sou · GPB324d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Även om arbetslösheten sjunker för nästan alla grupper, finns det grupper med mycket hög arbets- löshet, bl.a. unga kvinnor med barn. Jämför man kvinnors och mäns arbetslöshet, och om de har barn eller inte, finner man att kvinnor med barn har den högsta arbetslösheten. Gemensam nämnare för många med svårigheter att finna ett arbete är kort utbildning. Naturligtvis finns det även många andra för- klaringsfaktorer. Arbetslösheten är lägre bland män med barn än bland män utan barn. Bland kvinnorna är det tvärtom. Kvinnor utan barn har så- ledes en starkare ställning på arbetsmarknaden än kvinnor med barn, medan det motsatta tycks gälla för männen. Kvinnor med barn arbetar oftare deltid eller är deltidsarbetslösa i betydligt större omfattning än män med barn. Det är också van- ligare att mammorna är tillfälligt anställda.1 I jämförelse med barn till en sammanboende mamma har barn till ensamstående kvinnor oftare en mamma som är arbetslös. Även andelen barn, som har en mamma som studerar, är högre bland barn till ensamstående. Bland de barn som har en mamma som förvärvsarbetar är det däremot vanligare att barn till ensamstående har mammor som arbetar heltid. Andelen barn som har en mamma 1 Arbetslivsfakta nr 2 , utgivet av Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetsmarknads- styrelsen, och . Barnen och deras familjer som endast arbetar deltid är högre bland barn till sammanboende (figur 2.1). Figur 2.1 Barn i olika familjetyper fördelade efter mammans sysselsättning. A rbe te /v A rbe te 2 0 -3 /v A rbe te 3 5 - tim /v F ö rä ldra fö rs ä k ring O be ta ld le dig he t S juk, m .m . Ö v rig frå nv a ro A rbe ts lö s S tude ra nde E j i a rbe ts kra fte n 0 5 10 15 2 0 2 5 3 0 3 5 4 0 G if t a / s a m b o E n s a m s t . Källa: SCB, Barnen och deras familjer 1999 (Demografiska rapporter 2000:2). 2.6De ekonomiskt svagaste barnhushållen har beställt körningar ur socialbidragsregistret för . De visar att 1999 fick 100 420 barn- familjer socialbidrag (tabell 2.6). Av dem var 31 340 långvarigt socialbidragsberoende, dvs. Av dessa var 17 630 sammanboende och 13 710 ensamstående. Det långvariga socialbidragsberoendet bland barnfamiljer har minskat . Minskningen för ensamstående för- Barnen och deras familjer äldrar är emellertid lägre; ensamstående med långvarigt social- bidragsberoende har endast minskat (tabell 2.7). Tabell 2.6 Barnfamiljer med socialbidrag 1996, 1998 och 1999 25 – år* Män, 25- år * Familjens ålder baseras på kvinnans ålder eller i partnerskap på den yngres ålder Källa: , 1998 och 1999 Tabell 2.7 Barnfamiljer med långvarigt* socialbidrag 1996, 1998 och 1999 25- år** Män, 25 – år *10 eller fler månader . **Familjens ålder baseras på kvinnans ålder eller i partnerskap på den yngres ålder. Källa: , 1998 och 1999. Av de barnfamiljer som fick socialbidrag 1999 var flertalet familjer med en ensam förälder. Vad gäller långvarigt socialbidrag är för- Barnen och deras familjer hållandet det omvända; flertalet barnfamiljer med långvarigt social- bidrag är sammanboende. Tabell 2.8 Barnfamiljer med socialbidrag och långvarigt social- bidrag* Andel samboende respektive ensamstående 1999. * 10 eller fler månader Källa: Av de långvarigt socialbidragsberoende barnfamiljerna dominerar utrikes födda; av de sammanboende och av de ensamstående var utrikes födda. I gruppen ensamstående mammor 18–är dock andelen utlandsfödda klart lägre, . Tabell 2.9 Barnfamiljer med långvarigt* socialbidragsberoende, totalt antal, antal utrikes födda samt andelen utrikes födda Män, 25- år *10 eller fler månader **Familjens ålder baseras på kvinnans ålder eller i partnerskap på den yngres ålder I kapitel 4 redogörs för barnfamiljernas inkomster. Barnen och deras familjer har haft stora svängningar i födelsetalen. var födelsetalen höga. föddes 124 000 barn. Den summerade fruktsamheten uppgick till 2,1 barn per kvinna. har barnafödandet sjunkit kraftigt. föddes endast 88 000 barn och den