sou · GPB310d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Donatorn kan, om sambon inte samtyckt till insemina- 30Samtycke från partnern/sambon krävs. direkt på grund av lag utan att något särskilt beslut fattas. 32För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 33Något som i princip inte skall kunna inträffa om reglerna följs. Bilaga 2 SOU 2001:10 domstol (vilket kan ske på Domstol torde inte kunna Domstol torde inte kunna förklara donatorn vara far förklara donatorn vara far Barnet har rätt att, Barnet har rätt att, mognad, få del av upp- mognad, få del av upp- skall ha en reell möjlighet skall ha en reell möjlighet krävs i praktiken att barnet krävs i praktiken att barnet får vetskap om att det har får vetskap om att det har sperma från en donator 34Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. 35För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 36För att gälla skall bekräftelse godkännas av socialnämnden och modern. Att samtycke från sambon till inseminationen saknas skall i princip inte kunna inträffa om reglerna följs. 37Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. på sjukhus utomlands eller privat. 39För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 40Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. SOU 2001:10 Bilaga 2 kommit till genom inse- En fråga kommittén har att ta ställning till är under Vill man ha regler (efter initiativ av som motsvarar dem som gäller för gifta framstår det som naturligt att med- om partnern inte samtyckt om det är sannolikt att Donatorn kan i vissa fall Donator kan, om sambon inte samtyckt till inse- minationen och att med- domstol (vilket kan ske på eller barnet) eller att med- vara far till barnet.40 vara far till barnet.42 41För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 42Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. Bilaga 2 SOU 2001:10 För att barnet skall få För att barnet skall få krävs i praktiken att någon krävs i praktiken att någon berättar för barnet att det berättar för barnet att det insemination och om vem insemination och om vem som donerat sperma. som donerat sperma. matiskt vara barnets med- En fråga kommittén har att ta ställning till är om med- kan inte själv väcka talan om att han skall förklaras vara barnets far. Faderskapet kan då också initiativ av barnet (företrätt kan inte själv väcka talan om att han skall förklaras vara barnets far. För att barnet skall få krävs i praktiken att någon krävs i praktiken att någon barnet vem som är dess som är dess far. 43För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 44För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. har det varit möjligt att registrera partnerskap på flera belgiska orter. Men registreringen var enbart av symboliskt värde och medförde inga rättsverkningar. En lag om registrerat partnerskap antogs i . Lagen trädde i kraft . Endast två personer kan registrera partnerskap tillsammans men i övrigt finns det inte några restriktioner i fråga om kön eller släktskap. Tanken bakom lagstiftningen är inte att skapa ett nytt civilt institut, utan snarare att möjliggöra en lösning på vissa praktiska problem rörande egen- dom och ekonomi. De juridiska effekterna av ett registrerat part- nerskap är således inte särskilt långtgående. Ett registrerat partner- skap innebär inga rättigheter eller skyldigheter gentemot den andre partnerns barn. som lagen varit i kraft ingick 850 par registrerat partnerskap, varav 95 par var homosexuella. Endast gifta par och ensamstående får adoptera . Men den belgiska regeringen har uttalat att de har för avsikt att, liksom , föreslå en lagstiftning som ger homo- sexuella par möjlighet att adoptera belgiska barn, såväl i form av styvbarnsadoption som gemensam adoption Homosexuella kvinnor har tillgång till artificiell befruktning. Inseminationsklinikerna kan själva bestämma om de vill ta emot homosexuella och det finns flera kliniker som gör detta. 