sou · GPB348d4 · 2002-01-01 00:00:00 — Söder, M. (1990) Fördom eller Ambivalens? Värderingar och attity- der till funktionsnedsättning och handikapp. Tjörvason, S. (1993) Demokratiskt deltagande och kognitiv sociali- sation. 2000:13 Utvärdering av ny lagstiftning för färdtjänst och riksfärdtjänst: ett producentperspektiv. , , 2000. (2000) Utvärdering av ny lagstiftning för färdtjänst och riksfärdtjänst: ett resenärsperspektiv. Under tryck 2001. Wijkström, F. (1998) Different Faces of . (1996) Diversity at Work: The Business case for diversity. , and Sons. Etnisk mångfald i politiken I roman skriver från juldagen till sin syster i , att folk där hemma gärna ska veta att han blivit både kyrkovärd och nämnde- man. Vidare berättar han att han röstat och att han lade sin röst på som sedan blev vald till president. var, om jag ska använda nutidens svenska terminologi, en person med utländsk bakgrund, född i men bosatt i . Han var en person som aktivt engagerade sig och deltog i samhällslivet i sitt nya hemland. Det har gått sedan , tillsammans med många andra, lämnade . Från att ha varit ett utvandrarland och omvandlades efter till att bli ett invandrarland. Mer än var tionde person i den svenska befolkningen är utrikesfödd. Räknar vi även dem som har minst en utrikesfödd förälder ingår nästan var femte person i i kategorin personer med ut- ländsk bakgrund.1 En självklar och berättigad fråga är om det skickas liknande meddelanden som – per brev, e-post eller telefonsamtal – från dessa personer till släktingar och vänner i andra länder och världsdelar. Mejlar en somalisk kvinna till sina bröder i om att hon tjänstgör som nämndeman vid ? Ringer en irakisk man till sin mor i för att berätta att han nominerats till en valbar plats i efter att ha varit aktiv både i kommun- och landstingspolitik? 1 och 2000b, s. 7. rysk kvinna till sina vänner i att hon nu hanterar ordförandeklubban i kommunstyrelsen i ? I det svenska samhället kan man se två rörelser som drar åt olika håll. Den ena rörelsen kan man finna uttryck för till exempel i lag- stiftning och i olika utredningar. Den går mot ökad jämlikhet mellan olika befolkningsgrupper. Kommittén om medborgarskaps- krav skriver i sitt betänkande att utvecklingen i mer och mer kommit att inriktas mot en större jämlikhet i rättslig bemärkelse mellan svenska medborgare och den övriga befolk- ningen.2 Den rättsliga betydelsen av medborgarskap har minskat som en konsekvens av den politiska viljan att landets alla invånare i största möjliga utsträckning ska ha samma rättigheter och skyldig- heter. De invandrade personer som blivit svenska medborgare har formell rätt att delta i politiken, de har rätt att rösta vid samtliga allmänna val och de har rätt att kandidera för politiska församlingar. Utländska medborgare fick rösträtt i kommunal- och landstingsval 1976, men deras rösträtt gäller inte riksdagsval. Samtliga politiska partier stod bakom reformen, vars syfte bland annat var att öka det direkta politiska inflytandet på det kommunala området för dem som inte var svenska medborgare. Medlemskapet i EU har utvidgat rösträtten i kommunal- och landstingsval till att gälla även medborgare i andra EU-stater, om de är folkbokförda i . Samma sak gäller även dem som är medborgare i och . I detta sammanhang kan det vara av intresse att nämna två färska utredningar som även de pekar i riktning mot större jämlikhet. Den ena, , föreslår att man fullt ut ska acceptera dubbelt medborgarskap, vilket skulle kunna ge fler personer rösträtt vid riksdagsval. behandlar regeringens proposition, som ansluter sig till kommitténs förslag, . Den andra, Kommittén om medborgarskapskrav, föreslår bland annat att samtliga utländska medborgare ska ges rösträtt vid kommunala val och vid kommunala folkomröstningar förutsatt att de är folkbokförda i kommunen respektive ifråga. Den nu gällande treårsregeln skulle därmed upphöra. Därmed skulle också skillnaden mellan å ena sidan EU-medborgare samt medborgare i och och å andra sidan