sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Miljövårdsberedningen anser att ett aktivt internationellt arbete är av största vikt för att lösa de globala miljöproblemen. Det kommer dock sannolikt att ta tid innan vi nått tillräckligt långtgående internationella överenskommelser. Parallellt med det internatio- nella arbetet anser vi att alla nationer har ett ansvar att driva på miljöarbetet inom sina egna länder. Vi bedömer också att de nationer och företag som är framgångsrika i att förbereda sig för en omställning till mer hållbara produkter, tjänster och system för att Ett näringsliv för hållbar utveckling tillgodose människornas behov kommer att ha konkurrensfördelar . Vi har tidigare diskuterat hur styrmedlen kan utvecklas – nationellt och internationellt. Eftersom det finns begränsningar i en enskild nations möjligheter att skärpa befintliga och införa nya styrmedel behöver också andra vägar att förändra prövas. Allas ansvar och samverkan för hållbar utveckling En fråga som diskuteras i dagens miljödebatt är om teknikutveck- ling räcker för att möta miljöutmaningarna. Många menar att vi också behöver förändra våra vanor och vår livsstil. ser vi nu pågående livsstilsförändringar som sannolikt kommer att leda till en, utifrån dagens förutsättningar, sämre miljösituation. Det finns t.ex. mycket som tyder på att det totala resandet i världen kommer att öka kraftigt framöver. konstaterar, i likhet med vad regeringen skriver i Svenska miljömål (prop. 1997/98:145, 1998/99:MJU06, rskr. 1998/99:183), att alla kommer att behöva bidra för att vi ska nå en hållbar utveckling. Det handlar både om nya livsstilar och enskilt ansvar. Vi har inte behövt genomföra några större förändringar i våra levnadsmönster på grund av ekologiska restriktioner. Miljö- vårdsberedningen bedömer att det inte räcker med effektivisering och en snabb teknikutveckling, utan att det också kommer att behövas livsstilsförändringar för att nå ett hållbart samhälle. Det behövs en bred debatt om hur vi åstadkommer en utveckling som är tillfredställande ekonomiskt och socialt och som kan garantera att de ekosystem som utgör förutsättningar för allt liv kan hållas långsiktigt intakta. Det behövs också en debatt om hur de unika värden som finns i våra natur- och kulturmiljöer kan bevaras till framtida generationer. För att komma vidare i tillräckligt snabb takt behövs en dis- kussion om vilka som är de effektiva strategierna. Det behövs dialoger som sammanför företrädare för olika politikområden och olika aktörer i samhället. Vi bedömer att det också behövs nya angreppssätt för att skapa bilder av en hållbar utveckling. Ett sätt kan vara att använda sig av framtidsbaserad strategiteknik – den Ett näringsliv för hållbar utveckling metod som använts i de två dialogprojekten. Det behövs scenarier för olika utvecklingsalternativ. Vi bedömer att framtidsinriktade dialoger är särskilt värdefulla för att hantera problem som kräver långsiktiga, genomgripande förändringar och kanske övergripande värderingsförändringar. Dialoger och överenskommelser kan bidra till att överbrygga de skilda tidsperspektiv som utgör ett av miljöpolitikens stora dilemman – de flesta beslutsfattare agerar utifrån en kort tidshorisont medan många miljöproblem är långsiktiga. Framtidsinriktade samtal mellan olika berörda parter ger också möjlighet att hantera ett annat dilemma, den så kallade ansvarsfällan, och att tillsammans bedöma och söka konsensus om hur man ska uppfatta och hantera miljöproblem som är osäkra och kortsiktigt osynliga. 5Konsekvenser av Miljövårdsberedningens förslag I kommittéförordningen (1998:1474) anges vad en utredning ska beakta för konsekvenser av lagda förslag. Om förslagen påverkar kostnader och intäkter för olika aktörer ska detta redovisas i betänkandet. Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska redo- visas om det uppstår sådana. En kommitté ska också redovisa hur eventuella intäktsbortfall eller ökade kostnader för stat, kommun och landsting ska finansieras. Om förslagen påverkar den kommu- nala självstyrelsen, brottsligheten, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, småföretags arbetsförutsättningar, konkurrensfrågor, jämställdheten mellan könen eller möjligheterna att nå det integrationspolitiska målen, så ska dessa konsekvenser redovisas. Miljövårdsberedningen har initierat en dialog med delar av näringslivet och lämnat förslag till hur dialog och överens- kommelser kan användas som ett verktyg i en strategi för att bidra till att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Vi har för att testa dialog som arbetsform bedrivit två pilotprojekt, Bygga/Bo och Framtida handel. Tillsammans med företag i de aktuella sektorerna har visioner, mål och strategier tagits fram och det finns ett samförstånd mellan regeringen och sektorerna om hur arbetet ska drivas vidare. Siktet är inställt på att till nå fram till överenskommelser om konkreta åtgärder. Därför är det nu för tidigt att göra någon bedömning av vad dessa överens- kommelser kan ge för intäkter och kostnader för staten och näringslivet. En sådan bedömning bör göras när överens- kommelserna börjar ta form. Under arbetets gång har dialogerna stämts av med både berörda branschorganisationer och myndig- heter. Samtliga har varit mycket positiva till detta samarbetsinriktade arbetssätt. För att samhället ska lyckas övervinna de globala och diffusa miljöutmaningar som vi står inför, t.ex. ökad växthuseffekt och Konsekvenser av Miljövårdsberedningens förslag användning av kemikalier, behövs ett brett deltagande av samhällets aktörer. Dialog och överenskommelser kan vara ett effektivt komplement till andra styrmedel som lagar, skatter och avgifter. Klarar vi inte av att lösa miljöproblem inom bl.a. kemikalieområdet och påverkan på klimatet kommer livsförutsättningarna att förändras med stora samhällsekonomiska kostnader som följd. Vi bedömer att kostnaden för att använda dialog och överens- kommelser, som ett led i att få till stånd en förändring, i många fall är liten i relation till vad det kostar att nå samma ambitionsnivå med enbart traditionella styrmedel. En överenskommelse kan ge näringslivet utrymme och incitament att hitta den mest kostnads- effektiva lösningen. Kostnaden för att driva en dialog eller att ta fram en överenskommelse är av ungefär samma storleksordning som kostnaden för en normal utredning. Man får dock med dialog och överenskommelser en större acceptans hos berörda aktörer för de aktuella åtgärderna och därmed möjlighet till en mer kostnads- effektiv implementering både för näringslivet och för tillsyns- myndigheten. Givetvis behövs uppföljning av överenskommelser där näringslivet redovisar resultatet för staten. inte det förväntade resultatet bör regeringen överväga att införa andra styrmedel. Med en ökad användning av dialog och överenskommelser inom miljöområdet ökar inte det offentliga åtagandet, snarare läggs ett större ansvar på näringslivet för att miljöarbetet drivs framåt. I kapitel 4.4 diskuterar vi eventuella problem, som konkurrens- begränsning, fripassagerare, demokratiska aspekter och svårigheten för småföretag att delta, som ibland påtalas när det gäller frivilliga överenskommelser. Vi anser att dessa faktorer inte är ett problem förutsatt att våra förslag till riktlinjer för dialoger och överens- kommelser följs. Vi bedömer att våra förslag inte har någon inverkan för regional- politiken, jämställdheten mellan män och kvinnor eller brottslighet och brottsförebyggande arbete. , S., Lönngren, M., Hinder och möjligheter