1 Källor: Justitieministerierna i , , , Lesbian and (), Lesbian Motherhood in Europe, Legal, GayLawNet, Föredrag vid konferens på ang. registrerat partnerskap, , artiklar på Internet. trädde Lov nr. 372 af 7. om registre- ret partnerskab i kraft i . Ett registrerat partnerskap i har i princip samma rättsverkningar som ett registrerat partnerskap i . Men en skillnad består i att en registrerad partner numera har möjlighet att styvbarnsadoptera partnerns barn. I samband med att ett lagförslag, om att ändra anknytningskraven för att få ingå registrerat partnerskap i , behandlades i framställdes en motion om att tillåta registrerade part- ner styvbarnsadoptera partnerns barn. Förslaget föregicks inte av någon utredning och det enda offentliga bakgrundsmaterial som finns är frågans behandling i . Förslaget antogs och är det därmed möjligt att genomföra en styvbarnsadoption inom ett registrerat partner- skap (Lov nr 360 af 2. ). Såväl biologiska som adopterade barn kan komma i fråga för en styvbarnsadoption. Men möjlighe- ten att styvbarnsadoptera ett tidigare adopterat barn är begränsad till att gälla endast inhemska barn. Adoptivbarn från andra länder än får alltså inte styvbarnsadopteras av en registrerad partner. Bakgrunden till att man endast införde en rätt att styvbarnsad- optera inhemska adoptivbarn var att man bedömde att ursprungs- länderna skulle ställa sig negativa till att homosexuella tilläts adop- tera. Därmed skulle det kunna finnas en risk för att heterosexuellas möjligheter att adoptera påverkades negativt. Före fanns det ingen lagstiftning rörande inse- mination i . Klinikerna kunde då själva bestämma vilka som skulle få tillgång till insemination. Detta ändrades i och med att inseminationslagstiftningen infördes. rosexuella par som ingått äktenskap eller som lever i ett äkten- skapsliknande förhållande tillgång till insemination.2 Homosexuella parförhållanden erkänns inte i lagstiftningen. Gifta par och ensamstående får adoptera barn. Det är tveksamt om en öppet homosexuell person skulle få medgivande att adop- tera. Även ensamstående kvinnor har möjlighet att erhålla assisterad befruktning. Det finns ännu ingen möjlighet för homosexuella par att registrera partnerskap i . Men regeringen lämnade i slutet av novem- ber 2000 ett lagförslag till om att en sådan möjlighet skall införas. Partnerskapets rättsverkningar väntas bli i stort sett desamma som vid ingående av äktenskap. Ett krav är dock att regi- streringsförfarandet klart skiljer sig från de former som tillämpas vid ingående av äktenskap. Förslaget innehåller inga bestämmelser om möjlighet till gemen- samt föräldraskap för homosexuella par, t.ex. i form av styvbarns- adoption eller gemensam adoption. Det finns ingen inseminationslagstiftning i . Varje läkare eller klinik har själv möjlighet att bestämma vem som skall få till- gång till insemination. Det finska läkarförbundet har utfärdat rekommendationer om att endast kvinnor som är gifta eller som lever tillsammans med en man under äktenskapsliknande förhållan- den bör ges tillgång till insemination. Men det finns kliniker som tar emot lesbiska sökande. 2 utfördes inseminationer på lesbiska kvinnor av barnmorskor, eftersom inseminationslagens bestämmelser tog sikte på läkares möjlighet att utföra inseminationer. beslöt dock att stoppa denna verksamhet . antog en partnerskapslag som ger ogifta hetero- och homosexuella par en del av de rättigheter som dittills varit förbehållna gifta par. Lagen trädde i kraft . Par som registrerat sitt partnerskap får bl.a. möjlighet till sambeskattning samlevnad, vissa arbets- rättsliga och sociala förmåner samt ansvar för varandras skulder. Lagen ger inga rättigheter i fråga om föräldraskap, adoption eller artificiell insemination. som lagen var i kraft ingick mer än 6 000 hetero- och homosexuella par partnerskap. Gifta par och ensamstående