sou · GPB348d5 · 2002-01-01 00:00:00 — Under arbetet med att fastställa handlingsprogrammet föddes idéen till att bilda ett ungdomsråd. En grupp ungdomar fick i uppdrag att göra ett förslag till arbetsordning och sammansättning. Förslaget antogs efter några smärre ändringar i kommun- fullmäktige. Inledningsvis hade ungdomsrådet en representativ sammansättning, det vill säga deltagarna kom från skolornas elevråd och olika föreningar. blev det problem att rekrytera folk från vissa föreningar som många ungdomar som inte hade något att representera gärna ville arbeta i ungdomsrådet. Detta medförde att rådet omorganiserades och att alla ungdomar fick möjlighet att arbeta aktivt i rådet. väljs ledamöterna i ungdomsrådet vid ett årligt stormöte där alla kommunens ungdomar kan vara med. har varit en formell remissinstans i kommunen. För att få vara med i ungdomsråd krävs att man ska ha genomgått en tvådagars utbildning som anordnas . Utbild- ningen går främst ut på att lära ut grunderna i den kommunala demokratin men även hur det fungerar på det nationella planet. I finns förutom ungdomsrådet ytterligare tre råd som samtliga är remissinstanser, pensionärsråd, handikappråd och glesbygdsråd. Syftet med råden är att de ska behandla frågor som rör respektive grupp. Aktiviteten i råden varierar och någon samverkan mellan dem finns inte. Ungdom mot droger – UMD Ungdom mot droger (UMD) drogs igång av en sam- verkansgrupp, Sambu, som funnits i . I gruppen finns representanter från kommunens för- valtningar, polismyndighet, ungdomsmottagning och fritidsgården Tallbacka. De arbetar utifrån ett övergripande per- spektiv med olika frågor som rör unga. Syftet med projektet mot droger är följande: Att fördröja alkoholdebuten och att åstadkomma en attityd- förändring hos ungdomar. I praktiken är det ett kontrakt som skrivs under av ungdomar, föräldrar och Sambu i . Ungdomarna förbinder sig att avstå från alkohol och andra berusningsmedel. Till kontraktet finns ett antal förmåner knutna, till exempel gratis aktiviteter, rabatter i olika affärer i och fri entré till vissa sportevenemang. Vissa av förmånerna är dess- utom uppdelade efter åldersgrupp. Alla aktiviteter som anordnas i anslutning till UMD är naturligtvis drogfria. Ungdomar från årskurs sex och uppåt (ingen övre åldersgräns) erbjuds vid varje terminsstart att skriva under detta kontrakt. UMD har 748 ungdomar som tagit del av och skrivit under kontraktet. Under utformningen av det ungdomspolitiska handlingsprogram- met framkom krav på ett och 1997 bildades Stacken. Från början drevs Stacken som ekonomisk förening men på grund av ekonomiska svårigheter togs Stacken över av kommunen 1998. Huset drivs numera i kommunens regi med barn-, utbildnings- och kulturnämnden som ansvarig nämnd, och räknas till en av flera ungdomsgårdar som finns i kommunen med en mängd ungdomsaktiviteter samlade. Nedan presenteras ett antal hållpunkter med viktiga årtal i arbete med ungdomar. Beredningsgruppen för barn- och ungdom (BBU) bildas, med politiker från skola och barnomsorg, fritid och kultur samt och polis. BBU är ett beslutande organ som sammanträder ca . 1984 (maj). Lokala Samverkansgrupper (LSG) inrättas utifrån de nio högstadieskolorna. I grupperna medverkar lokala representanter från skola och barnomsorg, fritid och kultur samt socialförvaltningen. Politisk handlingsplan för barn- och ungdom upprättas. (Värt att notera är att var den första kommunen i som upprättade en barn- och ungdomspolitisk handlingsplan.) Motion till kommunfullmäktige om att öka ungdomars inflytande. En modell för ökat ungdomsinflytande presenteras, Ungdomsforum. Första lokala ungdomsforumet startar. 