sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — För att stärka den ekonomiska och sociala sam- manhållningen strävar gemenskapen även efter att främ- ja [] jämställdhet mellan kvinnor och män []. Dessa ansträngningar bör särskilt [] bidra till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdheten dem emellan. []37. I linje med tillämpningen av mainstreamingprin- cipen är jämställdhet ett horisontellt tema i samtliga strukturfondsprogram. Det innebär att jämställdhet ska genomsyra alla insatsområden i ett program och att hänsyn ska tas till jämställdhetsperspektivet i alla faser av programarbetet; planering, genomförande och utvärdering. Genomförandet av programmen ska kän- netecknas av ett aktivt jämställdhetsarbete och de pro- jekt som lyfter fram jämställdhetstemat ska priorite- ras i urvalsprocessen. Myndigheter, organisationer och företag, som vill driva utvecklings- och förändringsarbete med inrikt- ning mot jämställdhet, kan ta del av strukturfonderna. Medlen kan exempelvis användas för att genomföra projekt som syftar till att utveckla mainstreaming- metoder som kan tillämpas inom IT- och transport- områdena eller att utveckla verktyg och tillväga- gångssätt för att motverka könssegregering inom dessa områden. Medlen i strukturfonderna fördelas på målområden inriktade på vissa regioner eller medlemsländer som helhet: Mål 1: Utveckling och strukturell anpassning i områden med eftersläpande utveckling. Mål 2: Ekonomisk och social omställning i områden med strukturella svårigheter. Mål 3: Anpassning och modernisering av politiken och systemen för skolutbildning, yrkes- utbildning och sysselsättning. I nns två Mål 1-områden (och ) och fyra Mål 2-områ- den (Södra, Västra, Norra och Öarna). Växtkraft Mål 3 omfattar åtgärder i hela . En del av medlen i strukturfonderna går till s.k. gemen- skapsinitiativ, som syftar till att utveckla samarbetet mellan olika regioner samt att lösa problem som är gemensamma för medlemsländerna eller vissa euro- peiska regioner: Interreg III: Gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete som syftar till att stimulera en harmonisk och balanserad regional utveckling i hela EU. Equal: Transnationellt samarbete för att nna nya metoder i kampen mot diskriminering och orättvisor av alla slag när det gäller att komma in på arbetsmarknaden. Leader +: Landsbygdsutveckling genom integre- rade utvecklingsprogram och samarbete med lokala aktionsgrupper. : Ekonomisk och social upprustning av städer och stadsområden med problem i syfte att främja en hållbar utveckling i städerna. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Interreg består av tre olika delprogram. Interreg III A som avser gränsregionalt samarbete där varit med och utarbetat förslag till fem olika program; – , , Skärgården, Kvarken – MittSkandia och – – – (/Kolarctic). Interreg III B som avser transnationellt samarbete där varit med och utarbetat förslag till tre program; , och . Interreg III C som avser interregionalt samarbete. Leader + avser åtgärder i olika landsbygdsområden i Mellan- och medan avser åtgärder i . Equal projekt kan genomföras i hela . Samtliga strukturfondsprogram för perioden – 2006 kan ge stöd till jämställdhetsprojekt inom IT- området. Jämställdhet inom transportområdet kan stödjas främst via Mål 1, Mål 2 och Interreg III. Organisation och ansvar för För varje område som omfattas av strukturfonderna finns en utvecklingsplan, ett Samlat Program Doku- ment (SPD), där regionens starka och svaga sidor ana- lyseras. Programmen styr användningen av medlen från strukturfonderna i varje region och är en överenskom- melse mellan Europeiska Kommissionen och nationella organ i respektive medlemsland. I ansvarar för strukturfonderna. Med ut- gångspunkt från analysen ges förslag till olika insats- områden för att utveckla regionen. Det nns även ett s.k. programkomplement, som ger en mer detaljerad