medborgare i andra länder försvinna. De som har rösträtt ska även vara valbara. Från den sistnämnda kommittén kommer även ett förslag om att kravet på 2 SOU 2000:106, s. 296. svenskt medborgarskap för nämndemän ska tas bort. Den officiella politiska ambitionen kan enligt min mening förstås som en strävan efter större jämlikhet i det politiska livet. Frågor som rör medborgarnas insyn och deltagande i den kommunala demokratin har behandlats i ett flertal utredningar. Dessa visar en motsägelsefull bild som inne- håller såväl positiva som negativa inslag. Å ena sidan kan man finna starka inslag av såväl engagemang som kunskap, systemtillit och högt deltagande i samhällslivet. Å andra sidan kan man upptäcka utanförskap, missnöje och avståndstagande.3 Här har vi den andra rörelsen, den som går åt motsatt håll. skriver att har skapat nya konfliktlinjer. En av skiljelinjerna går mellan personer med utländsk bakgrund och den övriga befolkningen.4 menar att skillnader- na mellan utrikes och inrikes föddas politiska deltagande var obetydliga. Förmågan att överklaga beslut, ta kontakt med beslutsfattare och delta i offentliga demonstrationer var ungefär densamma för både grupperna. Valdeltagandet vid valet , då utländska medborgare fick rösta vid allmänna val till kommun-, landstings- och kyrkofullmäktigeval, blev dock lågt för svenska förhållanden. av de röstberättigade personerna med utländsk bakgrund använde sin rösträtt. är situationen än mer bekymmersam. Vändningen kom enligt , då val- deltagandet minskade överlag. Det var främst två grupper som röstade i mindre utsträckning än tidigare – dels personer med kort utbildning och låg lön, dels röstberättigade utländska medborgare. Valdeltagandet bland de sistnämnda har nästan halverats från 1998. Mest påtagligt minskade valdeltagandet i storstadsförorter med en hög koncentration av personer med utländsk bakgrund.5 konstaterar således att gapet mellan utrikes födda och infödda svenskar har ökat . De utrikes födda deltar i klart lägre grad än andra, både vad gäller att påverka den egna vardagen och att påverka samhällsutvecklingen. De är exempelvis mindre aktiva inom politiska partier och föreningar. menar att det politiska utanför- skap som har drabbat många personer med utländsk bakgrund är 3www.riksdagen.se/Rixlex/Dir.1999:98. 4SOU 2000:1, s. 225. 5Dahlstedt 2000, s. 9. en av de mest dramatiska förändringarna i det svenska samhället . Därför riktar utredningen en uppmaning till de politiska partierna att lyfta upp det etniska perspektivet på samma sätt som man tidigare gjort med könsperspektivet. Först när människor uppfattar att de har reella möjligheter att utöva ett självständigt medborgarskap kan man förvänta sig att de tar de initiativ som krävs för att utöva medborgarskap. Görs inget från de politiska partiernas sida består eller kanske till och med ökar utanförskapet. I föreliggande rapport riktas sökarljuset mot de politiska parti- erna. Rapporten har en beskrivande karaktär, och den belyser partiernas arbete för etnisk mångfald i det politiska livet genom att lyssna på både partipolitiskt engagerade personer och se till partiernas offentliga dokument. Rapporten ger en lägesbeskrivning av hur man inom riksdagspartierna ser på etnisk mångfald i det politiska livet och gör härigenom nedslag i en pågående diskussion. 1.1Uppdragets syfte och innehåll Undersökningen har gjorts på uppdrag av , som formulerar uppdraget på följande sätt: Arbetet bör belysa hur de politiska partierna arbetar för att göra personer med utländsk bakgrund delaktiga, som partimedlemmar och som förtroendevalda. Arbetet delas upp i två delar med en teoretisk del som beskriver partiernas idéer och tankar kring hur frågan skall hanteras och en praktisk del som beskriver hur detta faktiskt fungerar i kommunerna. Den första delen, som kommittén kallar för teoretisk, omfattar insamlande och sammanställande av riksdagspartiernas parti- program, handlingsplaner och andra skriftliga dokument som behandlar partiernas