1992–1993. (nuvarande Ungdomsstyrel- sen) startar demokratiprojekt för ökat ungdomsinflytande och blir en av 13 kommuner som deltar i projektet. Första centrala ungdomsforumet med alla högstadieskolor genomförs. ungdomsråd för gymnasieungdomar (JUR) startar. Barn- och ungdomspolitiska handlingsprogrammet revideras. Lokala styrelser på och gymnasieskolan införs. Samverkansgruppen för gymnasieskolorna (SGG) bildas. utses till Årets ungdomskommun av och . Beslut fattas i kommunfullmäktige om att alla nämnder ska redovisa hur de har arbetat utifrån det nya barn- och ungdomspolitiska handlingsprogrammet. Detta ska göras . Skolplansforum hålls där gymnasieeleverna får tycka till om den nya skolplanen. Detta anordnas av SGG. Ungdomsting om den nya ungdomspropositionen. Elevombudsmän utses, en för gymnasieskolorna och en för komvux. Det är ett särskilt forum där särskoleelever får möjlighet att diskutera olika frågor med tjänstemän, kommunalråd och politiker. Tidningen kommer ut, vilken är resultatet av ett samarbete mellan de politiska ungdomsförbunden och fri- tidsförvaltningen. ungdomsråd anordnar en jämställdhets- konferens. En utvidgning av samverkansgruppen (SGG) till att innefatta även inleds. Efter utvärdering omorganiseras och utökas elev- ombudsmannens funktion. fick sitt barn- och ungdomspolitiska handlingsprogram. var för övrigt den första kommunen i som antog en liknande handlingsplan. Det ursprungliga handlingsprogrammet har ändrats, och nuvarande handlingspro- gram har tillkommit efter att kommunfullmäktige beslutat att revidera det föregående programmet. I har man uttalat att det barn- och ungdomspolitiska handlingsprogram- met ska baseras på barnkonvention. Värde- ringsgrunden är konventionens tre grundläggande principer: Alla barns rätt till trygghet och skydd. Alla barns rätt till liv och utveckling. Alla barns rätt att framföra sin åsikt och få den respekterad. Det nya handlingsprogrammet har tagits fram genom att barn och ungdomar i åldrarmellan 4 och har varit med och bestämt vilka områden som ska prioriteras i programmet. Därefter har lokala ungdomsforum, ungdomsråd och föreningsråd tillsammans med högstadie- och gymnasieelever gett sin syn på hur handlingsprogrammets mål ska förverkligas. Mål har ställts upp om trygghet, delaktighet, ansvar, inflytande, fritid, kultur, nöje, samlevnad, miljö, bostäder och kommunikation. i , JUR, bildades som en fristående förening. bildades för att engagera något äldre ungdomar i , främst gymnasieungdomarna. Syftet var att ungdomarna skulle intressera sig för inflytandefrågor. Det fungerar som en fristående förening och är en paraplyorganisation som driver olika frågor och projekt beroende på ungdomarnas intresse. Det finns inga krav på representativitet utan de gymnasieelever som är intresserade får vara med. är inte någon formell remissinstans, men man får ändå vissa remisser som berör ungdomar. Ungdomsforum (lokala och centrala) I har man arbetat för att öka ungdomars inflytande och delaktighet i kommunala frågor enligt en särskild modell som kallas ungdomsforum. Lokala ungdomsforum finns på varje högstadieskola, tillsammans bildar de ett gemensamt centralt ungdomsforum. Upprinnelsen till verksamheten kom via en motion i kommunfullmäktige 1990 om ökat inflytande för ung- domar i . Tanken var att unga borde få större möjlighet att påverka sin närmiljö och få ett ökat engagemang i sam- hällsfrågor. Det centrala ungdomsforumet är ett årligt forum där ungdomarna har samlat och förberett frågor och diskussions- områden utifrån alla diskussioner i lokal ungdomsforum. utvärderar det centrala ungdomsforumet även åtgärds- planen till det barn- och ungdomspolitiska handlingsprogrammet. Vid det centrala ungdomsforumet medverkar kommunalråd, nämndernas presidier, förvaltningschefer, tjänstemän, polisen och ungdomar. Själva forumet mellan ungdomar och politiker planeras och genomförs av Centrala ungdomsforums styrelse som består av ungdomar från samtliga lokala ungdomsforum. Ungdomsforum har inneburit att många ungdomar har varit engagerade i för dem angelägna frågor och aktiviteter. Den här verksamheten har pågått , och har man i kommunen undersökt vilken betydelse ungdomsforum har haft för de ungdomar som var med från början. I samarbetsorgan för barn- och ungdomsfrågor, SBU, ingår politiker från de