sou · GPB315d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Utredaren skulle även föreslå förändringar av finansieringssystemet med inriktning mot att organisationerna skulle tilldelas statliga medel i förhållande till den betydelse respektive organisation bedömdes ha för totalförsvaret. Utredaren lämnade i betänkandet Totalförsvaret och frivillig- organisationerna uppdrag, stöd och ersättning (SOU 1997:70) förslag till ett delvis nytt finansieringssystem. Detta finansie- ringssystem innebär att de frivilliga försvarsorganisationerna bör tilldelas statligt stöd i förhållande till organisationernas förmåga att verka för totalförsvaret vid, i angelägenhetsordning, väpnat an- grepp, , svåra påfrestningar på samhället i fred och internationella insatser. Regeringen har anslutit sig till utredarens förslag i skrivelse till (skr. 1997/98:4) . föreslår, i en skrivelse till regeringen , att den gällande prioriteringsordningen vid bedömning av respektive frivillig försvarsorganisations bety- delse ändras så att de civila frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet inriktas mot en omedelbar förmåga att medverka vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid internationella insatser samt en förmåga att kunna medverka till per- sonalförsörjningen inom totalförsvaret inför ett väpnat angrepp. Användning av frivilliga försvarsorganisationer i internationell freds- främjande och humanitär verksamhet De frivilliga försvarsorganisationerna bedriver ett samarbete med motsvarande verksamheter i de baltiska länderna. Syftet med samarbetet är att stödja dessa länders uppbyggnad av ett försvar under demokratisk kontroll. har organisationerna på uppdrag av regeringen kartlagt intresse och behov av sådant samarbete även från och från sida. Den särskilde utredaren skall lämna förslag om den frivilliga för- svarsverksamhetens framtida inriktning och uppgifter inom total- försvaret. Utredaren skall i sitt arbete utgå från vad regeringen framfört i propositionen (1998/99:74) Förändrad omvärld omdanat försvar samt prop. 1999/2000:30 Det nya försvaret om totalförsvarets framtida inriktning. Följande frågor och områden skall behandlas. Den frivilliga försvarsverksamhetens roll i det framtida total- försvaret. Det i regeringens propositioner 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar och prop. 1999/2000:30 Det nya försvaret redo- visade förändrade omvärldsläget kommer att innebära ändrad inriktning och struktur för vårt lands försvar. Det militära försvaret kommer alltmer att utvecklas mot en insatsorganisation. Denna organisation skall främst bestå av krigsförband och vara dimensionerad för att försvara landet mot väpnat angrepp, hävda territoriell integritet samt kunna delta i internationell fredsfrämjande och humanitär verksamhet. Det är därför av betydande vikt att militärt respektive civilt försvar har en förmåga att lösa de operativa uppgifter som behövs för att motstå begränsade angrepp till exempel i form av sabotageattacker eller med fjärrbekämpningsvapen. I takt med dessa förändringar inom totalförsvaret är det av stor vikt att även den frivilliga försvarsverksamhetens roll inom totalförsvaret förnyas, så att dess kompetens och förmåga kan bidra till att möta hot och risker. Den frivilliga försvarsverksamhetens betydelse och uppgifter vid situationer där vårt land hotas av eller blir utsatt för ett väpnat angrepp. Analysen skall avse dels ett väpnat angrepp i nuvarande omvärldsläge, dels ett sådant angrepp som föregåtts av en så kallad anpassningsperiod. Det nya säkerhetspolitiska läget och den härmed förändrade inrikt- ningen av vårt lands totalförsvar innebär att såväl militärt som civilt försvar måste ha förmåga att kunna anpassas till nya säkerhets- politiska lägen i vår omvärld . Tillväxt skall kunna ske . För en situation där de säker- hetspolitiska förutsättningarna ändras skall det härutöver alltid finnas en förmåga att genomföra förändringar. Den frivilliga försvarsverksamhetens betydelse för samhällets för- måga att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Enligt lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap skall totalförsvarsresurser utformas så att de även kan användas för att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrest- ningar på samhället i fred. Dessa resurser skall även kunna användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. De frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att medverka i internationell verksamhet. De frivilliga försvarsorganisationerna bedriver ett samarbete med motsvarande verksamheter i de baltiska länderna med syfte att stödja dessa länders uppbyggnad av ett försvar under demokratisk kontroll. har de frivilliga försvarsorganisationerna på uppdrag av regeringen genomfört en kartläggning av behov och intresse av ett sådant samarbete även från och sida. I uppdraget skall ingå att belysa framtida inriktning och avgränsning av samarbetet samt formerna för detta. Den fredsfrämjande och humanitära verksamheten är en av totalförsvarets viktigaste uppgifter och det är därför av vikt att även de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att bidra utreds. Frågan om nuvarande system för den statliga finansieringen av de frivilliga försvarsorganisationerna i relation till ny inriktning