arbete med dessa frågor. Även en hearing med företrädarna för riksdagspartierna tillhör denna första del. De skriftliga dokumenten och hearingen kan belysa hur partierna resonerar kring uppgiften att ge personer med utländsk bakgrund bättre insyn i och möjligheter att delta i det partipolitiska arbetet och i den kommunala demokratin. Denna övergripande fråga kan brytas ned i följande operationaliserade delfrågor: Vilka målsätt- ningar och idéer har partiledningen kring dessa frågor? Vad vill man i partierna och vad gör man konkret? Vilka åtgärder har vid- tagits i form av program, arbetsgrupper, kampanjer och liknande? Har partierna särskilda invandrarorganisationer eller avdelningar? Finns det en vilja att förändra möjligheterna för personer med utländsk bakgrund att delta i det politiska livet på olika nivåer, allt från att rösta till att få förtroendeuppdrag på hög nivå? Om det finns en sådan vilja, hur uppfattar man resultaten och erfaren- heterna av de gjorda ansträngningarna? Är man överens inom partiet om den valda strategin? Den praktiska delen omfattar intervjuer med företrädare för de partier som finns representerade i . Denna del ska beskriva hur målsättningar och idéer kring ökad delaktighet omsätts i praktik och hur de fungerar i det lokala arbetet på basplanet. Här är de operationaliserade frågorna följande: Hur ser verkligheten ut i förhållande till de tankar som finns inom respektive partis ledning? Hur tillämpas partiernas målsättningar och idéer i den praktiska politiken i kommunerna? Hur ser de förtroendevalda i kommunerna på dessa frågor? Vilka hinder eller svårigheter finns det som specifikt kan hänföras till personer med utländsk bakgrund? Hur kan man överbygga eventuella språk- svårigheter? Råder det kunskapsbrist beträffande hur det svenska politiska systemet fungerar? Vilken roll spelar bristande integration på andra arenor, till exempel avsaknad av arbete? Finns det osynliga hinder av kulturellt slag, i i största allmänhet och i partiarbetet och partistrukturen i synnerhet? Har personer med utländsk bakgrund som fått förtroendeuppdrag stannat kvar på sina uppdrag? Syftet är att belysa hur de politiska partierna arbetar, dels på central nivå, dels i grundorganisationen på basplanet. De meka- nismer som eventuellt leder till exkludering av personer med utländsk bakgrund kan utgöras av attityder i partierna och hos de människor som verkar i dem på olika nivåer. Men mekanismerna kan också utgöras av strukturer, regler och procedurer på olika nivåer i partierna. I rapporten studeras följaktligen attityder och värderingar kring frågor som handlar om etnisk mångfald i det politiska livet och partiernas praktiska arbete med att engagera personer med utländsk bakgrund som medlemmar och förtroende- valda. Det handlingsutrymme och de valmöjligheter som finns för personer med utländsk bakgrund som vill engagera sig i det parti- politiska livet belyses också i rapporten. Uppdraget från genomfördes /2001. Det empiriska underlaget består för det första av partiernas skriftliga dokument, för det andra av muntligt material som samlats in under en hearing och för det tredje av intervjuer med förtroendevalda i de politiska partiernas grundorganisationer. I samband med inbjudan till en hearing uppmanade partierna att lämna in dokument som berör frågor kring etnisk mångfald i politiken till kommittén – en uppmaning som samtliga partier efterkom.6 I rapporten refereras endast till det material som företrädare för partierna hänvisade till under den hearing som anordnade för de politiska partierna. Sekretariatet tog kontakt med parti- sekreterarna för respektive parti och deltog också vid samman- träffandet med partierna. Samtliga deltagare hade i förväg tillsänts ett antal frågeställningar uppdelade på fyra teman varav tre har direkt anknytning till denna rapport, nämligen etnisk mångfald, rekrytering och förtroendeuppdrag.7 De frågeställningar som togs upp utformades i samråd med sekretariat. Ordföranden i utredningen