommer tre olika typer av individbaserade förklaringsansatser att prövas: allmänna förklaringsfaktorer, socioekonomiska samt sociopoli- tiska. $OOPlQQD EDNJUXQGVIDNWRUHU Sn LQGLYLGQLYn Kommuninvånare med invandrarbakgrund, lågutbildade, unga och gamla och kvinnor utgör ofta grupper som i debatten anses vara sämre politiskt rustade än välutbildade, medelålders, män, med helsvensk 142 (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" Hur stark förklaringskraft ger då denna typ av allmänna bakgrundsfaktorer som kön, ålder, utbildning och medborgarskap (genom att man är eller varit medborgare i annat land än )? I tabell 4 jämförs i vilken utsträckning kön, medborgarskap, ålder och utbildning hjälper till att förklara skillnader när det gäller kommunalt intresse, engagemang och legitimitet i den egna kommunen. Analysen visar att den största systematiska skillnaden handlar om ålder. Med undantag för den äldsta åldersgruppen, de , gäller devisen: ju äldre man är, desto mer lokalt politiskt intresserad och engagerad är man. Det är framförallt i åldersgrupperna som man är mindre intresserad än genomsnittet. Vad gäller den kommunala legitimiteten återfinns det starkaste stödet i den äldsta åldersgruppen. Kommunen har minst legitimitet bland dem som är . Även utbildning visar på statistiskt signifikanta skillnader av mer systematisk karaktär. Framförallt finns stora skillnader i engagemang: de lågutbildade har ett mycket mindre demokratiskt engagemang än genomsnittet. De är mindre kommunalt intresserade, men ger kommunen ett starkare stöd än genomsnittet. De mest kommunalt engagerade, som ger kommunen svagast legitimitet är de med medelhög utbildning. Även invandrarbakgrund ger upphov till statistiskt signifikanta skillnader. De som har eller har haft utländskt medborgarskap är mindre kommunalt intresserade än genomsnittet. De ger kommunen mindre legitimitet än genomsnittet. När det kommer till det kommunala engagemanget finns dock ingen skillnad alls mellan svenskar och olika invandrargrupper. 6RFLRHNRQRPL XSSYl[W RFK RUJDQLVHULQJVJUDG I vilken utsträckning kan skillnaderna bättre hänföras till socioekonomiska variabler som individens typ av sysselsättning, t.ex. vilken sektor man arbetar inom? Man kan ju i detta sammanhang exempelvis tänka sig att de som arbetar inom offentlig sektor är mer kommunalt intresserade, engagerade och understödjande än andra medborgare p.g.a. att dessa grupper i sitt yrke och inkomst är beroende av den kommunala demokratin på ett annat sätt än andra medborgare. Resultaten i tabell 5 visar att det ligger någonting i detta resonemang. De som arbetar inom offentlig sektor är genomgående mer kommunaldemokratiskt vitala. De kommunanställda utmärker sig särskilt när det gäller det starka intresset för kommunalpolitik. (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" 143 landstingskommunalt anställda utmärks av att de utgör den mest engagerade gruppen i jämförelsen. 7DEHOO Hur olika medborgares bakgrund påverkar graden av intresse, engagemang och legitimitet (medeltal, eta) -0,02 -0,05 -0,02 -0,20 -0,16 -0,02 -0,50 -0,04 -0,11 -0,40 -0,10 -0,02 -0,10 -0,20 -0,08 -0,22 -0,11 -0,30 -0,06 S .01 (Skillnader signifikanta på 99 procents nivå) S .05 (Skillnader signifikanta på 95 procents nivå) S .10 (Skillnader signifikanta på 90 procents nivå) 144 (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" Överlag är det dock skillnader i sysselsättning som ger upphov till störst . Störst grad av vad man kan kalla demokratiskt utanförskap finns bland arbetslösa och pensionärer. De arbetslösa är minst intresserade av politik och ger kommunen minst grad av legitimitet. Föreningsaktivitet påverkar också graden av medborgerlig demokratisk vitalitet. Ju fler föreningar en person är med i, desto större intresse och engagemang har han