sou · GPB3109 · 2002-01-01 00:00:00 — Ett syfte har varit att etablera kontakt med s.k. multipliers för att vid behov kunna hänvisa ISA:s kunder rätt. Exempel på sådant kontaktskapande är det tiotal seminarier för advokater, fastighetsmäklare, konsulter, revisionsbyråer och handelsråd vid utländska ambassader som genomförts. En annan del av nätverksbyggandet har syftat till att etablera vad som brukar kallas one stop shop. Detta är ingen separat organisation utan ett nätverk av aktörer, , , Migra- tionsverket och , som snabbt skall kunna betjäna utländska investerare i frågor som gäller finansiellt stöd, tillgång till arbetskraft och uppehållstillstånd. Tanken är att en investerare bara skall behöva vända sig till en aktör för att få svar på frågor på ovannämnda områden. Samarbetet bygger på att det på varje myndighet finns en kontaktperson(er), som lätt kan nås och besvara förfrågningar. är sammankallande i den arbetsgrupp som finns för one stop shop. Möten har hållits med ovannämnda myndigheter för att få igång verksamheten. Samarbetet är inte formaliserat. En del i samarbetet är att och beslutat att länka sina hemsidor till varandra och att skall tillhand- hålla visst informationsmaterial på engelska. Sådant informations- material har tagits fram men länkningen är ännu inte genomförd. Tillsammans med andra ISA-funktioner har också ett antal ambassader på av prioriterade marknader besökts. Funktionen har också deltagit i utländska delegationsbesök. Man har vidare deltagit i utvecklandet av en gemensam databas för och vissa regionala organ. Denna funktion tillhör kärnverksamheten. Att ta hand om förfråg- ningar som kommer in är självfallet en central uppgift för en investeringsfrämjande myndighet. Investerarservice är i många fall en potentiell investerares första kontakt med , eventuellt med . Den kan därför vara av avgörande betydelse för att för- ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat stärka intresset för som investeringsland. På grund av den hårda och ökande konkurrensen mellan länder vad gäller etable- ringar är det synnerligen viktigt att både hålla hög kvalitet i arbetet och reagera snabbt. Utredningen har studerat hanteringen av ett begränsat antal förfrågningar och anser på basis av detta och annat material att kvaliteten i hanteringen är god. ISA:s interna riktlinje att ge en reaktion på varje förfrågan är bra även om det inte alltid kan uppfyllas. bör sätta upp mål för att ytterligare förbättra både snabbheten och kvaliteten i svaren. Utredningen anser att har ett bra system för att dokumen- tera viktigare förfrågningar (investerardatabasen). Intrycket är att detta i stort sett fungerar väl. En väsentlig förutsättning för att systemet skall ha relevans är att det kontinuerligt uppdateras. Ut- redningen efterlyser en säker rutin för detta. Utredningen har fått uppfattningen att funktionen byggt upp ett väl fungerande kontaktnät med andra aktörer som gör att efter- frågad information snabbt kan tas fram eller hänvisning alternativt kan göras till andra organ. Ovannämnda one stop shop har enligt uppgift fungerat bra vad gäller att i enskilda ärenden ge service till investerare. Utredningen anser det angeläget att samarbetet förtyd- ligas så det på respektive berörd myndighet klargörs vem som är kontaktperson. bör vara pådrivande för att genomföra detta. ISA:s och ;s hemsidor bör länkas till varandra. 6.8.6Regional samverkan och utbildningsverksamhet (ingår i fokusområde industri och tjänster) Kostnad: (direkt kostnad ) Inga etableringar redovisas på funktionen. Ett sätt att beskriva funktionen är genom de aktiviteter som genomförs för regioner och kommuner. Detta har gjorts genom allmänna seminarier om utländska investeringar (målgrupp ledning), seminarier om s.k. eftervård (after care) (mål- grupp kommunala/regionala tjänstemän, politiker m.fl.) och stöd på annat sätt. Omfånget framgår av nedanstående tabeller. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Antal aktiviteter med målgruppen regioner/kommuner Aftercare (beståndsvård) Antal deltagare i ovannämnda aktiviteter Tabellerna visar att t.o.m. genomfört 116 aktiviteter som berört ett stort antal kommuner och personer. En stor del av detta har utförts inom projektet investeringssamverkan tillsammans med och Kommunför- bundet. Funktionen har huvudansvar för ISA:s samarbete med regio- nerna. Den har för ISA:s räkning ingått samarbetsavtal med de regionala organ som haft mandat att företräda regioner i det inve- steringsfrämjande arbetet. Avtalen ingås på tre nivåer där tre är den högsta. 3) innebär att gemensam verksamhetsplan upprättas och genomförs , 2) innebär avsiktsförklaring att senare ingå avtal på nivå 3 och överenskommelse om informationsutbyte och kompetensutveckling för att skapa förutsättningar för detta. 1) innebär samarbete inom ISA:s projektverksamhet och på ad-hoc- basis. Med tre regioner finns gemensamma verksamhetsplaner ut- arbetade, med nio överenskommelser om informationsutbyte och kompetensutveckling och med några pågår förhandlingar. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat de regionala organen presenteras utåt både som företrädare för respektive region och . Här kan också nämnas att med stöd av regionalpolitiska medel hälftenfinansierar två regionala investeringsfrämjare, i och i . I tillträder en investeringsfrämjare . Avsikten är att inrätta sådana tjänster också i , , och . Dessa investeringsfrämjare är anställda av respektive region som finansierar den andra hälften av kostnaden. Finansieringen är tidsbegränsad. De 12 överenskommelser som ingåtts på nivå 2 och 3 framgår av tabellen nedan. Regionala samverkansavtal - läget BRG – Business Region , , , Lilla Edet, , , , , , , , och 24 kommuner i samt samt alla andra kommuner genom Läns- , , , , Alla kommuner i län Alla kommuner i län ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Alla kommuner i och Alla kommuner i län , , , , Ad hoc avtal på projektbasis Överenskommelse om gemensam kompetensutveckling och hur informationsflöden skall skötas Överenskommelse om årlig gemensam verksamhetsplanering . Funktionen har vidare ansvar för ISA:s deltagande i de regionala tillväxtavtalen. Med två regioner, och , finns särskilda avtal mellan regionen och inom ramen för tillväxtavtalen. Utredningen anser denna funktion mycket viktig. Alla etableringar hamnar ju på en viss ort och är således till sin karaktär lokala. Kompetens att hantera utländska investerare måste finnas på den regionala och lokala nivån. Eftersom inte har kapacitet att i större omfattning bistå enskilda kommuner är det viktigt att den regionala nivån fungerar väl. Utredningen har fått uppfattningen att den kompetensutveckling som tillsammans med andra bidragit till bl.a. inom projektet investeringssamverkan varit mycket värdefull för att förbättra kunskaperna och insikten om betydelsen av utländska investeringar. Det hör till bilden att främjande av utländska investeringar kom i gång sent i och att det därför på många håll saknades kompetens om och förståelse för området. ISA:s arbete förefaller t.ex. ha bidragit till att regioner och kommuner i många fall blivit bättre på att presentera sin kommun och lyfta fram uppgifter som är av särskild relevans för utländska investerare. Vidare har regionerna också fått bättre insikt i vilka för- och nackdelar den egna kommunen har vad gäller ut- ländska etableringar liksom vikten av att snabbt kunna sköta kon- ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat takter och skriftväxling på engelska. En viktig del av arbetet har bestått i att medverka till inrättandet av och stödet till de regionala investeringsfrämjare som utsetts i vissa regioner. Utredningen tror att dessa tjänster varit särskilt viktiga i ett skede då kompetens på detta område byggs upp. Utredningen anser det viktigt att ISA:s kontakter med regioner sker i samverkan eller samråd med andra aktörer, t.ex. /och . Behovet av insatser för att öka kunskaperna om investerings- främjande åtgärder har