får adoptera. Öppet homosexuella personer har nekats medgivande att adoptera. I har man en form av svag adoption som inte klipper av de familjerättsliga banden till ursprungsfamiljen. Denna form kan möjligen komma ifråga när det gäller styvbarnsadoption i ett homosexuellt parför- hållande. Enligt lagen om assisterad befruktning har ensamstå- ende och homosexuella par inte tillgång till assisterad befruktning. Homosexuella parförhållanden erkänns inte rättsligt. Gifta par och ensamstående får adoptera. Det är inte troligt att en öppet homosexuell person skulle få medgivande att adoptera. Enligt en obekräftad uppgift finns det ingen lagstiftning som begränsar vem som kan få tillgång till assisterad befruktning. Homosexuella parbildningar erkänns inte rättsligt. County överväger att införa en bestämmelse som ger såväl hetero- som homosexuella partners rätt att registrera sig (). Om bestämmelsen införs blir den första regionen i som tillåter detta. Ett registrerat partnerskap skulle komma att innebära att partnerna bl.a. skulle komma lättare fram i bostads- köer, få köpa gravplats tillsammans och betraktas som närstående av sjukvårdsinrättningar. Endast gifta par får adoptera. I undantagsfall kan även änkor eller under liknande omständigheter ensamstående personer få adoptera. Det finns ingen lagstiftning som begränsar vem som kan få till- gång till assisterad befruktning. Åtminstone en känd klinik accep- terar homosexuella kvinnor. är det möjligt för två personer av samma kön att registrera sitt partnerskap (Lög um stadfesta samvist [on confirmed cohabitation] no. 87 12. ). På används dock inte termen registrerat partnerskap för homosexu- ella par, eftersom det redan fanns ett sådant uella par som registrerar sitt samboförhållande hos the National Registry. Vidare ansåg man att ordet registrerat snarare förde tankarna till det formella förfarandet än till det permanenta äkten- skapsliknande parförhållande parterna avsåg att befästa. I stället används termen stadfesta samvist som motsvarar engelskans confirmed cohabitation. Men för enkelhetens skull används i detta sammanhang termen registrerat partnerskap även för homo- sexuella par. Registrerat partnerskap på har i princip samma rättsverk- ningar som ett registrerat partnerskap i . Men en skillnad består i att en registerad partner numera har möjlighet att styv- barnsadoptera partnerns barn. Liksom i framställdes en motion om att tillåta registre- rade partner styvbarnsadoptera partnerns barn, i samband med att ett lagförslag om att ändra anknytningskraven för att få ingå regi- strerat partnerskap i behandlades i Alltinget. Förslaget antogs och är det därmed möjligt att genomföra en styvbarnsadoption inom ett registrerat partnerskap (Lög um breytingu á lögum um stadfesta samvist 8. mai 2000). Såväl biologiska som adopterade barn kan komma i fråga för en styvbarnsadoption. Men möjligheten att styvbarnsadoptera ett tidi- gare adopterat barn är begränsad till att gälla endast inhemska barn. Adoptivbarn från andra länder än får alltså inte styvbarnsad- opteras av en registrerad partner. Homosexuella par får inte adoptera barn gemensamt. Adop- tionslagstiftningen sågs över med anledning av att avsåg att ratificera om skydd för barn och samarbete vid internationella adoptioner (konventionen ratifi- cerades ). I samband härmed föreslog den utre- dande kommittén att homosexuella par inte skulle ges möjlighet att adoptera gemensamt. Men den isländska regeringen har sagt sig vara beredda att ändå ta upp frågan. Det senaste beslutet i denna del är att avvakta resultatet av den svenska utredningen (dvs. denna kommittés arbete). Gemensam vårdnad för fler än två personer Om en person, som har vårdnaden om ett barn, gifter sig eller regi- strerar partnerskap3 får styvföräldern delad vårdnad om barnet, under förutsättning att barnet är bosatt i den nya familjen. Detta hindrar inte att båda de biologiska föräldrarna (eller adoptivföräld- rarna) fortfarande har vårdnaden om barnet. Tre personer kan alltså ha delad vårdnad om ett barn i . Endast heterosexuella par som ingått äktenskap eller som lever i ett äktenskapsliknande förhållande har tillgång till insemination i . Homosexuella parbildningar erkänns inte rättsligt. Flera motioner i ämnet har väckts men de har aldrig tagits upp till debatt i Parla- mentet. I några italienska städer kan homosexuella registrera sitt partnerskap, men det medför inga rättsverkningar. Endast gifta par får adoptera. 