beskrivning av åtgärderna inom varje insatsområde samt fungerar som vägledning för handläggarna av program- men samt de som vill ansöka om medel. Respektive strukturfondsprogram hanteras av en för- valtningsmyndighet, som ansvarar för genomförandet. I hanteras Växtkraft, Mål 3 och Equal av Rådet för Europeiska socialfonden i (). ESF- rådet har en regional organisation med kontor i 17 län och beslutande i de enskilda ärendena är handläggarna vid dessa kontor. I varje län nns ett partnerskap med representanter för offentliga organ, näringslivsorganisa- tioner och ideell sektor, som tagit fram regionala planer för arbetet inom ramen Växtkraft Mål 3. Mål 1- respektive Mål 2-programmen hanteras av länsstyrelserna i (Mål 1 ), (Mål 1 ), (Mål 2 Norra), (Mål 2 Västra) och (Mål 2 Södra samt Mål 2 Öarna). Handläggarna bere- der ärendena varefter en strukturfondsdelegation med representanter för kommuner, länsstyrelser, länsar- betsnämnder och landsting fattar beslut om projekt- medel. För varje program nns en övervakningskommitté, som följer upp programarbetet och som kan föreslå förändringar i hanteringen av programmet. Kommitté- erna, som består av representanter för bl.a. arbets- marknadens parter, näringslivsorganisationer, kom- muner och myndigheter, har det övergripande ansva- ret för att bevaka att jämställdhetsperspektivet får genomslag i programarbetet. Ordförande i respektive 33 kommitté är en representant från Näringsdeparte- mentet. Mål 3 och Equal har tillsatt en gemensam berednings- grupp med särskilt ansvar för jämställdhetsfrågor. JämO nns också representerad i dessa kommittéer. Liknande beredningsgrupper nns dock inte för Mål 1- respektive Mål 2-programmen. () res- pektive ESF-Rådet har i uppdrag att sprida resultat och goda exempel från strukturfondsarbetet på natio- nell nivå. Myndigheterna ansvarar även för halvtids- utvärderingen av programmen. I regleringsbrevet för står att ska Medverka till att genomförandet av de geograskt avgränsade program- men inom sker effektivt och i över- ensstämmelse med nationella regionalpolitiska mål38. För att underlätta genomförandet av programmen genomför utbildningsprogram för bl.a. hand- läggare vid förvaltningsmyndigheterna. En del av ut- bildningen kommer att fokusera på de horisontella målen för strukturfonderna; miljö, jämställdhet, inte- J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Det nns dock ingen riktad utbildning som berör enbart jämställdhetsmålet. Om strukturfonderna ska kunna bidra till jämställd- heten inom områden som transporter och IT, måste målen omsättas i praktisk handling i programarbetet. Jämställdhetsperspektivet måste betonas i alla steg i processen, det gäller: Utarbetande av programdokument (SPD) Redan i utarbetandet av SPD måste hänsyn tas till jäm- ställdhetsperspektivet, dels i programmet som helhet, dels i varje insatsområde och dels i varje åtgärd. WiTEC:s analys av jämställdhetsperspektivet byg- ger på en genomgång av de svenska Mål 1-, Mål 2-, Mål 3- och Equal-programmen, som godkänts av Euro- peiska Kommissionen. Vidare har förslag till SPD för de Interregprogram där deltar studerats. 34Erfarenheter av hur arbetet med strukturfonderna för perioden –2006 kommit igång med avseende på jämställdhetsmålet har inhämtats från handläggare och jämställdhetsexperter vid förvaltningsmyndighe- terna. WiTEC har även tagit del av de ansöknings- handlingar och det informationsmaterial, som funnits tillgängligt. I programdokumenten nns ofta generella beskriv- ningar av jämställdhetssituationen i regionen och all- mänt hållna formuleringar exempelvis om behovet av att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Flera program lyfter i sina analyser fram den könssegregerade arbetsmarknaden som en svaghet för den aktuella regio- nen. I Mål 2 Västra vill man exempelvis stimulera sam- arbetsformer för utveckling av metoder och utbild- ningar