mjuka förvaltningarna samt polisen. Det är ett organ med beslutanderätt som sammanträder . Samverkansgruppen för gymnasieskolorna, SGG, är en grupp där representanter från elevråd, ungdomsrådet, polisen, fritidsförvalt- ningen, kulturförvaltningen, socialförvaltningen och gymnasie- skolorna sitter med. Gruppens huvuduppgift är att arbeta med frågor som lyfts fram av ungdomar. För att uppnå detta finns ett antal konkreta mål uppsatta. Dit hör till exempel att utveckla samarbetet mellan gymnasieskolorna samt att aktivt delta i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Lokala samverkansgruppen, LSG, är SGG:s motsvarighet på grundskolorna i . Nedan presenteras ett antal hållpunkter med viktiga årtal i arbete med ungdomar. Gårdsdemokrati med gårdsstyrelser på fritids- gårdarna som ansvarade för verksamhetsbudgeten. Det första ungdomstinget hålls. Motioner skrivs i samband med ungdomstinget. 1992–1993. (nuvarande Ungdomsstyrel- sen) startar demokratiprojekt för ökat ungdomsinflytande och blir en av 13 kommuner som deltar i projektet. Ett projekt startar med syfte att undersöka förut- sättningar och intresset för att bilda ett ungdomsråd i . bildas som en fristående förening. Kommunfullmäktige beslutar att ungdomsrådet ska användas av nämnderna som remissinstans samt att ungdoms- rådet ska ha rätt att väcka frågor och förslag i samtliga nämnder. utses till Årets ungdomskommun 1998 av och . Här tas olika frågor som rör skolan upp. Eleverna får skriva motioner. I FRIS (Förebyggande rådet i ) regi påbörjas samtal med ungdomar om att finna en form för ungdoms- inflytande i kommunen. Ungdomsfullmäktige planeras, vilket är en samman- slagning av ungdomsting och skolfullmäktige. infördes gårdsdemokrati i . Inledningsvis hade gårdsdemokratin formen av gårdsstyrelser som ansvarade för verksamhetsbudgeten. har det utvecklats till flera olika typer av möten, från stormöten som kan hållas en gång eller en gång per termin till spontanmöten som sker när det finns behov. I kommunens informationsblad beskrivs spontanmötet som stora öron eller mötet som innebär att demokratin skapas i mötet eller i händelsen. Syftet med gårds- demokratins alla former är att ge ungdomarna en möjlighet att aktivt delta i olika beslut och därmed kunna påverka det som sker på fritidsgården. FRIS, eller SKUR som det tidigare hette, är ett samverkansorgan mellan de mjuka förvaltningarna. Förkortningen står för Före- byggande rådet i . FRIS är uppbyggt med 17 förebyggandegrupper, tre av dessa är knutna till gymnasieskolorna, de andra är knutna till olika stadsdelar och här finns vissa representanter från högstadieskolorna med. FRIS jobbar utifrån tre mål: ungdomsinflytande, trygghet i samhället och samarbete över gränser. Till målet om ungdomsinflytande finns ungdomstinget och elevfullmäktige knutet. har man regelbundet haft ungdomsting i . Både ungdomsting och skolfullmäktige har haft sitt ursprung i FRIS, där man bland annat ville öka ungas delaktighet. Syftet med ungdomstinget är att både öka ungas intresse för politik och att synliggöra ungdomsfrågorna. I anvisningarna till ungdomstinget formuleras syftet: att ge ungdomar en chans att på ett demokratiskt riktigt sätt framföra sina frågor till kommunpolitiker, och genom dem kunna lyfta ung- domsfrågorna, så att dessa får en central roll i kommunpolitiken. Det ger också en möjlighet att öka ungdomars intresse för politik och en kunskap om hur man arbetar demokratiskt. De första ungdomstingen, 1988 och 1990, innebar att ungdomarna förberedde sig och sedan mötte politikerna . höjde man ungdomstingets status genom att införa motionsrätt. Detta har inneburit att ungdomarna har haft möjlighet att följa upp frågorna. När motionerna tillstyrks eller får avslag har ungdomarna fått besked. Vid ett positivt besked har ungdomarna tillsammans med tjänstemän planerat och genomfört det motionen gällde, och vid ett negativt besked har man kunnat gå vidare och skapa opinion. Det grundläggande, oavsett beskedens innebörd, är