summerade fruktsamheten hade sjunkit till 1,5 barn per kvinna. Det är den lägsta nivå som har observerats i . En svag ökning kan skönjas. föddes drygt 90 000 barn, vilket är en ökning med drygt 2 000 barn. Ökningen är dock inte tillräckligt stor och har ännu inte pågått för att man med säkerhet skall kunna säga att det rör sig om ett trendbrott. Boendestandarden i är genomgående hög och inter- nationellt sett relativt jämnt fördelad. Det gäller också barnen och barnfamiljerna. Ensamstående med barn bor företrädesvis i hyreslägenhet medan sammanboende med barn företrädesvis bor i småhus. Boendet skiljer sig åt mellan olika delar av landet. I gles- bygdskommuner bor nästan alla barn i småhus. I storstäderna är det däremot vanligast att barnen bor i flerfamiljshus. En utförligare beskrivning av barnfamiljernas boende ges i bi- laga 2. 3Det ekonomiska stödet till barnfamiljerna Det ekonomiska stödet till barnfamiljer uppgår till . Om man vill ha en samlad bild av det offentliga stödet till barnfamiljer bör man även ta med utgifter för barnomsorgen. Sammantaget lämnar stat och kommun i storleksordningen som stöd till barn- familjerna. Enligt nu fattade beslut väntas statens utgifter för familjestödet öka med . Ökningen kan hänföras till att den s.k. maxtaxan inom förskola och skolbarnomsorg införs och att födelsetalen antas öka något. Det övergripande målet för svensk familjepolitik är att ge barnen trygga uppväxtvillkor och att ge bägge föräldrarna möjlighet att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Till familjepolitiken kan räknas de ekonomiska familjestöden, barnomsorgen och mödra- och barnhälsovården. En viktig del av familjepolitiken är barnomsorgen. Målet för förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen är att ge barn stöd och stimulans för utveckling och lärande samt att underlätta för föräldrar att förena föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. För att stödja barnfamiljerna har samhället byggt upp ett stödsystem som syftar till att ge en ekonomisk trygghet med försörjningsbörda. De ekonomiska familjestöden syftar till att utjämna de ekonomiska villkoren mellan barnfamiljer och personer utan barn. Dessutom syftar stöden till att utjämna över livscykeln. Ett annat mål är att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. Det ekonomiska familjestödet är också utformat så att det tillgodoser ett antal specifika stödbehov hos bl.a. ensamföräldrar och hos föräldrar till funktionshindrade barn. Till skillnad från många andra länder beaktas i inte familjesituationen i skattesystemet. Det är istället det ekonomiska Det ekonomiska stödet till barnfamiljerna familjestödets uppgift att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljerna familjerna har försörjningsbörda. Stöden finansieras med skatter och lagstadgade socialavgifter. Vår individuella beskattning innebär bl.a. att kvinnors förvärvsarbete lönar sig bättre än vid olika slag av sambeskattning. Särbe- skattningen är en del av jämställdhetspolitiken. Beskattningen och det ekonomiska stödet bör således ses som delar av samma helhet. Familjestödet är ett sätt att ta hänsyn till försörjningsbördan för människor i varje inkomstläge, eftersom beskattningen inte gör det. Det ekonomiska familjestödet omfattar barnbidrag, bostadsbidrag till barnfamiljer, underhållsstöd, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, barnpension, vårdbidrag till funktions- hindrade barn och bidrag till kostnader för internationella adop- tioner. Studiehjälp ges till gymnasiestuderande ungdom. I bilaga 3 ges en beskrivning av reglerna för de ekonomiska familjestöden. Det sammanlagda ekonomiska familjestödet beräknas uppgå till . I tabell 3.1 redovisas det beräknade utfallet för de familjeekonomiska stöden efter förmåns- form. Av tabellen framgår även antalet berörda barn, för bostads- bidraget och föräldraförsäkringen anges dock istället antalet be- rörda . Det ekonomiska stödet till barnfamiljerna Tabell 3.1 Ekonomiska familjestöd redovisade