som minskar könssegregeringen på arbetsmark- naden och de kompetensgap som annars leder till att tillväxtföretag hämmas i sin utveckling (Samlat Program Dokument, Mål 2 Västra, 2000– 2006)39. De esta programdokumenten saknar dock ett jämställdhetsperspektiv på de insatsområden som berör transporter och IT. Det saknas könsuppdelad statistik och konsekvenserna av olika åtgärder för kvin- nor respektive män inom dessa områden har inte ana- Ett undantag är dock Equal programmet som satsat på ett utvecklingsområde benämnt Nya bran- scher med nya arbetsformer och kulturer – kartlägg- ning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv, som tar sin utgångspunkt i förhållanden inom IT-bran- schen40. Sammanfattningsvis kan sägas att för att säker- ställa strukturfondernas effekter med avseende på jämställdhet inom transporter och IT krävs en fördju- pad analys av jämställdhetsperspektivet i de berörda programmen. Detta kan ske genom att respektive övervakningskommitté initierar tematiska (ämnesvisa) studier, som kan ligga till grund för strategiska jämställd- hetsåtgärder inom dessa områden. Det är viktigt att det av den information som läm- nas, tydligt framgår att projektansökningarna redan på planeringsstadiet ska genomsyras av jämställdhets- perspektivet (Samlat Program Dokument, Mål 1 , 2000–2006)41. För att nå jämställdhetsmålet kan förvaltnings- myndigheterna stimulera projektansökningar med in- riktning mot jämställdhet inom exempelvis transporter och IT. Av strukturfondsförordningen42 framgår att information speciellt ska riktas till organisationer som arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Ett exempel på hur man arbetar med jämställdhetstemat i Växtkraft Mål 3 är att de regionala kontoren, i bl.a. och samt på , avsatt extra medel för resurspersoner, som informerar företag och projektägare om programmets mål och/eller bistår företagen med att ta fram jämställdhetsplaner. Sammanfattningsvis kan sägas att det sannolikt behövs ytterligare informationsresurser för att struk- turfonderna ska bli ett medel för jämställdhetsut- vecklingen inom områden som transporter och IT. Det krävs att förvaltningsmyndigheterna arbetar aktivt för att stimulera projektansökningar i denna riktning. Ansökningar och dialog med projektägare Utformningen av ansökningshandlingarna är ett sätt att betona strukturfondernas jämställdhetsmål. I ansökningshandlingarna för bl.a. Mål 1 och Mål 2, ska J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T projektägaren beskriva projektets jämställdhetseffek- ter. Projektägaren ska exempelvis ange om projektet direkt syftar till att förbättra jämställdheten, bidrar indirekt till att förbättra jämställdheten, är jämställd- hetsneutralt eller riskerar att försämra jämställdhe- ten. I vissa fall ska projektägaren även ge en mer detal- jerad beskrivning av effekterna. Strukturfondsprogrammens jämställdhetsmål säker- ställs genom en aktiv dialog mellan handläggarna och projektägarna i samband med ansökan samt vid upp- följning och utvärdering av projekten. För att kunna föra denna dialog krävs jämställdhetskunskap hos handläggarna av respektive program. i är ett exempel på en förvaltningsmyndig- het som satsat på jämställdhetsutbildning för hand- läggarna med gott resultat. , som fungerar som referenslän för jämställdhet i Växkraft Mål 3, har också satsat på olika åtgärder för att stimulera jämställdhetsarbetet. Bl.a. har partnerskapet beslutat att de företag som deltar i programmet och som genomför extraordinära insatser förattförbättrajämställdhetenkanerhållaettextrastöd på . Regionkontoret har även satsat på jämställd- hetsutbildning för de konsulter, som stödjer företagen i 3 programmet. Sammanfattningsvis kan sägas att samtliga hand- läggare som hanterar strukturfondsprogram bör erbjudas basutbildning för att kunna arbeta med jämställdhets- målet och för att kunna bistå