eller hon i den kommunala politiken. Särskilt starkt är det lokala intresset och engagemanget bland de medborgare som är medlemmar i fem eller fler föreningar. Detta gäller trots att analysen inte omfattar eventuellt partipolitiskt medlemskap. Huruvida man är uppväxt i en politiskt engagerad omgivning är också betydelsefullt i detta sammanhang. Den tidigt politiskt socialiserade medborgaren har både ett statistiskt signifikant större kommunalt stöd, intresse och engagemang och jämfört med genomsnittet. En tredje typ av individbaserad förklaring till medborgerlig deltagardemokratisk vitalitet utgör naturligtvis väljarbeteendet. Frågan omfattar här särskilt röstning och partival, och hur röstning hänger samman med kommunalt intresse, engagemang och legitimitet. Sammantaget utgör politiskt beteende i samband med val den viktigaste LQGLYLGEDVHUDGH förklaringsfaktorn i denna studie. När det gäller val av parti finns de stora spänningarna mellan lokala och nationella partier å ena sidan, och mellan socialdemokrater och vänsterpartister å andra sidan. Det kan också noteras att de som valt lokalt eller regionalt parti utgör en särskilt svagt legitimitetsgrundande väljargrupp. Hos socialdemokratiska väljare åtnjuter kommunen högst legitimitet. Bland de vänsterpartistiska väljarna återfinns många väljare som ger kommunen liten legitimitet. återfinns bland vänsterpartistiska väljare störst kommunalt intresse och engagemang. (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" 145 7DEHOO Hur socioekonomisk status och engagemang påverkar graden av intresse, engagemang och legitimitet (medelvärde, eta) -0,06 -0,06 -0,32 -0,01 -0,25 -0,09 -0,23 -0,09 -0,25 -0,04 -0,09 -0,05 -0,06 -0,58 -0,14 -0,01 -0,11 -0,11 -0,02 -0,04 -0,02 3ROLWLVN XSSYl[WPLOM| -0,10 -0,09 -0,02 S .01 (Skillnader signifikanta på 99 procents nivå) S .05 (Skillnader signifikanta på 95 procents nivå) S .10 (Skillnader signifikanta på 90 procents nivå) 146 (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" Särskilt betydelsefullt är att medborgaren går och röstar i varje val. De mindre demokratiskt vitala än genomsnittet, oavsett om det handlar om intresse, engagemang eller legitimitet - återfinns bland förstagångsväljarna, bland dem som inte brukar rösta, samt de som avstått i något eller några val. Detta mönster återkommer i jämförelsen över hur man röstat kommunalval: bland dem som röstat blankt eller inte röstat återfinns de verkligt kommunalt ointresserade, oengagerade, bland vilka kommunen åtnjuter mycket mindre legitimitet jämfört med genomsnittet. Missnöjet verkar således inte leda till att dessa personer går och röstar, såsom demokratiteorin ibland föreskriver. Missnöjet och misstron återfinns även bland de som endast avstått att rösta i något enstaka val. Det faktum att dessa grupper misstror det politiska etablissemanget i kommunen och ger den kommunala servicen ett lägre betyg, sammanfaller vare sig med ett starkt intresse eller engagemang. Resultaten visar således att den som av vana och tradition går och röstar är långt mer kommunalt intresserad, engagerad och legitimitetsbenägen än den som inte längre har detta väljarbeteende. Om färre går och röstar - vilket inte är helt otroligt med tanke på tendensen med sjunkande valdeltagande och effekt vid införande av nya val - kan det i enlighet med här presenterade resultat leda till en krympande demokratisk vitalitet. Vad som talar emot detta resonemang (när det gäller skilda valdagar) är förstås att de som röstdelat har ett större kommunalt intresse och engagemang än genomsnittet. Hos den röstdelande gruppen åtnjuter kommunen dock en svagare legitimitet: de är mindre nöjda med servicen och har ett lägre förtroende för kommunetablissemanget. (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" 147 7DEHOO Hur olika typer av