3 Här avses både registrerat partnerskap för heterosexuella par och stadfesta samvist för homosexuella par. Det finns ingen lagstiftning rörande assisterad befruktning. var varje klinik fri att bestämma vem de tog emot för behandling. Efter en het debatt i ämnet har emellertid det italienska läkarförbundet antagit regler som gör det möjligt att utesluta en medlem som inseminerar andra än gifta par. diskuterade det lettiska parlamentets kommission för mänskliga rättigheter ett lagför- slag om registrerat partnerskap. Den förslagna lagen var tänkt att ha samma juridiska verkan som de nu gällande lagarna för äkten- skap – med undantag för de regler som gäller för bröllop inom de religiösa institutionerna samt adoption och assisterad befruktning. Förebilder var de skandinaviska och nederländska lagarna. Förslag om registrerat partnerskap hade tidigare väckts , men då inte ens tagits upp till diskussion. förkas- tade dock den parlamentariska kommittén lagförslaget. Endast gifta par får adoptera. Homosexuella har inte tillgång till assisterad befruktning. Homosexuella parbildningar erkänns inte rättsligt. Gifta par och ensamstående får adoptera. Det finns inget förbud mot att homosexuella adopterar som ensamstående, men det är inte troligt att en öppet homosexuell person skulle få något medgivande till adoption. Endast gifta par har tillgång till assisterad befruktning. I infördes möjligheten för två personer av samma kön att registrera partnerskap (Lov om registrert part- nerskap nr. Ett registrerat partnerskap i har i princip samma rättsverkningar som ett registrerat partnerskap i . I finns det ingen möjlighet för registrerade partner att vare sig adoptera partnerns barn eller att adoptera gemensamt. Men diskussioner om att ta upp frågan har förts. Endast heterosexuella par som ingått äktenskap eller som lever i ett äktenskapsliknande förhållande har tillgång till insemination i . I kan homosexuella par, liksom heterosexuella par, registrera partnerskap . Ett registrerat partnerskap i har i princip samma rättsverkningar som ett registrerat partnerskap i . En skillnad består i att registrerade partner – där den ena föräldern är rättslig förälder som ensam haft vårdnaden om barnet – kan ansöka hos domstol om att få gemensam vårdnad om barnet. Paret måste dock ha levt tillsammans och gemensamt försörjt och uppfostrat barnet under . tillsattes en kommission, den s.k. Kortmann-kommis- sionen, för att utreda frågor rörande homosexuellas rätt att ingå äktenskap samt att adoptera barn. Kommissionen företog en juri- disk översyn av regelsystemet, men genomförde inga faktiska undersökningar om situationen för barn i homosexuella familjer. I denna del hänvisades till den forskning som finns på området. genomfördes också en undersökning av lagstift- ningen rörande mellanstatlig adoption samt dess praktiska tillämp- ning i sex ursprungsländer (, , , , samt ) och sex mottagarländer (, , , , och ). Undersök- ningen gav vid handen att såväl ursprungsländer som mottagarlän- der starkt prioriterade gifta heterosexuella par. Denna undersök- ning var inte fokuserad på frågan om homosexuella adoptanter. att homosexuella skulle få rätt att ingå äktenskap, att möjligheten till registrerat partnerskap skulle upphöra, att homosexuella par skulle få rätt att styvbarnsadoptera samt adoptera barn gemensamt, samt