projektägarna. För att nå effekter med avseende på jämställdhet inom transpor- ter och IT föreslås tematiska lärande nätverk med hand- läggare, som kan fördjupa sina kunskaper inom just dessa områden. För att ett projekt ska få stöd från ett strukturfonds- program måste det kunna hänföras till något av pro- grammets insatsområden, ett antal generella kriterier (exempelvis nyskapande, långsiktiga effekter och genomförandekapacitet) samt de horisontella kriteri- erna, däribland jämställdhet. Trots att det horisontella jämställdhetsmålet betonas i programdokumenten är det ofta svårt för handläggarna, partnerskapen och strukturfondsdelegationerna att hantera detta mål vid projektbedömningar. Bristen på jämställdhetsperspektiv på de insatsområ- den som berör transporter och IT försvårar bedöm- ningarna av effekterna då varken SPD eller program- komplement ger handläggarna adekvat vägledning. Det saknas även tillämpbara mainstreamingmetoder för strukturfondsarbetet eftersom de metoder som utvecklats sällan tar sin utgångspunkt i projektverk- samheter. Vidare kan inte de som arbetar med struk- turfonderna på ett enkelt och smidigt sätt hitta goda exempel (best practice) från andra regioner med avse- ende på mainstreamingmetoder och/eller jämställd- hetsprojekt. För att kunna granska projekten ur ett jämställd- hetsperspektiv krävs erforderliga kunskaper hos de som deltar i programarbetet och då också kunskaper om genus samt rutiner för hur de horisontella målen ska hantera. Några förvaltningsmyndigheter, exempel- vis i , har valt att anlita länets jämställdhetsexpert och/eller andra experter för att granska projekten med jämställdhetsglasögon. Sammanfattningsvis kan sägas att det för att 35 säkerställa en jämn kvalitet i strukturfonderna som helhet bör jämställdhetsutbildning anordnas, såväl regionalt via förvaltningsmyndigheterna som centralt via samt ESF-Rådet, för både partnerskap, strukturfondsdelegationer och handläggare. De rutiner som tas fram för att hantera jämställdhet som horison- tellt mål bör kunna samordnas mellan olika förvaltnings- myndigheter även om själva programmen skiljer sig åt. Uppföljning och utvärdering av programmet Stödformerna bör utvärderas med avseende på för- beredelsen av dem, granskningen efter halva tiden samt bedömningen av deras effekt, och utvärderingsförfaran- det bör integreras i övervakningen av stödformerna. Målet för och innehållet i varje steg av utvärderingen bör därför denieras och när det gäller den sociala och eko- nomiska situationen, miljön och jämställdheten mellan kvinnor och män bör utvärderingen förbättras43. Uppföljning och utvärdering är centrala aspekter i arbetet för att integrera jämställdhetsperspektivet i alla delar av programprocessen. Övervakningskom- mittéerna har en viktig roll i uppföljningen av pro- grammen och kan vid behov förändra hanteringen av J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T respektive program för att säkerställa jämställdhets- målet. Kommittéerna för Växtkraft Mål 3 och Equal har, som tidigare nämnts, en speciell beredningsgrupp för att säkerställa att jämställdhetsperspektivet genom- syrar programarbetet. Beträffande förhandsutvärderingen av struktur- fondsprogrammen för perioden –2006 var det endast några enstaka utvärderingar som belyste jäm- ställdhetsaspekter. och , som ansva- rar för halvtidsutvärderingarna av programmen, kan vid upphandlingen av utvärderare ställa krav på jämställd- hetskunskaper hos de organisationer som deltar. Detta för att säkerställa att utvärderingen blir ett medel för att nå strukturfondernas jämställdhetsmål. Sammanfattningsvis kan sägas att det behövs kontinuerlig uppföljning av strukturfondsprogram- men ur ett jämställdhetsperspektiv. För att belysa jäm- ställdhetseffekterna inom transporter och IT föreslås att övervakningskommittéerna initierar tematiska ut- värderingar som fokuserar på dessa områden. 