att politiker faktiskt visar att ungdomarna tas på allvar. Skolfullmäktige fungerar på samma sätt som ungdomstinget men med skillnaden att man här bara tar upp skolfrågor. Precis som när det gäller ungdomstinget skriver man motioner och har förberedelsedagar. Det senaste skolfullmäktige hölls 1999 och motionssvaren kom . Eftersom ungdomsting och skolfullmäktige har många be- röringspunkter som inflytandeforum kommer man att slå ihop dessa till ett ungdomsfullmäktige som planeras . Efter en motion i full- mäktige bildades en arbetsgrupp med ungdomar från ungdoms- tinget och elevråden. Tillsammans med ett par projektansvariga arbetade man fram vad man ville med ett ungdomsråd. Enligt stadgarna skulle syftet med ungdomsrådet vara att: kämpa för en attraktiv ungdomskommun och att framföra ung- domarnas åsikter till kommunen och näringslivet. I ett kommunfullmäktigebeslut står det att alla nämnder ska uppmanas att använda ungdomsrådet som remiss- instans i frågor som berör ungdomar. Vidare ska ungdomsrådet ha möjlighet att väcka frågor och förslag i samtliga nämnder. Kom- munfullmäktiges beslut var ett resultat av de krav som kom från ungdomsrådet. Sedan ungdomsrådet bildades har det bland annat arbetat med sin egen organisation, besökt olika konferenser och arrangerat ungdomstinget. Bland de frågor ungdomsrådet har engagerat sig i finns kollektivtrafikens prissättning och ett rikare kulturliv i . i är för tillfället vilande. Arbete med att finna andra former eller ett nytt ungdomsråd pågår med ungdomar involverade i processen. Nedan presenteras ett antal hållpunkter med viktiga årtal i arbete med ungdomar. bildas, som ett av de första i . 1992–1993. (nuvarande Ungdoms- styrelsen) startar demokratiprojekt för ökat ungdomsinflytan- de och blir en av 13 kommuner som deltog i projektet. Demokratiutbildningar för samtliga högstadieelever genomförs. Ungdomens utvecklingsfond grundas. Ungdomspolitiskt handlingsprogram antas. , Haffas, tas i bruk. utses till Årets ungdomskommun 1999 av och . Det ungdomspolitiska programmet revideras. De första ungdomstinget hålls. I finns ett av landets äldsta fungerande ungdomsråd, vilket inrättades 1989. har sitt ursprung i Bergslags- delegationens projekt . Syftet med projektet var att öka ungdomars möjlighet att få vara med och påverka och känna sig delaktiga. Bakgrunden till projektet låg i den kraftiga utflyttningen från området. var ungdomsrådet representativt sammansatt med ungdomar från andra föreningar. Svårigheterna med att rekrytera ungdomar gjorde att man ändrade sammansättningen så att alla som vill delta i ungdomsrådet får vara med. Det nuvarande ungdomsrådet har möten . Ett syfte med ungdomsrådet är att ungdomar ska uppmuntras att ta egna initiativ och få möjlighet att driva egna projekt. För att nå det syftet har ungdomsrådet avsatt halva sin budget till Ungdomens utvecklingsfond. Från den fonden ska föreningslös ungdom kunna söka pengar för att förverkliga sina idéer. Ett annat syfte med ungdomsrådet är att det ska fungera som en länk mellan kom- munens politiker och ungdomar. Detta sker bland annat genom ungdomskommittén som har regelbundna möten. Det ungdomspolitiska handlingsprogrammet antogs i kommun- fullmäktige . En revidering genomfördes då nya mål sattes uppför ungdomsverksamheten. kommuns ungdomspolitiska program har som övergripande målsättning att: Ungdomar ska, genom ökat inflytande, delaktighet och ansvar inom olika sektorer i samhället, stimuleras till att bli aktiva kreativa och kritiskt tänkande individer som trivs att leva och bo i kommun. För att nå de övergripande målen har kommunstyrelsen det över- gripande politiska ansvaret för ungdomsfrågorna. I det ungdoms- politiska programmet framgår att detta ansvar innebär att åstad- komma en samordning och samsyn mellan kommunala nämnder och mellan kommuner och övriga myndigheter och organisationer. Det ungdomspolitiska programmet är och reviderades 2000. finns också en särskild ungdomskommitté med kommunalråd och