efter förmåns- form, antal berörda och utgift för staten. Preliminärt utfall a 2000 Bidrag till kostnader för a Källa: RFV , b Hushåll, exklusive 41 000 hushåll utan barn c Exklusive för hushåll utan barn d Inklusive extra tillägg och inackorderingstillägg (.) De samlade utgifterna för de ekonomiska familjestöd som främst har behandlat, uppgick till . Utgifterna för övriga ekonomiska familjestöd uppgick till . Om man vill ha en samlad bild av samhällets stöd till barnfamiljerna bör man även ta med kostnaden för förskola och skolbarnsomsorg. uppskattas denna till , varav föräldraavgifterna be- räknas täcka (6,). Sammantaget lämnar stat och kommun alltså i storleksordningen som stöd till barnfamiljerna. Av tabell 3.2 framgår den förväntade utvecklingen av statens ut- gifter för de direkta familjeekonomiska stöden. Det ekonomiska stödet till barnfamiljerna Tabell 3.2 Ekonomiska familjestöd redovisade efter förmåns- form, anslag 2001 och prognos 2001–2004. Bidrag till kostnader för a Exlkusive bostadsbidrag för hushåll utan barn Källa: RFV , införs maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnom- sorgen. Enligt prognosen ökar det samlade statliga stödet till barn- familjerna med , till , kostnaden för maxtaxan in- kluderad. Prognosen bygger på att antalet födda barn ökar något. I detta kapitel redovisas barnfamiljernas inkomster. Männens arbetsinkomster är betydligt högre än kvinnornas. För både män och kvinnor är ensamföräldrarnas inkomster lägre än de samboendes. Andelen med ingen eller mycket låg inkomst är störst bland de ensamma mödrarna, även när man rensar bort studerande och förtidspensionärer. Även de ekonomiska familjestödens och socialbidragens andel av familjernas disponibla inkomster belyses. Det övergripande syftet med det ekonomiska familjestödet är att minska skillnaderna i ekonomiska villkor mellan barnfamiljer och personer utan barn, samt över livscykeln. Föräldrarna har huvud- ansvaret för barnens försörjning. Föräldrarnas försörjningsförmåga kan illustreras av deras arbetsinkomster. Med arbetsinkomster avses summan av löne- och företagarinkomster samt sjuk- och föräldrapenning. I tabell 4.1 nedan redovisas antalet föräldrar i olika inkomstklasser uppdelade på kön och på ensamstående och samboende. Tabell 4.1 Antalet föräldrar i olika inkomstklasser 1998 Källa: HINK, SCB, utredningens beräkningar Männens arbetsinkomster är betydligt högre än kvinnornas. Detta kan till viss del förklaras av att de i högre utsträckning för- värvsarbetar och arbetar heltid. Bland de ensamstående kvinnorna har en arbetsinkomst på högst , förvärvsfrekvensen bland dessa kan antas vara mycket låg. De ensamstående männens inkomster påminner om de samboende männens, snarare än om de ensamstående kvinnornas, även om de ensamstående männen har något lägre inkomster än de samboende. Kön tycks vara en betydligt viktigare faktor än familjetyp när arbetsinkomsten skall förklaras. Det är i det analyserade materialet endast omkring 40 000 män som är ensamstående föräldrar, jämfört med cirka 190 000 kvinnor. Bland ensamstående kan en förklaring till de stora inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor vara att det främst är väletablerade män med god inkomst som blir vårdnadshavare efter en skilsmässa, i övriga fall tar kvinnan hand om barnen. Bland samboende kan en del av skillnaderna förklaras av att kvinnorna i högre utsträckning, genom föräldraledighet och deltidsarbete, tar ansvar för barnen medan männen förvärvsarbetar. De, som av någon annan anledning än sjukdom eller föräldra- ledighet inte förvärvsarbetar eller arbetar endast i liten ut- sträckning, har naturligtvis låga arbetsinkomster. En orsak till låga arbetsinkomster kan vara att föräldern är studerande eller förtids- pensionär, varken studiemedel eller pension räknas in i arbets- inkomsten. I tabell 4.2 nedan har dessa grupper exkluderats. Tabell 4.2 Antalet föräldrar, exklusive studerande och förtids- pensionärer, i olika inkomstklasser 1998 Källa: HINK, SCB, utredningens