att det till möjligheten att adoptera i samtliga fall skulle kopplas ett nytt kriterium, nämligen att det skulle vara klarlagt att bar- net inte hade något mer att hoppas på från den eller de biolo- giska föräldrarna i fråga om föräldraskap. betänkande remitterades till (ett konsultativt råd till regeringen). ställde sig negativt till kommissionens förslag. Det menade att de regler som fanns var tillfyllest. Särskilt negativt såg rådet på förslagen ur internationellt privaträttslig synvinkel. Förslagen innebar att i dessa delar skulle skilja sig från lagstiftningen i andra länder. Vidare kunde man knappast räkna med att andra län- der skulle erkänna nederländska beslut i dessa frågor, vilket skulle kunna medföra problem för de inblandade. negativa inställning antog regeringen förslag, utom förslaget att upphäva möjligheten att ingå partnerskap,4 och lade fram dem i parlamentet i form av en proposition rörande rätten att ingå äkten- skap och en proposition rörande rätten att adoptera. Parlamentet antog lagförslagen efter vissa justeringar, . Senaten godkände dem och de signerades . Lagarna förväntas träda i kraft . Enligt de nya lagarna har därmed homosexuella par getts rätt att ingå äktenskap samt att såväl styvbarnsadoptera partnerns barn som att adoptera nederländska barn5 gemensamt. För att få adoptera måste inte paret vara gifta eller ha registrerat partnerskap. Däremot skall de ha levt tillsammans under före adoptionsansökan. För att adoptionen skall beviljas krävs vidare att adoptanten under i följd har försörjt och uppfostrat barnet eller – om det är frågan om adoption av två personer gemensamt – att de under tillsam- 4 Anledningen till att man beslöt sig för att behålla möjligheten att ingå registrerat partnerskap var att det visat sig att inte mindre än hälften (750 av sammanlagt 1 1999) av alla registrerade partnerskap ingåtts mellan heterosexuella par. Institutet fyller således en särskild funktion vid sidan av äktenskapet. 5 Med nederländska barn avses barn som har hemvist i . Det finns inga exakta regler för hur länge en person måste ha bott i för att anses ha hemvist där, men som regel brukar det räcka med sex–. Detta innebär t.ex. att ett barn som adopterats från ett annat land, anses som ett nederländskt barn. mans har försörjt och uppfostrat barnet. Är det fråga om styvbarnsadoption skall partnern och föräldern under tillsammans ha försörjt och uppfostrat barnet. Gäller styvbarns- adoptionen ett barn som tillkommit i den (kvinnliga) homosexuella relationen måste dock inte kravet på att parterna tillsammans skall ha försörjt och uppfostrat barnet under vara uppfyllt. Adoptionen får beviljas endast om det är uppenbart bäst för barnet och om barnet inte har något vidare att hämta från sina föräldrar. I bilaga 4 redovisas lagförslaget och förarbetena närmare. Det finns ingen lagstiftning som utestänger lesbiska kvinnor från möjligheten att erhålla insemination. Det är upp till klinikerna själva att bestämma vilka de tar emot för behandling. finns det tretton medicinska centra som tar emot kvinnor för inseminations-behandling. Av dessa accepterar fyra centra inte lesbiska kvinnor. Andra tar endast emot lesbiska kvinnor som lever i fasta parförhållanden. En utredning har slagit fast att det strider mot lagen om likabehandling att förvägra lesbiska inseminations-behandling. Justitie- och ser över frågan om vem som skall ges tillgång till insemination och utredningen för- väntas utmynna i att det i lag blir uttryckligen tillåtet att assistera lesbiska kvinnor med befruktning. Innan denna lagändring träder i kraft är det möjligt att man, genom en översyn av tillstånden för de medicinska centren, undanröjer möjligheten att diskriminera les- biska kvinnor. Spermagivarna är anonyma i . Men man har nyli- gen sett över frågan och föreslagit att det skall införas en möjlighet för barnet att få reda på givarens