naturligtvis varierat mellan olika regioner och varit beroende av storleken på respektive regions organisation samt dess mognadsgrad. I de regioner som ännu inte bestämt hur investeringsfrämjandet skall skötas har , såvitt utredningen kan bedöma, en viktig roll som pådrivare och sakkunnig. Det är viktigt att investeringsfrämjande blir en integrerad del av regionernas ar- bete med näringsutveckling. Kontakterna med kommuner och regioner ger värdefull kunskap om näringslivets förutsättningar i olika delar av landet. Det är viktigt att denna sprids vidare i organisationen. redovisar inga resultat i form av etableringar som är hän- förliga till denna funktion vilket förefaller riktigt med tanke på verksamhetens karaktär. Om man önskar göra en kvantitativ be- dömning av verksamheten är det naturligt/lämpligt att studera vilka och hur många aktiviteter man hunnit med sedan bildades. Funktionen har genomfört ett stort antal aktiviteter som engagerat i stort sett samtliga regioner och flertalet kommuner. Utredningen bedömer att dessa aktiviteter varit värdefulla. 6.9Bör ha en regionalpolitisk uppgift? har som huvuduppgift att attrahera utländska investeringar till . Häri ingår att samverka med regionala och lokala aktörer i hela landet och arbeta med rådgivning och kompetensutveckling gentemot dessa. avgör själv hur mycket av ramanslaget som skall användas för detta. Därutöver har som tidigare nämnts tilldelats extra regionalpolitiska medel genom särskilda regeringsbeslut. Större delen har härrört från det s.k. 500-mnkr programmet som upphör . I besluten har i de flesta fall angetts hur medlen skall disponeras (mest för projekt ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat och en mindre del för regionala investeringsfrämjare och kompetensutveckling/utbildning av regioner/kommuner). Vad gäller de medel som öronmärkts för projekt har inga särskilda krav ställts på utnyttjande bara till gagn för stödområdet. Detta beror på att de projekt som fått sådan finansiering bedömts kunna ha positiv betydelse för det regionala stödområdet. Medlen för regionala främjare har enbart kunnat utnyttjas i namngivna regioner och medlen för kompetensutveckling m.m. bara för aktiviteter inriktade mot stödområdet. har också ålagts att delta i processen kring de regionala tillväxtavtalen (RTA). Genom de särskilda regeringsbesluten har tilldelats en regionalpolitisk uppgift. Utredningen har övervägt om det finns motsägelser mellan ISA:s huvuduppdrag och den regionalpolitiska uppgift man fått sig ålagd. Skälet att skilja på ISA:s näringspolitiska roll och dess regional- politiska uppgift är främst att måste vara konsistent. skall i ett investeringsfrämjande perspektiv framstå som tekniskt avancerat, med en kompetent arbetskraft och ett företags- vänligt klimat. Ges den regionalpolitiska rollen för stor tyngd eller felaktig inriktning finns risken att Sverigebilden fokuseras på stöd- perspektiv och verksamheter med lågt förädlingsvärde. Utredningen bedömer inte att detta varit fallet utan att de regionalpolitiska aktiviteterna varit värdefulla. Ett skäl är att så stor del av medlen avsatts för just projekt, dvs. operativt arbete, där man aktivt i samarbete med berörda regioner bearbetat potentiella investerare. Dessa projekt har genom resurstillskotten kunnat be- drivas mer aktivt och än annars vilket varit till för- del både för stödområdet och landet i övrigt. Utredningen bedömer att kan förena sin huvuduppgift med en regionalpolitisk uppgift. Det är dock viktigt att den sistnämnda inte tränger undan annan verksamhet. Vidare bör sådana extra upp- gifter i huvudsak stå i överensstämmelse med övrig verksamhet så att samordningsfördelar kan uppnås. Utredningen anser att kommande beslut om tilldelning av regionalpolitiska medel bör utgå från en strategi rörande som redskap i regeringens regionala utvecklingspolitik. Med en sådan strategi bör tillgängliga centrala medel kunna tilldelas för en flerårsperiod vilket underlättar ISA:s administrativa hantering. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat bör uppmanas att efter samråd med andra aktörer inkomma med förslag på aktiviteter som bör ingå i en sådan strategi . Detta arbete torde i stor utsträckning kunna göras inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. Då skulle även de olika regionala aktörerna kunna engageras i ett inriktat arbete för att analysera styrkor och svagheter i respektive regions viktigare kluster. Sådana analyser skulle kunna vara en god utgångspunkt för att bedöma vilka insatser av näringspolitisk natur som borde prioriteras. Här är naturligtvis inte alltid behovet av eller önskemålet om utländska investeringar den viktigaste faktorn för en region, utan det kanske oftare är andra näringspolitiska insatser. Men investerings- främjandet skulle sättas in i ett närings- och regionalpolitiskt sammanhang som skulle förbättra samspelet mellan de olika näringspolitiska aktörerna såväl nationellt som regionalt. Engageras de olika regionala aktörerna i detta arbete, kan en kraftfull driv- kraft utnyttjas för att bereda väg för investeringar. Genomförs den regionalpolitiska uppgiften på detta sätt ser utredningen inga mot- sättningar mellan ISA:s huvuduppgift och det regionalpolitiska arbetet som ålagts. För att ett samordnat agerande av detta slag ska fungera krävs att UD och utvecklar former för en gemensam strategisk planering inom detta område. och dess myndigheter kan tillföra kompetens om och analyser av olika regioners behov av och förutsättningar för utländska investeringar och sätta in det i ett regionalpolitiskt perspektiv. Det kan framöver bli ändrade förutsättningar för vad gäller att tilldelas extra medel, dels till följd av att 500-mnkr- programmet upphör , dels till följd av den framlagda propositionen om en regional utvecklingspolitik. Den sistnämnda kan medföra förändringar vad gäller fördelning av regionalpolitiska medel mellan den centrala och regionala nivån. Om den regionala nivån får större inflytande kan de regionala till- växtavtalen komma att få ökad betydelse jämfört med . Detta innebär i så fall att måste ägna större resurser än åt kontakter med den regionala nivån för att få tillgång till extra medel. Utredningen noterar i detta sammanhang att det i nyss- nämnda proposition föreslås särskilda medel för utveckling av kluster och innovationssystem och att tre kluster av särskilt in- tresse för stödområdet nämns. Det är f.n. inte möjligt att veta om och i vilken omfattning kan få tillgång till dessa medel. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Utredningen anser att största tillväxtregioner, dvs. stor- stadsområdena och några ytterligare, bör vara särskilt uppmärk- sammade i det investeringsfrämjande arbetet. Det är dessa regioner som ofta har den bästa möjligheten att konkurrera med utländska etableringsalternativ. I dessa regioner finns den kritiska massa som krävs för att man på allvar skall kunna attrahera verksamheter som kräver närvaro av universitet, kvalificerad arbetskraft, utbyggd infrastruktur och relevanta kluster. De svenska regionerna är i ett europeiskt perspektiv genomgående små. Därför är det strategiskt viktigt att tydliggöra möjligheterna i de största regionerna för tänkbara investerare. bör därför utveckla samarbetet ytterligare med de största tillväxtregionerna för att utveckla gemensamma strategier för investeringsfrämjandet. Utredningen vill betona att investeringar i dessa regioner också har stor betydelse för övriga svenska regioner. Utredningen redovisar i detta avsnitt ISA:s resultat i form av eta- bleringar. Sammanställningarna baseras på underlag från , främst årsredovisningarna. Först redovisas antalet etableringar som på något sätt medverkat i och det antal arbetstillfällen som dessa medfört. Därefter redovisas etableringarna uppdelade på ur- sprungsland, sektor, etableringsort, typ av investering samt ISA:s andel antalsmässigt av utländska investeringar. Antalet kvalificerade förfrågningar och kundstockens storlek samt det egna uppföljningssystemet av investeringar behandlas likaså. En sammanvägning görs också av dessa kvantitativa resultat med andra resultat i form av aktiviteter och prestationer som utfört. 