ledde utfrågningen. Varje parti tilldelades en session . För rapporten har även representanter för varje riksdagsparti intervjuats. Lokala partier ingår således inte i undersökningen. Intervjuerna är gjorda i fyra sinsemellan olika kommuner: , , och , samtliga utvalda i samråd med sekretariat. är en kommun i närheten av en storstad. Kommunen växte och expanderade kraftigt då stora delar av den moderna bebyggelsen tillkom inom ramen för det så kallade miljonprogrammet. En stor del av kommunens befolkning har utländsk bakgrund. representerar en ort som omvandlats från bruksort till modern högskolestad. Den har både äldre och yngre invandring. är en småstad som har invandring i mindre omfattning. är en av storstäder med både gammal och ny invandring samt en närhet till kontinenten. 6Förteckning över materialet finns under rubriken . 7Se Förteckning över frågeställningar. I samråd med sekretariat beslutades att i intervjua representanter för liberalerna, och Moderata samlings- partiet, i för och Socialdemokraterna, i för och i för de gröna, Moderata samlingspartiet och Socialdemokraterna. I de två största riksdagspartierna, Moderata samlingspartiet och Social- demokraterna, har fem personer intervjuats. I de övriga, mindre partierna, intervjuades två personer i vardera parti. Enligt uppdraget skulle en person med utländsk bakgrund och en svensk intervjuas i varje parti. Av de socialdemokratiska politikerna är två svenskar och tre har utländsk bakgrund. För Moderata samlingspartiet är förhållandet det omvända. I de övriga partierna intervjuades en svensk och en person med utländsk bakgrund. I syfte att få insikt om det interna partiarbetet på basplanet är en av de intervjuade för varje parti en person med en central position i partiet, som till exempel ombudsman, ombudskvinna eller politisk sekreterare. Kontakt togs med en representant för respektive parti i de aktuella kommunerna antingen eller via e-post eller telefon. Dessa kontaktpersoner utsåg sedan de intervjuade förtroendevalda. Samt- liga kontaktpersoner var välvilligt inställda till undersökningen och hjälpte till med att ordna det praktiska, till exempel att avtala tider med dem som skulle intervjuas och ordna lokaler för intervjuer. Sammanlagt tjugo partipolitiskt aktiva personer ingår i under- sökningen. Hälften av de intervjuade har utländsk bakgrund. Två av dessa är födda i men har en utrikesfödd förälder. Av de övriga åtta med utländsk bakgrund kommer tre från geografiskt näraliggande länder, och . De övriga fem kommer från länder utanför –, , , och . Vistelsetiden i för de åtta som själva har invandrat till varierar från 4 till . Könsfördelningen inom undersökningsgruppen som helhet är något ojämn då sex av de intervjuade är kvinnor och fjorton män. Möjligtvis är detta ett utslag av att det är män som dominerar i partipolitiken. Endast fyra personer är gamla, vilket kan avspegla det faktum att ungdomar deltar i partipolitik i mindre utsträckning än medelålders. Den äldsta intervjuade är . Endast en är arbetslös, vilket avspeglar det förhållande att de arbetslösa, och i synnerhet de långtidsarbetslösa, är frånvarande på den politiska arenan. Intervjuerna har genomförts i samtalsform kring övergripande teman. Mer specificerade frågor har också ställts alltefter behov. Samtalsformen ger möjlighet till följdfrågor. De intervjuade informerades om undersökningens syfte i samband med första kontakten. Intervjuerna har spelats in på band och skrivits ut till relevanta delar. De citat som förekommer i rapporten har för läsbarhetens skull putsats från ordupprepningar och vanligt före- kommande fyllnadsord i talspråk som alltså, va och liksom. I citaten som innehåller en dialog markeras förtroendevald med F och intervjuare med I. Samtliga intervjuade kan beskrivas som politiska aktörer i den meningen att de är representanter för politiska partier. De har varit aktiva olika . En del har gjort karriär och kommit långt både i partiet och i kommunpolitiken, andra befinner sig i