för miljöarbetet – en kartläggning av centrala aktörers problembilder, 1995 Bennulf, M., Medborgarna, demokratin och miljöinformationen, i forskningsprogrammet – Vägar till uthållig utveckling beteenden, organisationer, strukturer, Årsrapport, 1998 et al., Företagaren i välfärdssamhället, konjunkturrådets rapport, 1998 , L., Utredning angående erfarenheter av individuell mätning av värme och varmvatten i svenska flerbostadshus, 1999 , M., Fakta om betongframställning och naturgrusuttag, PM, , 2000 de , E., Verklig kreativitet, 1994 , Översiktlig planering för en hållbar utveckling – en informationsskrift till kommunala politiker, 1996 Biekart, J.W, Negotiated agreements in EU environmental policy i Golub (ed) New instruments for environmental policy in the EU, Byggsektorns kretsloppsråd, Miljöansvar för byggvaror inom ett kretsloppstänkande – ett utvidgat producentansvar, Handlingsplan från Byggsektorns kretsloppsråd, 1995 , Sustainability Reporting for public comment and testing, 1999 , H., Policy, PM, 1997 Dobers, P., , R., Miljöstrategier – Ett företagsekonomiskt perspektiv, 1995 Dreborg, K. Essence of backcasting, Futures, vol 28., No 9 pp. 813- 828, 1996 , S., Världens chans – Ny möjlighet för - En bok om ekologi, teknik och solidaritet, 1998 EKU-delegationen, Fastigheter och anläggningar mot en hållbar utveckling – tankar inför omställningen, PM, 2000 Elmberg, A., i , Hus i – perspektiv på energianvändningen, 1996 , Environment in Union at the turn of the century, 1999 , Forskning för hållbar utveckling – en nationell strategi, rapport 1998:21, 1998 , M., From green image to green practice – normative action and self-regulation, , 1999 & Steneroth , M., Analys av vissa konsekvenser av långsiktiga avtal som styrmedel att effektivisera energianvändningen i industrin, 1999 & Steneroth , M., Introducing Voluntary Environmental Agreements for Industrial Energy Efficiency in – a discussion document, 1999 Hawken, P., Loving, A., Loving, L. H., Natural Capitalism – creating the next industrial revolution, 1999 Helby, P., Voluntary agreements: The quality of business motives i Voluntary agreements, artikel för bok om frivilliga överenskommel- ser redigerad av , IEFE, 1999 Helby, P., Environmental agreements at European Community level – reflections based on member state experience, working paper, , 2000 , E., Varför är det så segt? : om lågriskkemi, miljödriven innovation och kravformning, KTH, 1995 Hunhammar, S., Om framtidsbilder och hållbar utveckling, stencil, 2000 , industri i omvandling, 1996 , Fortsatt hållbar utveckling – industrins miljö- arbete, 1998 IT Bygg och Fastighet 2002, IVA, Miljödriven affärsutveckling – från myndighetskrav till strate- giska möjligheter - en studie, 1995 IVA, Miljödriven teknikutveckling, 1996 IVA, Kompetensutveckling inom samhällsbyggnad Byggherren i fokus, 1997 IVL, Vår värld 2010, är vi på rätt väg?, 2000 Klimatdelegationen, Om – klimatet, politiken och framtiden, , & , Miljö, handel och konkurrens, 1998 Kretsloppsdelegationen, Producentansvar i byggsektorn, rapport 1996:11, 1996 Kretsloppsdelegationen, Strategi för kretsloppsanpassade material och varor, rapport 1997:14, 1997 Kretsloppsdelegationen, Att bygga och bo , rapport 1998:22, 1998 Kretsloppsdelegationen, Företag i kretslopp – en lägesredovisning av företagens kretsloppsanpassning, rapport 1998:23, 1998 , M., En svensk ekonomisk historia 1850-1985, 1991 Lefevre, P., Voluntary Agreements in EU Environmental Policy – and Perspectives, 2000 , bilaga 3, Svenskt näringsliv på rätt väg?, 1999 , T., Eco-Design and Product Innovation – Managing incremental and radical change for environmental compliance, 2000 Miljöteknikdelegationen, Miljöanpassning för tillväxt - förslag till nationell strategi, PM 2000:3, 2000 