identitet. Homosexuella parförhållanden erkänns inte rättsligt. Gifta par och ensamstående får adoptera. Det är sällan som ensamstående kommer i fråga för adoption och en öppet homosex- uell person skulle sannolikt inte få något medgivande för adoption. Endast gifta par har tillgång till assisterad befruktning. föreslogs en lag om registrerat partnerskap som inklude- rade även homosexuella par. Men lagförslaget reviderades och omfattade härefter endast heterosexuella par. Det finns dock en sambolag som är tillämplig på såväl hetero- som homosexuella parförhållanden. Homosexuella parförhållanden erkänns inte rättsligt i . Gifta par och ensamstående får adoptera. Det finns ingen lagstiftning som reglerar assisterad befruktning. Under diskussionerna kring den nya disku- terades ett förslag om att införa ett förbud mot att homosexuella erhöll assisterad befruktning. Förslaget avslogs dock. En stor majoritet av lagstiftande församling har ställt sig bakom en enskild motion om registrerat partnerskap för par av samma kön. Med röstsiffrorna 105 mot 46 uppmanades regeringen att utforma ett lagförslag som upphäver den diskriminering som gäller i fråga om bl.a. inkomstskatt och arv. Förebild för lagen skall vara de nordiska ländernas partnerskapslagstiftning. Registrerade partner kommer inte att få tillgång till assisterad befruktning eller möjlighet att adoptera. Samboförhållanden är inte reglerade nationellt. I vissa provin- ser/regioner finns en möjlighet för ogifta par att registrera sitt partnerskap. På vissa orter omfattas även homosexuella par av denna möjlighet. Men på de flesta håll är effekten av registreringen huvudsakligen symbolisk och inga direkta lagliga konsekvenser är knutna till registreringen. I infördes en lag om registrerat partnerskap som ger partnerna utökade lagliga rättigheter och skyl- digheter. Lagen trädde i kraft . Lagen, som gäller såväl hetero- som homosexuella, omfattar bl.a. en skyl- dighet att försörja varandra, gemensamt ansvar för skulder, rätt till gemensamt bohag och bostad, viss rätt till arv samt vissa sociala rättigheter om någon av parterna är anställd hos den regionala regeringen. Heterosexuella registrerade partner får adoptera gemensamt och styvbarnsadoptera den andre partnerns barn. Denna rätt har inte homosexuella par. infördes en liknade lagstiftning i . Också i infördes en möjlighet för homosexu- ella par att registrera partnerskap. beslutades att homo- sexuella par som registrerat partnerskap skall ges möjlighet att adoptera på samma villkor som heterosexuella par. I övrigt får endast gifta par och ensamstående adoptera i . Frågor rörande den sexuella läggningen får inte ställas och ensamstående homosexuella kan därför komma i fråga för adoption. Emellertid är väntelistan för adoption så lång att det är sällan som en ensamstående får adoptera. Lagen om assisterad befruktning tillåter även ensam- stående kvinnor att få tillgång till insemination. Lagen förbjuder ingen att få tillgång till detta och frågor rörande den sexuella lägg- ningen får inte ställas, varför även homosexuella kan erhålla sådan assistans. Det finns ingen generell lagstiftning som erkänner homosexuella samboförhållanden. Domstolarna har emellertid visat sig alltmer villiga att erkänna homosexuella parförhållanden och har i flera fall tillerkänt homosexuella sambor vissa rättigheter. Det laglorder slog vidare fast att homosexuella par borde betraktas som en familj. Endast gifta par får adoptera gemensamt. Ogifta – såväl hetero- som homosexuella – personer får adoptera som ensamstående. Det förekommer flera fall där öppet homosexuella personer tillåtits adoptera, såväl ensamstående som personer som lever i ett parförhållande med någon av samma kön. Praxis varierar dock mellan olika lokala myndigheter och adoptionsorganisationer. Vissa välkomnar homosexuella sökande medan andra är mer motvilliga att assistera en homosexuell sökande.