röstningsbeteende påverkar graden av intresse, engagemang och legitimitet (medelvärde, eta) 5|VW N YDO -0,28 -0,04 -0,04 -0,07 -0,06 -0,02 Lokalt/regionalt/annat -0,60 -0,56 -0,23 -0,78 -0,96 -0,38 -0,48 Röstat på samma parti -0,15 3HUVRQU|VW N YDO -0,18 -0,16 -0,02 -1,41 -0,38 -0,65 Avstått något/några -0,37 -0,22 -0,20 -0,56 -0,09 -0,07 Röstat vid varje val S .01 (Skillnader signifikanta på 99 procents nivå) S .05 (Skillnader signifikanta på 95 procents nivå) S .10 (Skillnader signifikanta på 90 procents nivå) Även de som personröstat är mer kommunalt intresserade och engagerade än genomsnittet. Den stora skillnaden mellan de som 148 (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" röstdelat och de som personröstat gäller den kommunala legitimiteten. Röstdelarna är mer missnöjda än genomsnittet med hur kommunen sköts, medan personröstarna ger kommunen en högre legitimitet än genomsnittet. Även om intresset och engagemanget hos båda dessa grupper av väljare är större än genomsnittet, är de som personröstat i genomsnitt således mer nöjda med hur kommunen sköts. Resultaten visar sammantaget att individbaserade faktorer som ålder, utbildning och sysselsättning, men framförallt röstningsbeteende bäst bidrar med att förklara graden av demokratisk vitalitet, mätt genom graden av kommunalt intresse, engagemang och legitimitet. Bland de demokratiskt vitala återfinns högutbildade, förvärvsarbetande, ofta inom offentlig sektor, medelålders och äldre, som röstar vid varje val, personröstar och röstdelar (vid senaste valet ). Bland de demokratiskt minst vitala återfinns arbetslösa, unga, lågutbildade, röstningsovana medborgare. .RPPXQWLOOK|ULJKHW VRP I|UNODULQJVIDNWRU Individens kommuntillhörighet som kommunmedlem är dock en långt ifrån oväsentlig förklaringsfaktor när det gäller att förklara demokratisk vitalitet. Vilken kommun man s.a.s. är medborgare i har stor betydelse för graden av kommunalt intresse, engagemang och legitimitet (tabell 7). Skillnaderna mellan de 33 kommunerna som ingick i medborgarundersökningen i samband med val är ibland stora. En stor del av förklaringen till skillnaderna i kommunalt intresse, engagemang och legitimitet beror alltså på det enkla faktum att man bor i en viss kommun. Vad man kan kalla det "lokala medborgarskapet" är således varierande från kommun till kommun. Denna skillnad gäller särskilt den grad av legitimitet kommunen åtnjuter, d.v.s. huruvida kommunmedlemmarna anser att kommunen gör ett gott och förtroendeingivande arbete eller ej. (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" 149 7DEHOO Kommun och demokratisk vitalitet (medelvärde, eta) -0,10 -0,06 -0,08 -0,24 -0,16 -0,01 -0,19 -0,05 -0,07 -0,04 -0,04 -0,30 -0,13 -0,15 -0,14 -0,03 -0,08 -0,18 167-223 -0,04 -0,05 -0,03 -0,15 -0,19 -0,24 -0,27 -0,27 -0,13 -0,15 -0,06 -0,34 -0,12 -0,28 -0,07 -0,10 -0,08 157-226 -0,04 -0,32 -0,22 148-207 -0,02 -0,03 -0,06 -0,13 -0,08 -0,39 -0,34 -0,18 -0,40 -0,22 -0,06 -0,13 -0,12 -0,17 S .01 (Skillnader signifikanta på 99 procents nivå) S .05 (Skillnader signifikanta på 95 procents nivå) S .10 (Skillnader signifikanta på 90 procents nivå) En rangordning av det kommunala intresset i de 33 urvalskommunerna visar att det politiska intresset är som starkast i norrlandskommunerna 150 (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" , och , samt den genom sin flyktingpolitik riksbekanta kommunen (figur 5). )LJXU Medborgerligt kommunalt intresse (kommungenomsnitt) -0,4 -0,3 -0,2 -0,1 .RPPHQWDU Medborgare i kommuner med mindre kommunalt intresse än genomsnittet får ett negativt laddat medelvärde. Medborgare i kommuner med mer kommunalt intresserade medborgare än genomsnittet erhåller ett positivt laddat värde. Att invånarna i hamnar är bland de mest kommunalt intresserade visar att politiskt intresse kanske inte