Mol, A.P.J. fl., The Voluntary Approach to Environmental Policy – Joint Environmental Approach to Environmental Policy-making in Europe, 2000 , På väg mot ett miljöanpassat transportsystem, rapport 4636, 1996 , Omvärlden , rapport 4726, 1997 , Effektiva styrmedel i miljöpolitiken, rapport 4757, 1997 , Att äta för en bättre miljö, rapport 4830, 1997 , - vägen till ett hållbart samhälle, rapport 4858, 1998 , Energiläget , rapport 4894, 1998 , Från ax till avfall, rapport 4946, 1998 , A sustainable food supply chain : a swedish case study, rapport 4966, 1999 , Har producenterna nått målen?, rapport 4988, 1999 , Hållbar energiframtid? - Långsiktiga miljömål med systemlösningar för el och värme, Slutrapport från SAME- projektet, 1999 , Miljööverenskommelser – en möjlighet i miljö- arbetet?, rapport 5064, 2000 , Når vi miljömålen?, rapport 5007, 1999 Nitsch U., Konsten att informera om miljön i samhälls- och land- skapsplanering nr. , Teknisk framsyn Demografiska framtider, 1999 , , samt (Teknisk framsyn), Det framsynta samhället, 2000 , , , Byggsektorn – spelregler för ökad konkurrens, 1996 Orremo et al, IT, Mat och miljö: en miljökonsekvensanalys av elektronisk handel med dagligvaror, 5038, 1999 Raskin P. m.fl., Bending the curve: Toward global sustainability, Report summary, 1998 Regeringens proposition 1996/97:84, En uthållig energiförsörjning, 1997 Regeringens proposition 1997/98:145, Svenska miljömål, 1998 Regeringens skrivelse 1997/98:13, Ekologisk hållbarhet, 1998 Regeringens skrivelse 1999/2000:13, Hållbara – uppföljning av åtgärder för en ekologisk hållbar utveckling, 2000 Regeringens skrivelse 1999/2000:114, En miljöorienterad produkt- politik, 2000 , Tillväxt genom kunnigt kapital - statens roll, rapport 2000:18, 2000 , N., Den tekniska förändringens ekonomi, 1997 , B., Den svenska ekonomin en översikt av utvecklingen, 1997 SBUF, Byggsektorns innovationscentrum för en effektiv och lönsam byggsektor, 2000 SCB, Statistisk årsbok, 1999 , B., Det miljöanpassade företaget: strategiska uppträdanden på den institutionella scenen, 1997 , P., The art of the long view: Planning for the future in an uncertain world, 1996 , L., En modern svensk ekonomisk historia tillväxt och omvandling under två sekel, 2000 Sonntag, N., , A systemic view of sustainable development SOU 1996:124, , Miljö för en hållbar hälso- utveckling - förslag till nationellt handlingsprogram, 1996 SOU 1997:11, bilaga, Marklund,P.-O., Skatter, miljö och sysselsätt- ning, 1997 SOU 1998:118, , Sustainable – a SUCCES story, 1998 SOU 1999:127, Miljövårdsberedningen, Gröna nyckeltal – följ den ekologiska omställningen, 1999 SOU 2000:23, , Förslag till Svensk Klimatstrategi, SOU 2000:44, Byggkostnadsdelegationen, Från byggsekt till bygg- sektor, 2000 SOU 2000:52, , Framtidens miljö – allas vårt ansvar!, 2000 SOU 2000:53, , Varor utan faror genom- förande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken, 2000 SOU 2000:75, Form- och designutredningen, Statens insatser för form och design, 2000 SOU 2001:2, , Effektiv användning av naturresurser, 2001 Strannegård, L., , R. & Örninge, M., Svenska miljöbarometern 1997 1998, 1998 , Energiläget 1999, 1999 et al, Färder i Framtiden, KFB-Rapport, 1997:7, 1997 , K., Människan i arkitekturen, arbetspapper, 1999 , A.M., Godstransporter i livscykelanalys, återgiven i Natur- vårdsverkets rapport 4830, 1997 Uhlin, H.E., Energiflöden i livsmedelskedjan, 4732, 1997 VAIE – Voluntary agreements – Implementation and efficiency, /VAIE/ , M., Companies and the Environment – the End of Antagonism?, tal i , Vedung, E., Informativa styrmedel, 1995 Vedung, E., Utvärdering i politik och förvaltning, 1991 Vedung, E., Utvärdering i offentliga sektorn, DS 1994:117, 1994 för miljö och utveckling, Vår gemensamma framtid, 1988