36följning av det horisontella jämställdhetsmålet måste också vara en central del i de övergripande utvärde- ringarna av respektive strukturfondsprogram. J Ä M I T S F Ö R S L A G Tematiska (ämnesvisa) studier med fokus på jämställdhet och transporter samt jämställdhet och IT Regeringen bör som företrädare i övervak- ningskommittéerna för strukturfonderna ta initiativ till en fördjupad analys genom tema- tiska studier med fokus på jämställdhet och transporter samt jämställdhet och IT. För att stärka jämställdhetsperspektivet i frågor som rör transporter och IT bör regeringen ge () och Rådet för Europeiska socialfonden i () i uppdrag att ansvara för en basutbildning i jämställdhet för berörda handläggare samt ledamöter i partnerskap och strukturfondsdelegationerna. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Det nns metoder och verktyg som stöd för att analysera jämställdheten i den egna verksamheten. 3R-metoden kan vara ett sådant hjälpmedel, checklistor och nyckeltal kan vara andra. Det handlar om att information om dessa verktyg förs ut för att de också ska kunna användas i jämställdhetsarbetet. har gjort en sammanställning av metoder i skriften Mainstreaming – en inventering44. Inom nns en arbetsgrupp för metodutveckling i frågor som rör integrering av jämställdhet i olika verksamheter. Arbets- gruppen initierade ett antal projekt i syfte att pröva redan etablerade modeller för verksamhetsstyrning ur ett jämställdhetsperspek- tiv. anser att det bör vara en naturlig uppgift för den föreslagna myndigheten, se sid. 19 att informera, ställa samman erfarenheter och delta i arbetet med metodutveckling. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 3R-metoden har utvecklats av Svenska Kommun- förbundet45 för att underlätta arbetet med att analy- sera en verksamhet ur ett jämställdhets- perspektiv. Jämtegrering är det svenska begreppet för mainstreaming som har lanserat. De tre R:en står för Representation, Resurser och , vilket innebär följande: Representation – Hur är kvinnor och män repre- senterade i samtliga grupper som fattar beslut? Resurser – Hur fördelas pengar, tid, utrymme mel- lan ickor/kvinnor och pojkar/män? Hur lokaliseras satsningar och vilka prioriteringar görs? – Vilka värderingar, normer och kvalitets- mått är det som styr en verksamhet? Vem eller vilka utgör i verksamheten? Vems behov till- godoses i verksamheten? En 3R-analys ska göra det möjligt att svara på frå- gor om hur maktfördelningen ser ut könsmässigt, hur kön påverkar uppbyggnaden av strukturer och orga- 38nisatoriska lösningar och hur normeringen ser ut köns- mässigt inom de kommunala verksamhetsgrenarna. i ck 1998 medel från för att utveckla nyckel- tal för jämställdhet inom olika verksam- hetsområden. Nyckeltal är benämningen på ett antal viktiga, relevanta verksamhetsmått som kan användas för att mäta rätt saker och samma saker över tiden. Metoden består i korthet av att först beskriva en ärendeprocess samt visualisera processen i process- kartor där arbetsmomenten framställs som rutor med inbördes ordning och beroendeförhållanden. Därefter handlar det om att identiera insatsmoment samt alternativt lämplig insats som att sätta mål, kodning och checklistor, fastställa verksamhetsmått i form av nyckeltal i syfte att slutligen jämföra dessa tal med egna målvärden. Checklista för jämställd planering , och kommuner har i sam- arbete med i tagit fram en check- lista för översikts- och detaljplanering utifrån ett jäm- ställdhetsperspektiv. Genom checklistan ställs några frågor som möjliggör att kvinnors och mäns villkor beaktas när det t.ex. handlar om att förytta sig, bo och arbeta. Syftet med checklistan är att försöka pre- cisera vad man menar med jämställdhetsperspektiv i planering samt att ge grunderna till varför och hur det bör tillämpas. arbetsgrupp för metodutveck- ling prövade i samarbete med och länstrak AB hur ett jämställdhetsperspek- tiv skulle kunna integreras i verksamhetsstyrning för kollektivtraken. Som instrument för verksamhetsstyr- ningen nyttjades Balanserade styrkort ett verktyg för mål- och resultatstyrning som bl.a. beskrivs i en rapport från Styrkort i praktiken. Så använder myndigheterna Balanced Scorecard46. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Regeringens skrivelse 1999/2000:24 Jämställdhetspolitiken inför SOU 2001:9 sid. 106. Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (FRIJA). Fast i strukturerna, några tankar om IT och kön i organisationen Regeringens skrivelse 1999/2000:24 Jämställdhetspolitiken inför , Tema , . – En studie av politikers och tjänstemäns tal om jämställdhet och kollektivtrak i . Underlagsrapporter till Jämits slut- betänkande Jämställdhet – transporter och IT SOU 2001:43. Generaldirektoratet för utbildning och kultur, 1999 Europeiska Rådet (2000) Rådets förordning (EG) nr 2001/51 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001-2005) Jämställdhet – hur styr regeringen (RRV 2000:17). På väg mot ett jämställt samhälle slutbetänkande Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda SOU 1998:6. sid. 18 SOU 1996:56 bil 5 sid. 2 Hälften vore nog – om kvinnor och män arbetsmarknad SOU 1996:56 bil 5 sid. 3 och 5 13. SOU 1998:6 sid. 24 SOU 1998:6 sid. 24 SOU 1998:6 sid. 24 SOU 1998:6 sid. 28 SOU 1998:6 sid. 28 , Jämställda på Svenska. 1999 sid. 9 19. sid. 10 och 11 På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2000 (2000) SCB Tidsanvändningsundersökningen 1990/91 Rapport 80 (1999) Rörlighetens mångfald och förändring. Befolkningens dagliga resande i och 1996. vid , sid. 103. SOU 1996:56 Hälften vore nog – om kvinnor och män arbetsmarknad sid. 144 slutbetänkande Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda sid. 76 SCB Lathund om jämställdhet 2000 sid. 68 och 69 yttrande över Jämits delbetänkande SOU 2000:58 SOU 1998:6 sid. 76 , Ds 1993:8 sid. 79 31. , Jämställda på Svenska. 1999 sid. 73 32. är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda SOU 1998:115 Distansarbete, Betänkande av distansarbets- utredningen, Bilaga 4. Distansarbete ur ett jämställdhetsperspektiv. SOU 1998:115 Bilaga 4. Inledningen till artikeln – den manliga teknikens tempel? I:Tekniska museets årsbok 2000. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T WiTEC ( Women in Science, ). WiTEC , , Högskolan i Utdrag ur artikel 5, Rådets förordning (EG) nr 1260 /1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Regleringsbrev för för Verket för näringslivs- utveckling, m.m. inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling och 24 Näringsliv (rskr. 1999/2000:258, 2001/01:112). Samlat Program Dokument, Mål 2 Västra, 2000-2006, i . Gemenskapsinitiativprogram för Equal 2000-2006, ESF Rådet. Samlat Program Dokument, Mål 1 , 2000-2006, i . Artikel 46, Information och offentlighet, Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Artikel 54, Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Mainstreaming – en inventering. Om jämtegrering och 3R-metoden i svenska kommuner. (2000:16) Styrkort i praktiken. Så använder myndigheterna Balanced Scorecard. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T I en planering för ett hållbart transportsystem måste fokus nnas på hela transportsystemet och inkludera alla trans- portslagen. Ett kretsloppstänkande är starkt sammankopp- lat med hur människor, produkter och råvaror rör sig och det är i sin tur kopplat till vilka möjligheter som transport- systemet ger. Av era attitydundersökningar framgår att kvinnors prioriteringar är starkare kopplade till miljöhänsyn än mäns prioriteringar. Det har naturligtvis en stor betydel- se huruvida kvinnor deltar eller inte deltar i utformingen av ett hållbart transportsystem, vare sig det gäller gods- eller persontransporter. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T