beräkningar Om studerande och förtidspensionärer rensas bort från be- räkningarna ökar den genomsnittliga arbetsinkomsten mest för ensamstående mödrar. Skillnaderna blir mindre, men det över- gripande mönstret består. Av de knappt 57 000 ensamma mödrar som har en arbetsinkomst på är 20 000 studerande och knappt 8 000 förtidspensionärer. Andelen med inga eller mycket låga inkomster är störst bland de ensamma mödrarna även efter att grupper, som naturligt saknar sådana in- komster, har rensats bort. Att dessa i större utsträckning än andra inte förvärvsarbetar, kan bero på att de på grund av låg utbildning har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det faktum att ensamstående har svårt att få tiden att räcka till om de i stor utsträckning arbetar utanför hemmet kan, i kombination med de höga marginaleffekter de ofta har vid ett inträde på arbets- marknaden, försvåra en etablering på arbetsmarknaden. När befolkningen delas upp efter familjetyp används följande beteck- Ensamstående med ett barn Ensamstående med två eller flera barn Gift/samboende med ett barn Gift/samboende med två barn Gift/samboende med tre eller flera barn Ensamstående med ett eller fler barn och minst en övrig person . G/S1+_kh Gift/samboende med ett eller fler barn och minst en övrig person . _kh står för kosthushåll och indikerar att hushållet inte kan klassas som en eller två vuxna plus eventuella barn . I dessa hushåll finns minst en övrig person, vanligen ett barn som har fyllt 18, men inte har flyttat hemifrån. Antalet hushåll i de olika kategorierna är i det analyserade materialet följande: G/S1+_kh De inkomster, som föräldrarna själva genererar, kompletteras med diverse transfereringar och bidrag, de skall även betala skatt. I figur 4.1 nedan visas genomsnittliga disponibla inkomster för barnfamiljer uppdelade på olika familjetyper. Inkomsterna är här inte justerade för försörjningsbörda. Hushållens disponibla in- komst har delats upp i nettoinkomst, familjestöd och socialbidrag. Definitionen av disponibel inkomst återfinns i bilaga 7. I bilagan beskrivs också det datamaterial som används för analyserna samt diverse andra begrepp och definitioner som förekommer i detta kapitel. I familjestödet ingår barnbidraget inklusive flerbarns- tillägg, bostadsbidrag, underhållsstöd och föräldrapenning. Föräldrapenningen har nettoberäknats så att en schablonmässig skatt har dragits från de utbetalade beloppen. Underhållsstödet inkluderar såväl direktbetalningar från underhållsskyldiga som utfyllnadsbelopp från staten. Nettoinkomsten är definierad som disponibel inkomst minus familjestöd och socialbidrag. Figur 4.1 Genomsnittlig disponibel inkomst för barnfamiljer 1998 G/S1+_kh Källa: HINK, SCB, utredningens beräkningar Familjestödens andel av barnfamiljernas disponibla inkomst är beroende av familjens storlek och sammansättning. Ju fler barn som finns i familjen desto större del av inkomsten består av sådant stöd. Störst är stödet till ensamstående med barn. Drygt en femte- del av den disponibla inkomsten för ensamstående med ett barn består av ekonomiskt familjestöd. Det ekonomiska familjestödet till ensamstående med två eller fler barn uppgår i genomsnitt till , detta motsvarar av den disponibla inkomsten. Även för samboende hushåll med flera barn utgör stödet ett betydande inkomsttillskott. Bland samboende med tre eller flera barn består den disponibla inkomsten till , eller i genomsnitt , av familjestöd. Vilka av de olika familjestöden som har störst betydelse för barnfamiljernas ekonomi varierar mellan hushållstyperna. I figur 4.2 nedan har familjestöden delats upp. Figur 4.2 De familjeekonomiska stödens andel (%) av den justerade disponibla inkomsten*. E1+_kh G/S1+_kh Källa: HINK, SCB, utredningens beräkningar * I princip betyder justerad att hänsyn tas till antalet familjemedlemmar. Justerad disponibel inkomst förklaras närmare i bilaga 7. Större delen av det ekonomiska familjestödet till ensamstående med ett barn består av underhållsstöd och