alltid sammanfaller med politiskt korrekta åsikter, även om flyktingfrågan i också säkerligen lett till en politisk polarisering i kommunen. utmärks av att ha varit ett starkt socialdemokratiskt fäste, men där den välkända politiska kartan försvann val. Socialdemokraterna förlorade makten till en allians som omfattar alla partier utom socialdemokraterna, med miljöpartisten som kommunalråd. Bland de kommuner med minst andel kommunalt intresserade återfinns , , , och . i denna del är svårare att förklara, då dessa kommuner sinsemellan är mycket olika. Vad som möjligen kan förklara bristen på kommunalt intresse bland invånarna i dessa kommuner är att flera även återfinns i botten på en rangordning av det kommunala engagemanget (figur 6). SOU 2001:65 (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" 151 Bland kommunerna med lägst engagemang återfinns ånyo , , och . )LJXU Medborgerligt kommunalt engagemang (kommungenomsnitt) -0,3 -0,2 -0,1 återfinns i rangordningens topp vad gäller kommunalt engagemang, flera av de kommuner där invånarna också är bland de mest kommunalt politiskt intresserade. Detta gäller både , och . Dessa kommuner utmärks således inte bara av att de har invånare med i genomsnitt det största kommunala intresset. De har också invånarna med i genomsitt det starkaste kommunala engagemanget, d.v.s. kan tänka sig ta kommunala uppdrag, har eller har haft någon typ av kommunalt politiskt uppdrag, samt har försökt påverka kommunala planer eller beslut. När man ser bakåt och betygsätter den kommunala verksamheten års val, är det framförallt , och som i genomsnitt åtnjuter starkast legitimitet. Det är i dessa kommuner störst andel uppskattat den kommunala servicen och har störst förtroende för det kommunala politiker- och tjänstemannaetablissemanget (figur 7). 152 (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" )LJXU Medborgerlig legitimitet (kommungenomsnitt) -0,5 -0,4 -0,3 -0,2 -0,1 0 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 Att hamnar i legitimitetsligans topp är inte så konstigt. Genom försäljningen av kraftaktiebolag är kommunen en av rikaste. Kommunen har av experter i ekonomi skämtsamt t.o.m. definierats som "världens rikaste kommun" och som "världens bästa kommun" (Brorström & 1999:35-36). Lägst medborgerlig legitimitet åtnjuter , och . I dessa kommuner ger invånarna den kommunala servicen sämst betyg, som förtroendet för kommunala politiker och tjänstemän är som lägst (figur 7). Värt att notera är att västeråsarna inte bara är minst intresserade av politik och har svagt kommunalt engagemang som visas i figurerna 5 och 6. Enligt västeråsarna får kommunen också den allra lägsta uppmätta legitimiteten. I paras således ett svagt kommunalt politiskt intresse med ett litet engagemang och ett svagt stöd för den kommunala verksamheten. En motbild mot situationen i finns i , där den genomsnittlige invånaren parar svagt intresse och engagemang, med en hög grad av legitimitet. Hur ser då det mer generella sambandet ut mellan kommunalt intresse, engagemang och legitimitet ut? En analys av den systematiska samvariationen, eller korrelationen, mellan kommunalt intresse, engagemang och legitimitet visar att det framförallt finns ett starkt samband mellan intresset för demokratin i den egna kommunen och det (Q YLWDOLVHUDG NRPPXQDO GHPRNUDWL" 153 potentiella engagemanget i kommunen: ju större kommunalt intresse, desto större engagemang bland medborgarna i kommunen. Däremot finns inget motsvarande samband i förhållande till den tredje faktorn, den kommunala legitimiteten (tabell 8). 7DEHOO Samband mellan kommunalt intresse, engagemang och legitimitet i kommunen (korrelationer, pearson) -0,09 .RPPHQWDU Skuggad korrelation är statistiskt signifikant på 99 procents nivå. Analysen baseras liksom tidigare på tre separata mått.