ytterligare två politiker från kommunstyrelsen samt nämndordförande från utbildningsnämnden, socialnämnden och kultur- och fritidsnämnden. I kommittén ingår även tjänste- män från motsvarande förvaltningar plus tjänstemän från polis och arbetsförmedling, hälsoplanerare och fyra represen- tanter från ungdomsråd. Syftet med ungdomskommittén är att ungdomar, politiker och tjänstemän regelbundet, , ska få möjlighet att diskutera med varandra om angelägna frågor för att nå den samordning och samsyn som är målet med det ungdomspolitiska programmet. I ungdomskommittén ingår ungdomar från ungdomsrådet, kom- munalråd, nämndordföranden, tjänstemän från skola, arbetsför- medling, socialförvaltning och kultur- och fritidsförvaltning för att nämna de viktigaste. De träffas och deras främsta ansvar är att se till att det ungdomspolitiska handlingsprogrammet efterföljs och revideras med jämna mellanrum. finns ett i , Haffas. När det bildades hade ungdomsrådet varit den främsta drivkraften. drivs huset av en egen ungdomsförening. Det är den föreningen som tillsammans med kultur- och fritidsnämnden ansvarar för verksamheten. Det är ungdomarna själva som bestämmer över husets aktiviteter innehåll. En annan ungdomssatsning i är ungdomstinget. Det är ett möte mellan kommunens alla högstadie- och gymnasieungdomar och politiker. Under den dag tinget hålls får unga och politiker diskutera kommun och hur kommunen kan utvecklas och bli bättre för ungdomar att leva i. Det som kommer fram under mötet dokumenteras och ligger till grund för ungdomsrådets arbete . Det första ungdomstinget hölls och är tänkt att vara återkommande. mot Rus är ett kommunalt finansierade ungdomsarrangemang. Det riktar sig främst till högstadie- ungdomar och inträffar cirka . Tidigare studier har visat att antalet ungdomsråd är förhållandevis trots att det bildas nya. Det betyder att det som nya ungdomsråd bildas, läggs ned andra för . I vår studie är ett exempel på ett ungdomsråd som försvunnit. Här inrättades ett ungdomsråd på initiativ av tjänstemän och politiker, och i samråd med ungdomar. bildades som en fristående för- ening med ett tiotal aktiva ungdomar. Det överlevde endast . Arbetet med inflytande för unga kan lösas på fler sätt än via ungdomsråd. I finns ett samverkans- organ (FRIS) mellan politiker, polis och andra som arbetar med ungdomar. Här har man också valt att ta med ungdomar via 17 förebyggande råd som finns inom FRIS. När blev Årets ungdomskommun hade ungdomsrådet bara funnits ; det bildades och utmärkelsen offentliggjordes . Detta innebär att utmärkel- sen i huvudsak gavs på andra grunder än ungdomsrådet. startade ett projekt som ett resultat av ungdoms- tinget. Syfte med projektet var att ta reda på hur ungdomar ville vara med och ha inflytande. Aktiva ungdomar i elevråd och föreningar intervjuades om sina åsikter kring hur inflytandet skulle kunna utformas och vilka frågor som var viktiga. Detta arbete resulterade i att engagerade ungdomar bildade föreningen ungdomsråd. Initiativet till ungdomsråd kom indirekt från politi- kerna, även om det sedan var ungdomarna själva som valde formen. bestod från början av nio ungdomar. Vid bildandet antogs stadgar som skulle ligga till grund för verk- samheten. Syftet med ungdomsrådet var att att kämpa för en attraktiv ungdomskommun och att framföra ungdomarnas åsikter till kommunen och näringslivet. Under ungdomsrådets första tid gick mycket kraft åt till att organisera det praktiska arbetet samt till att skapa ett kontaktnät, både nationellt och internationellt. Ungdomarna berättar själva om tillkomsten: Från början var det att komma igång och få kontakter. Från fritidskontoret fick vi vissa saker som de tyckte att vi kunde hoppa på, olika arbeten som vi gjorde åt dem.