bostadsbidrag, som till- sammans utgör av den disponibla inkomsten för dessa hushåll. För ensamstående med fler barn dominerar underhållsstöd och barnbidrag med av den disponibla in- komsten. Till samboende med barn lämnas främst barnbidrag och föräldrapenning. För samboende med tre eller fler barn utgör dessa inkomstslag av den disponibla inkomsten. Familjer, vars inkomst inte räcker för att tillsammans med familjestöden ge en skälig levnadsstandard, kan som komplettering få socialbidrag (försörjningsstöd). Figur 4.3 Socialbidragets andel (%) av den justerade disponibla inkomsten. G/S1+_kh Källa: HINK, SCB, utredningens beräkningar Socialbidraget har störst betydelse för ensamstående med ett barn, för vilka det utgör av den disponibla in- komsten. I övriga grupper är socialbidragsberoendet litet. Figur 4.4 De familjeekonomiska stödens andel (%) av den justerade disponibla inkomsten. Källa: HINK, SCB, utredningens beräkningar Anm: Decilindelning efter justerad disponibel inkomst. Endast de som lever i barnfamiljer ingår. Behovet av kompletterande inkomster i form av olika familjestöd och socialbidrag är givetvis störst hos dem som har låga egna inkomster. 1, den tiondel som har lägst ekonomisk standard, utgörs nästan halva den disponibla inkomsten av familjestöd och socialbidrag. Ju starkare inkomstprövning som föreligger, desto mer koncentrerat till de lägre decilerna blir inkomstslaget. Socialbidrag, som trappas av mot övriga inkomster, har därför den tydligaste låginkomstprofilen, följt av bostadsbidraget. Föräldrapenningen och barnbidraget är beloppsmässigt jämnt fördelade över decilerna men utgör en allt mindre del av den disponibla inkomsten när övriga inkomster blir större, högre upp i inkomstfördelningen. Varje decil består av lika många individer, en tiondel av alla individer som tillhör gruppen barnfamiljer. De olika familjetyperna är dock inte jämnt representerade över inkomstskalan. Samband mellan familjetyp och decilindelning, decilerna uppdelade efter familjetyp. Källa: HINK, SCB, utredningens beräkningar Anm: Decilindelning efter justerad disponibel inkomst. Endast de som lever i barnfamiljer ingår. De ensamstående föräldrarna (och deras barn) är över- representerade i de lägre och förekommer i de högsta deci- lerna. av individerna lever i en familj med ensamstående förälder och två eller fler barn, decil 2 utgörs till av individer från sådana familjer jämfört med mindre än en procent i decil 10. Samboende föräldrar, och deras barn, är mer jämnt fördelade över decilerna med en viss för- skjutning nedåt med ökande antal barn. Barnfamiljernas kostnader belyses med hjälp av Konsument- verkets beräkningar. Även andra sätt att uppskatta kostnader för barn i olika åldrar redovisas. För ett antal typfamiljer visas hur mycket man har kvar till övrig konsumtion, när bostad och andra nödvändiga utgifter har betalts. I föregående kapitel redovisas barnfamiljernas inkomster. För att bilden av barnfamiljernas ekonomi skall bli fullständig krävs att deras inkomster även sätts i relation till deras utgifter. I detta kapi- tel beskrivs olika sätt att beräkna levnadskostnader. Vidare redo- visas typfall där kostnader för barn och vuxna i olika familjetyper beräknas. 5.1Vad skall ingå i begreppet skäliga levnadskostnader? I många sammanhang finns behov av beräkningar av hur höga in- komster olika hushåll behöver för att upprätthålla en viss eko- nomisk standard. Ett sätt att göra sådana beräkningar är att utarbeta s.k. standardbudgetar, dvs. man sätter pris på en varukorg som innehåller varor som fyller olika behov som människor kan anses ha. Exempel på sådana beräkningar är be- räkningar av skäliga levnadskostnader. Riksnormen inom för- sörjningsstödet och förbehållsbelopp vid indrivning är andra exempel på definitioner av ekonomisk standard. De olika beräkningarna skiljer sig en del åt vad gäller syfte och därmed förekommer även skillnader i fråga om vilka kostnader som kan anses vara skäliga. beräknar skäliga levnadskostnader som