6.10.2Antalet etableringar där medverkat Antalet investeringsbeslut där har medverkat uppgår för till 444 medan antalet nya arbetstillfällen upp- går till 3 700. Därtill kommer ytterligare 1 900 arbetstillfällen som följd av expansion efter de initiala investeringarna. Utvecklingen över tiden framgår nedan. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Antalet etableringar där medverkat och antalet nya jobb Källa: ISA:s årsredovisningar Det kan konstateras att antalet beslut där medverkat ökat , detsamma gäller antalet skapade arbetstillfällen. Storleken på de etableringar som medverkar i är som kan här- ledas från tabellen ganska liten, ca åtta arbetsillfällen per investering initialt. har i sin femårsrapport gjort en beräkning av värdet av ovannämnda arbetstillfällen. Man har därvid satt ett värde på per årsarbete och sedan multiplicerat detta med antalet skapade nya arbetstillfällen, dvs. Detta ger en summa på . Lägger man därtill de 1 900 arbetstillfällen som tillkommit efter de initiala investeringarna ökar värdet till . framhåller att man därtill bidragit till att bevara jobb liksom att varje nytt jobb indirekt bidrar till andra jobb. framhåller att man inte bör mäta resultatet endast i arbetstillfällen utan ta hänsyn till andra viktiga variabler som teknologitillskott, klusterförstärkning och ökad konkurrenskraft. nämner i sammanhanget att ISA:s anslag uppgått till knappt . Nedan redovisas etableringarna fördelade på land, sektor, etable- ringsort och typ av investering. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Tabellen visar att ett fåtal större länder samt ett par grannländer dominerar dessa etableringar. Störst är följt av och . Även , och är relativt stora. De tre viktigaste länderna , och stod tillsammans för av den etableringar som medverkat i. Etableringarna fördelade på sektorer framgår nedan (enligt samma uppdelning som i ISA:s årsredovisningar). Tabellen visar att sex områden (IT, hälso-/sjukvård, call center, bilindustrin, elektronik och stått för av de etableringar som medverkat i. Siffrorna pekar på att en relativt stor del av dessa investeringar görs inom sektorer där tillgång på kompetens är viktig. Dessa sammanfaller också till stor del med områden där bedriver proaktiv verksamhet. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Etableringar fördelade på etableringsregion Källa: ISA:s årsredovisningar * 1998 Därtill kommer 6 beslut om kliniska prövningar som av konfidentiella hänsyn till företagen ej kan anges (86+8=92) ¤ I gruppen oklar/okänd ingår nya etableringar, där lokaliseringen vid redovisningstillfället inte var beslutad. Tabellen visar att en stor del - av etablering- arna- gjorts i de tre största regionerna. domi- nerar med ca hälften av investeringarna och därefter följer Göteborgs- och Malmö-regionerna med åtta respektive ca tio pro- cent. Återstoden fördelas på övriga delar av landet – - eller är oklar. Redovisningen under oklar/okänd inne- bär att lokaliseringen vid etableringstillfället inte var bestämd. Antalet etableringar i stödområdet uppgick till 54 under perio- den /96-2000 (66 t.o.m. ). Dessa 54 fördelades geo- grafiskt på följande sätt - 25, 14, 4 och oklara 11 (varav 6 nog i ). Sektormässigt var fördelningen Call Center 14, prospektering 13, skog- och träsektorn 8, bil- industri 7 och övrigt 12. Några av dessa, t.ex. inom , är betydande arbetsgivare på sin ort. Ett exempel är Sykes som har 160 anställda i . I nedanstående tabell visas fördelningen på olika slags invester- ingar ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat ISA:s medverkan vid etableringar efter typ av investering *+6 beslut om kliniska provningar som av konfidentiella hänsyn till företagen ej kan anges Tabellen visar att av de fall där medverkat avser nyetableringar. Därefter följer