// När det skulle vara ungdomar så fick vi ofta var med och representera unga. Vad vi ville egentligen var att styrelsen skulle sköta det praktiska och att det sedan skulle komma undergrupper som engagerade sig i olika frågor, bättre bussförbindelser eller så. Och att vi då skulle förmedla kontakter för vi hade ändå ganska bra kunskap och visste vilka man skulle prata med och så. Stödet från kommunen bestod framför allt av en tjänsteman som fanns på fritidsförvaltningen. Det stödet ansåg ungdomarna inte räckte, utan de ville även ha egna ekonomiska resurser. kunna bedriva sin verksamhet, konstruerade de ett budgetförslag som lämnades till kommunstyrelsen. Det finns hos tjänstemännen och ungdomarna olika uppfattning om hur budgetförslaget be- handlades, med avseende det tog. Från kommunens sida fanns inget krav på att ett ungdomsråd skulle bildas, men när det väl fanns var det många som vände sig dit. En tjänsteman säger: Det var lite väl många som ville använda ungdomsrådet, efter det att vi blivit Årets ungdomskommun och här har även vi i kommunen en viss del av skulden. Förutom den speciella stödpersonen fanns också andra personer på fritidsförvaltningen som stöd. Dessa kontakter fungerade bra, enligt en före detta medlem av ungdomsrådet: Rätt bra allmänt med dem som jobbade på fritidsförvaltningen, det var många som man kunde ringa och prata med. Det var inga problem. Det fanns en positiv inställning och man hade från kommunen stor förståelse för många av de krav och problem som ungdomsrådet presenterade. Från ungdomarnas sida blev det efter hand tydligt att arbetet med ungdomsrådet tog för mycket tid och krävde mer av medlemmarna än vad de hade möjlighet och beredskap att ge. Bristen på tid inkräktade på skolarbetet vilket gjorde ungdomarna oroliga: Vi pratade med NN och sa att det här tar tid från skolan och så. För någon var det inte bara ett uttryck för oro. Negativa effekter av medlemskapet i ungdomsrådet hade redan visat sig: Någon styrelsemedlem såg att betygen började gå neråt, och slutade då i ungdomsrådet. På grund av arbetsbelastningen var det flera som lämnade ungdomsrådet. De som var engagerade i ungdomsrådet hade ju någonting mer de var engagerade i. utnämndes till Årets ungdomskommun 1998 med motiveringen att: det är en kommun där ungdomsfrågor har en stark position i den kommunala planeringen och vardagen. Efter utnämnandet fick ungdomsrådet många förfrågningar från olika aktörer, både lokalt och nationellt, som ville veta vilka de var och hur de arbetade. Kommunen ville ha olika saker genomförda och arbetsbelastningen blev tung för ungdomsrådsmedlemmarna. Vi kunde bli kontaktade av någon på kommunen som sa: – Jo nu vill vi ha någonting på torget kan ni fixa det, ni har pengar. Någonting trevligt för ungdomar. Från ungdomsrådets sida upplevdes det som att alla drog i oss. Den ökade arbetsbelastningen ledde förutom till avhopp även till att rekryteringen av nya medlemmar inte gick lika bra som . Då hade vi ingen tid att värva medlemmar och göra det vi hade tänkt göra med ungdomsrådet. Alla drog i en och man fick sköta arbetet löpande . Den stora arbetsbördan verkar vara ett viktigt skäl till att ungdomsrådet i dog ut. Mängden arbetsuppgifter ökade också i samband med utmärkelsen . När hölls i var ung- domsrådets aktivitet låg på grund av arbetsbördan och få med- lemmar. Men detta var inte den bild som gavs utan tvärtom gavs skenet att ungdomsrådet var en av de positiva satsningarna i kommunen. Det hade varit bättre och vara ärlig och säga att det här med ungdomsrådet det fungerar inte just . Förutom arbetsbelastningen verkar bristen på egna resurser ha varit en viktig orsak till att ungdomsrådet upphörde. Genom att ungdomsrådet inte hade någon egen budget förhalades och komplicerades arbetet . Eftersom ungdomsrådet inte hade egna pengar måste ungdomarna söka medel för varje enskilt projekt. Vi fortsatte flagga att det här kommer inte att hålla, utan vi behövde någon som kunde ta mycket av det praktiska för vi hade inte tid att sitta och få tag på folk eller göra utskick. Det förstod de ju, men att det skulle hända någonting det var ju betydligt svårare. Jag ställde en del ultimatum, det dör om vi inte får någon hjälp och de var medvetna om det.