skall visa vad det kostar hushållen att på lång sikt upprätthålla en skälig konsumtionsnivå. Det är varken frågan om någon fattigdomsgräns, en miniminivå endast för det absolut nödvändigaste, eller om någon överflödskonsumtion. Kostnaderna omfattar både löpande utgifter inom olika poster och en periodisering av utgifter för sådana varor som inte inhandlas , s.k. sällanköpsvaror. Verket gör beräkningar för olika personkategorier och hushålls- storlekar. Behovet av varor och tjänster kan skilja sig på grund av kön, ålder och antal personer i hushållen. Beräkningarna gäller åtta av de vanligaste budgetposterna: Livsmedel Kläder & skor Hygien Fritid/lek Möbler, husgeråd, TV m.m. , telefon, TV-licens m.m. räknar dessutom ut genomsnittlig elförbrukning för olika stora hushåll. Riksnormen för försörjningsstöd skall täcka personliga kostnader samt vissa gemensamma hushållskostnader. Försörjningsstöd (socialbidrag) skall enligt socialtjänstlagen lämnas för skäliga kostnader för de ändamål som ingår i riksnormen samt för vissa andra ändamål. Kostnader som inte ingår i riksnormen prövas från fall till fall. Stödet är avsett att vara ett yttersta skyddsnät för människor i tillfällig ekonomisk kris. Jämfört med Konsument- verkets beräkningar är riksnormen mindre differentierad. Färre personkategorier används. Vidare är inte livsmedelsposten upp- delad i kostnader med respektive utan lunch för alla person- kategorier. Riksnormen beaktar inte kostnadsskillnader mellan könen och bland vuxna inte heller skillnader i ålder. De gemen- samma hushållskostnaderna i riksnormen omfattar samma poster som beräkningar med några undantag. Efter- som socialbidraget är tänkt att endast vara ett tillfälligt stöd ingår inga kostnader för möbler/husgeråd/TV. Inte heller hemförsäkring och el ingår i men kostnaden för dessa poster ersätts inom försörjningsstödet. En närmare beskrivning av försörjningsstödet finns i kapitel 14. Skuldsatta personer som är föremål för indrivning har rätt till ett visst förbehållsbelopp för att klara sin och familjens försörjning. Förbehållsbeloppet bör överstiga vad som är fastlagt som den nor– malt undre gränsen för skälig levnadsnivå. får beloppet inte vara alltför högt eftersom det kan innebära en risk för alltför långsam indrivning. Förbehållsbeloppet består av ett normalbelopp och ett tillägg för bostadskostnaden. Utöver de poster som beräkningar omfattar skall normalbeloppet också täcka kostnader för hushållsel, fackföreningsavgift samt mindre utgifter för tillfälliga behov. Det går att få tillägg för andra viktiga kostnader såsom arbetsresor, barnomsorg och läkarvård. För vuxna tas ingen hänsyn till ålder men däremot till om de är ensamstående eller samboende. Normalbeloppet för barn tar endast hänsyn till om barnet är yngre eller äldre än . I anslutning till regler om underhållsbidrag har schablonbelopp för barns behov, kopplade till deras ålder, sammanställts. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal. Föräldrarna skall svara för underhåll för sina barn efter vad som är skäligt med hänsyn till barnens behov och föräldrarnas samlade förmåga. (Sinsemellan tar föräldrarna del i kostnaderna för barnets underhåll var och en efter sin förmåga.) har ut- arbetat riktlinjer för beräkning av underhållsbidrag. Beräkningarna har fått stort genomslag i domstolarna. Schablonbeloppen för barns behov av underhåll är kopplade till barns ålder samt knutna till prisbasbeloppet. Beloppen uppgår till av prisbasbeloppet för barn upp till och med , för barn mellan sju och och för barn som är eller äldre. Den förälder som barnet bor hos får i beräkningarna i allmänhet behålla skälig bostadskostnad för sig och barnet. Någon särskild bostadskostnad påförs inte barnet. Faktiska barnomsorgskostnader läggs till. Barns inkomster och tillgångar skall beaktas samt barnets sociala förmåner efter vad som följer föreskrifterna för dessa. Exempelvis reducerar barnbidrag och förlängt barnbidrag barnets behov, men inte flerbarnstillägg och socialbidrag.