början av sin politiska bana. Alla utom två har politiska uppdrag i kommun- politiken. Dessa två har andra förtroendeuppdrag inom sina respektive partier. Samtliga kan med fog beskrivas som väl integre- rade i det svenska samhället och i det politiska livet. De besitter en position i sitt parti och i kommunpolitiken. Den bild som fram- träder i denna studie dokumenterar tankar och föreställningar om etnisk mångfald genom intervjupersonernas berättelser, utifrån deras erfarenheter och perspektiv. Från sin specifika utsiktspost, som inte enbart bestäms av deras position i det politiska livet utan också av deras yrkeserfarenhet, klasstillhörighet, kulturella och etniska tillhörighet, gör de sina erfarenheter i samhällslivet och politiken, tolkar dem och utvecklar olika handlingsstrategier för arbete med etnisk mångfald gentemot medborgarna och bland partikamrater. Den bild som ges i intervjuerna är sannolikt till stora delar ett resultat av deras specifika perspektiv som politiker. Man kan anta att bilden hade blivit en annan om de intervjuade varit personer som av någon orsak hade lämnat sitt parti eller hoppat av från kommunalpolitiska uppdrag. Det föreligger en risk att de som är inne i systemet inte ser de strukturella hinder och svårigheter som andra, vilka stött på dem eller rent av hindrats i sina politiska ambitioner på grund av dem, skulle kunna berätta om. Det före- ligger också en risk att man med tiden blir hemmablind för de eventuella hinder och svårigheter som finns i partistrukturen eller politiken i stort. De egna eventuella erfarenheterna av dessa kan ligga långt bakåt i tiden och kan ha suddats ut eller förminskats av tidens gång. Vidare kan man anta att de intervjuade politiska aktörerna gärna vill tala väl om sitt parti. De är ju representanter för sitt parti och dess politik. Det kan vara frestande att i alla lägen framställa sitt parti i ljus dager i omvärldens ögon. Å andra sidan kan en etablerad position ge en större frihet att framföra kritiska synpunkter. Debatten och den offentliga diskussionen om vilka möjligheter personer med utländsk bakgrund har i den svenska politiken har pågått under . Kunskapen om de korrekta åsikterna är säkerligen väl internaliserad hos de politiska aktörerna. Detta sammantaget kan, men måste inte, bidra till att det som sägs i intervjuerna inte helt överensstämmer med verkligheten och praktiken i partierna och kommunpolitiken. Rapporten är indelad i sju kapitel med varsitt övergripande tema. Trots att rapporten måste ses mer som beskrivande än teoretisk tas några begrepp och perspektiv upp i det andra kapitlet Begrepp och perspektiv. I övrigt är texten upplagd så att den parallellredovisar synpunkter från hearingen, uppgifter i partiernas offentliga dokument och intervjuer med förtroendevalda i partiernas grund- organisationer. I det tredje kapitlet Etnisk mångfald och representa- tion diskuteras den etniska mångfalden och partiernas syn på den. Hur ser partiernas retorik kring etnisk mångfald ut och hur motiveras värdet av etnisk mångfald? Därefter följer de kapitel som närmare undersöker hur partierna förverkligar sina ambitioner om etnisk mångfald i de politiska församlingarna. Det fjärde kapitlet, Partipolitiskt engagemang, inleds med de intervjuade förtroendevaldas berättelser om sitt eget politiska engagemang för att därefter diskutera varför medborgare, och då i synnerhet personer med utländsk bakgrund, engagerar sig i allt mindre omfattning partipolitiskt. I det femte kapitlet, Rekrytering, redovisas partiernas tankar om hur man ska kunna arbeta utåtriktat för att nå personer med utländsk bakgrund. Här berättas också hur man som ny medlem blir mottagen i ett parti och hur partierna tar hand om sina nya. Kapitlet tar också upp de eventuella hinder och svårigheter som kan möta de nya medlemmarna. Det sjätte kapitlet, Förtroendeuppdrag, beskriver hur man i partierna resonerar kring de krav som ställs i rekryteringsprocessen och om det finns medvetna strategier för att uppnå etnisk mångfald i de olika politiska församlingarna. I kapitlet Sammanfattning görs en summering av de föregående kapitlen. 