förvärv som är den klart största volymmässigt i betalningsbalansstatistiken och övrigt expansion och samriskföretag och med elva, . Nedanstående tabell visar ISA:s andel av det totala antalet gjorda investeringar i men säger inget om ISA:s beloppsmässiga andel. Eftersom nyetableringar ofta är relativt små som det ägt rum ett antal mycket stora förvärv , bedöms ISA:s andel uttryckt i pengar varit lägre än vad andelen ger intryck av. Siffrorna är hämtade från två olika källor och inte direkt jämförbara. Tabellen bör därför betraktas som en illustration. ISA:s medverkan vid utländska investeringar Antalet utländska företag i ISA:s andel i procent Källa: ITPS och ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat ISA:s medverkan har varierat kraftigt mellan olika år. Den har legat mellan och . De har den varit respektive . 6.10.3Antalet kvalificerade förfrågningar och kundstockens storlek m.m. Antalet nya kvalificerade förfrågningar och kundstocken har ut- vecklats enligt följande: Siffrorna visar att antalet kvalificerade förfrågningar efter en kraftig ökning sedan minskat något. förklarar detta med att ISA:s princip för registrering utvecklats över åren och att kraven vid klassning av förfrågningar skärpts. Kund- stocken, dvs. summan av antalet aktuella kvalificerade förfråg- ningar har vuxit år men långsammare än tidigare vilket även detta förklaras av skärpt klassning av förfrågningar. Siffrorna från olika år är därför inte helt jämförbara. Begreppet kostnadseffektivitet tolkas här som förhållandet mellan vad man får ut i form av resultat satt i relation till de resurser som utnyttjats för ändamålet. Det kan t.ex. avse det antal etableringar som medverkat till eller värdet av dessa jämfört med de totala resurser som disponerat. Utredningen noterar att revisionsbe- rättelserna inte innehållt några anmärkningar mot ISA:s sätt att an- vända sina medel, varken i projekt- eller övrig verksamhet. Ett sätt att mäta verksamhetens resultat/kostnadseffektivitet är som själv gjort att ställa resultatet i form av värdet av antalet skapade arbetstillfällen mot de resurser som disponerat. Det finns en svaghet i detta resonemang. är ju endast en aktör av många i samband med en utländsk investering som i sig är en kom- ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Det är omöjligt att veta i vilken utsträckning på- verkat beslutet. Det är också omöjligt att veta hur utvecklingen blivit utan . Trots dessa och andra reservationer finns det ett visst värde att, som gör, visa resultatet på detta sätt med sina fel och brister eftersom det ger en fingervisning om rimligheten i resursinsatsen. ISA:s uppskattning att värdet av ett arbete i grova drag motsvarar normala lönesummor samt sociala avgifter förefaller rimligt. Man måste dock vara försiktig med slutsatserna eftersom en rättvisande kalkyl är betydligt mer komplicerad och måste inkludera en mängd andra faktorer. Utredningen konstaterar att upp- skattat att i ca en fjärdedel av de investeringar medverkat i spelat en avgörande roll för att få etableringen till stånd i . Förutsatt att detta är riktigt, kan förenklat antas att spelat en avgörande roll för en fjärdedel av de jobb man varit med om att skapa (dvs. en fjärdedel av 3 700+1 900=1 400). har därutöver bidragit till att få andra etableringar till stånd. Om detta är riktigt, är värdet av insatsen betydande. Om man utgår från ISA:s medel- värde för värdet på ett jobb, dvs. , blir värdet av dessa 1 400 jobb ca ) förutsatt att varje jobb funnits i bara . Uträkningen visar att det behövs relativt få nya jobb för att ISA:s verksamhet skall betala sig. Utredningen vill understryka att detta måste ses som en mycket förenklad illustration som man inte kan dra några bestämda slutsatser från. Det kan finnas skäl att sätta in ISA:s bidrag till ökad sysselsätt- ning i ett större sammanhang. Ett sätt är att jämföra ISA:s resultat på 3 700+1 900 jobb=5 600 jobb med sysselsättningsutvecklingen totalt och i näringslivet. Detta redovisas nedan.