2 Begrepp och perspektiv 2.1Den centrala nivån och basplanet Undersökningen rör sig på två plan eller i två interagerande sammanhang som är delar av samma helhet, det vill säga ett parti. Undersökningen ska granska dels hur partierna tänker, det vill säga det som sägs på en mer central nivå, och dels hur dessa tankar är förankrade och hur de omsätts i den mer praktiska vardagen på basplanet. Partiernas offentliga dokument och uttalanden kan beskrivas som ett kommunikationsflöde som kan anses vara till- gängligt för alla. De kan antas vara kända och möjliga att ta till sig av för partimedlemmar och allmänheten. I dem formuleras ideal och värden i förhållande till vad som kan sammanfattas som en all- män opinion. Dokumenten och uttalandena ska vara i takt med tiden, de ska lyfta fram de dagsaktuella frågorna och de ska visa den politiska vindriktningen. Inom ramen för denna undersökning är det av intresse att belysa på vilket sätt frågor om etnisk mångfald och representativitet tas upp i dokumenten och av partiföreträdare under hearingen. Efter att den allmänna rösträtten infördes i ökade valdeltagandet stadigt och uppgick till , för att därefter sjunka till något lägre nivåer. Vid det senaste valet deltog av de röstberättigade. Som tidigare nämnts utgör personer med utländsk bakgrund en av de grupper där valdeltagandet sjunkit mest. Det andra valet till 1999 lockade av de röst- berättigade till valurnorna. Efter valet uppstod en livlig och bekymrad debatt om det sjunkande valdeltagandet, om det minskande medlemsantalet i de flesta av de politiska partierna och deras ungdomsförbund, men också om de allt färre aktivt enga- gerade, de klent besökta politiska mötena och de tynande folk- rörelserna.8 Situationen beskrevs ofta som en kris, för partierna såväl som för hela samhället. För att förstå den ovan beskrivna utvecklingen måste sökarljuset riktas mot det lokala arbetet på basplanet. Det är bland annat där som de offentliga dokumentens idéer och visioner ska omsättas i praktisk handling. På basplanet möter partierna sina väljare ansikte mot ansikte och det är där de enskilda medborgarna känner kon- ekvenserna av den förda politiken. Det är partiorganisationerna på basplanet som har det yttersta ansvaret för medlemsrekrytering och för rekryteringen till de politiska uppdragen på skilda nivåer. Det är där som medborgarna möter representanter för de politiska partierna, och det är där som de politiska aktörerna kan fånga upp och föra vidare medborgarnas reaktioner och önskemål till olika partiinstanser. Som nämnts hänger den centrala nivån och basplanet samman. De interagerar och påverkar varandra. Flöden av tankar och idéer går i båda riktningarna och ger näring åt varandra. Verksamheten på basplanet, som till exempel arbetet med att rekrytera fler invandrare som medlemmar och som förtroendevalda, påverkas förmodligen av det som sägs i de offentliga dokumenten. Om det till exempel finns ett starkt stöd för större etnisk mångfald i de offentliga dokumenten kan man anta att mångfaldstanken genom- syrar samtliga nivåer i partierna. Hur ledningen i de politiska partierna talar, både utåt mot allmänheten och inåt partiet, kan ha betydelse för hur man agerar och arbetar i partiernas lokal- organisationer. På motsvarande sätt förs intryck, erfarenheter och kunskaper som samlas på basplanet uppåt i organisationens mer centrala delar. Ett opinionstryck nerifrån från medlemmarna och grundorganisationen på basplanet påverkar givetvis politikens innehåll och mål på en mer central nivå. 2.2Personer med utländsk bakgrund – vilka är de? I uppdraget från används begreppet personer med utländsk bakgrund. En av regeringen tillsatt arbetsgrupp har föreslagit att begreppen invandrare, nyanlända invandrare och personer med utländsk bakgrund definieras enligt följande när de används i författningssammanhang: Invandrare är