och nya uppgifter för de frivilliga försvarsorganisationerna. I samband med tidigare utredning av de frivilliga försvarsorganisa- tionernas finansieringssystem (dir. 1996:102) angav regeringen att utredaren, förutom att pröva gällande finansieringssystem, även skulle föreslå förändringar av finansieringssystemet med inriktning mot att organisationerna skulle tilldelas statliga medel i förhållande till den betydelse respektive organisation bedömdes ha för totalförsvaret. Regeringen anslöt sig till utredarens förslag vilket innebär att de frivilliga försvarsorganisationerna skall tilldelas stat- ligt stöd i förhållande till organisationernas förmåga att verka för totalförsvaret vid, i angelägenhetsordning, väpnat angrepp, , svåra påfrestningar på samhället i fred och internationella insatser. Det av Försvarsmakten och lämnade förslaget till fördelningsprinciper vid myndigheters fördel- ning av statsbidraget till de frivilliga försvarsorganisationerna. Mot bakgrund av ovan redovisade prioriteringsprinciper vid tilldelning av statsbidrag till de frivilliga försvarsorganisationerna gav regeringen och skap regleringsbrev uppdraget att vidareutveckla principer för tilldelning av dessa medel. Myndigheternas förslag har lämnats till regeringen . I vilken mån det nu gällande finansieringssystemet möjliggjort resultatstyrning av verksamheten samt hur ett framtida, förändrat finansieringssystem skall utformas för att utveckla möjligheterna till resultatstyrning, med utgångspunkt från den frivilliga försvarsverksamhetens roll i det framtida totalförsvaret. Gällande system för finansiering av de frivilliga försvarsorga- nisationerna infördes och hade till syfte att ge organisa- tionerna möjligheter att verka i en större ekonomisk trygghet och stabilitet . Systemet skulle även förtydliga de frivilliga försvarsorganisationernas ställning som enskilda frivilliga samman- slutningar samt ge dem ökad självständighet. Det var även viktigt att ge statsmakterna möjligheter till resultatstyrning. Utredaren bör ta del av planerat utvecklingsarbete inom vad gäller resultatstyrning av statsbidrag till folkrörelser och förenings- liv. Möjligheterna att rekrytera till de frivilliga försvarsorganisationerna samt hemvärnet så att dessa kan lösa de uppgifter och uppfylla de krav totalförsvaret ställer. Rekryteringen till hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisa- tionerna har varit av stor betydelse för förmågan att lösa de opera- tiva uppgifterna, inom det militära och civila försvaret. Detta gäller även deras roll för den folkliga förankringen. Det är av särskild vikt att rekryteringen till hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisa- tionerna kan säkerställas till den kvantitativa och kvalitativa nivå som befinns lämplig. Frågor om ersättningar, försäkringar, utrustning, materiel samt frivilligavtalets förhållande till ordinarie arbetsgivare för frivilliga, hemvärnsmän och frivilliga instruktörer. För att verksamheten skall kunna bedrivas på ett lämpligt sätt och med beaktande av de särskilda förutsättningar för fullgörande av tjänstgöring som frivilliga, hemvärnsmän och frivilliga instruktörer har är det av stor vikt att regler för ersättningar, försäkringar, utrustning, materiel samt dessa gruppers förhållande till ordinarie arbetsgivare utreds och vid behov förändras. Behovet av och formerna för förstärkning av de frivilliga försvars- organisationerna med materiel som framledes avvecklas från För- svarsmakten. Det kan finnas behov av att förstärka de frivilliga försvarsorga- nisationerna med materiel eller andra resurser. För att detta skall vara möjligt måste bl.a. behovet, kostnader, ansvar, utbildning samt förvaring utredas. Sådana resurser kan till exempel utgöras av materiel som Försvarsmakten framledes kan komma att avveckla. Utredaren skall samråda med övriga pågående utredningar inom totalförsvarets personalförsörjningsområde såsom Utredningen om översyn av totalförsvarspliktens tillämpning och andra pliktfrågor (dir. 1997:106, dir. 1998:49 och 1999:85) samt Utredningen om översyn av Försvarsmaktens personalförsörjning (dir. 1999:84). Utredaren skall även samråda med utredningen om principer för bättre helhetssyn vid planering för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (dir. 1999:63). Om behov finnes skall utredaren lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Redovisning av uppdraget m.m. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . En delredovisning av arbetsläget skall ske . Utredaren skall bedriva sitt arbete i samverkan med Försvars- makten och . Utredaren skall hålla Försvarsberedningen och berörda total- försvarsmyndigheter samt de frivilliga försvarsorganisationerna informerade om sitt arbete och ge dem tillfälle att framföra syn- punkter. Tilläggsdirektiv till Utredningen om den inriktning och uppgifter inom totalförsvaret Beslut vid regeringssammanträde . Utöver tidigare beslutade direktiv (dir. 1999:95) skall i uppdraget även ingå att: -utreda om militära traditioner och militärkulturhistorisk verk- samhet kan utvecklas och bevaras inom ramen för den frivilliga försvarsverksamheten samt -utreda vilka organisationer som bör inordnas i den frivilliga försvarsverksamheten. Utredaren skall i detta avseende lämna förslag till nödvändig författningsreglering. Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 1999:95) tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag om den frivilliga försvarsverksamhetens framtida inriktning och uppgifter inom totalförsvaret. Utredningen skall enligt direktiven vara slutförd . Flera frivilliga grupper och organisationer genomför ett om- fattande arbete för att bevara militära traditioner och militär- kulturhistorisk verksamhet. Dessa grupper har ofta samverkat och genomfört evenemang tillsammans med bl.a. Försvarsmakten. Dessa evenemang har en betydelsefull roll när det gäller folk- förankringen och möjligheten att skapa en positiv bild av landets försvarsverksamhet. Det är angeläget att pröva möjligheten att utveckla dessa grupper och organisationers arbete, t.ex. genom att, inom ramen för hem- värnets verksamhet, organisera någon form av samordnings- och stödfunktion. Utredaren skall därför pröva den frivilliga försvarsverksam- hetens, främst hemvärnets, möjligheter att bidra till att utveckla och bevara militära traditioner och militärkulturhistorisk verk- samhet i samverkan med övriga aktörer inom totalförsvaret. De frivilliga försvarsorganisationerna har bedrivit ett omfattande och värdefullt arbete inom ramen för landets för- svarsverksamhet. Förändrade krav och behov inom denna verk- samhet kommer att innebära förändringar när det gäller de orga- nisationer som skall ingå i den frivilliga försvarsverksamheten. För en del uppgifter kan behovet av stöd från den frivilliga försvars- verksamheten ha minskat, för andra uppgifter kan det finnas nya behov av stöd från den frivilliga försvarsverksamheten. Exempel på nya behov kan t.ex. vara frivillig försvarsverksamhet till stöd för totalförsvaret och internationella fredsfrämjande insatser. Andra områden kan t.ex. vara personalvård och krishantering. Det är angeläget att utreda hur förändringar i den frivilliga försvars- verksamheten påverkar behovet av resurser. Utredaren skall mot denna bakgrund bedöma vilka orga- nisationer som enligt förordningen (1994:524) om frivillig för- svarsverksamhet skall tillhöra den kategori frivilligorganisationer som ingår i den frivilliga försvarsverksamheten. I uppdraget ingår att lämna förslag till nödvändig författningsreglering. Tidpunkten för när uppdraget skall redovisas flyttas fram. Utred- ningen skall i sin helhet vara slutförd . En delredovisning av arbetsläget skall ske . Utredningens intervjuer och kontakter har under arbetets gång haft kontakt med ett stort antal myndigheter, organisationer och privatpersoner. Dessa återfinns i nedanstående lista. Personliga kontakter och intervjuer markeras med *. Övriga kontakter har skett via brev, e-post, fax eller telefon. Frivilliga försvarsorganisationer och andra frivilligorganisationer * * * Fredsbaskrarna * Frivilliga * Frivilliga Flygkåren* Frivilliga * Frivilliga radioorganisationen* Förbundet , SVEROF* Förbundet * * * * Kustjägarveteranerna* * Riksförbundet Militärkulturhistoriska Föreningar* * * Svenska Blå Stjärnan* Svenska Röda Korset* Myndigheter, organisationer, politiska ungdomsförbund och övriga * ansvar för funktionen Arbets- kraft omfattande arbetskrafts- försörjning, arbetsmarknads- utbildning, arbetarskydd, arbetsmarknadstvister Civilbefälhavaren i Södra civil- området Civilbefälhavaren i Mellersta civil- området Civilbefälhavaren i Norra civil- området ansvar för funktionen Finan- siella tjänster Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 14 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 15 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 17 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 23 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 31 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 32 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 43 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 44 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 47 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 51 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 52 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 53 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 53 Försvarsområdesbefälhavaren i Fo 63 ansvar för funktionen Land- skaps- och fastighetsinforma- tion i i i i i län i i i i i * Militärbefälhavaren i Södra militär- Militärbefälhavaren i Norra militär- ansvar för funktionerna Post- ansvar för funktionen Social- ansvar för funktionen Ord- ning och säkerhet m.m. om- allmän ordning och säkerhet ansvar för funktionen Skatte- ansvar för funktionen Hälso- och sjukvård m.m. omfattande hälso- och sjukvård, social- tjänst, miljö- och hälsoskydd SOU 2001:15 Bilaga 2 ansvar för funktionen Energi- sörjning med bränslen, driv- ansvar för funktionen Flyk- ansvar för funktionen Livs- livsmedel inkl. vatten, regle- åtgärder avseende livsmedel, livsmedelshygien, civil vete- ansvar för funktionen Befolk- Styrelsen för psykologiskt försvar* ansvar för funktionen Psyko- ansvar för funktionerna Civil ledning, Transporter om- transporter via järnväg, lands- väg, flyg, till sjöss samt väg- SOU 2001:15 Bilaga 2 Utveckling (Ag FU) verkade i utredningens semi- verkade i utredningens semi- kommun, medverkade i demien, moderator vid utred- ningens seminarium på För- svarshögskolan den 19 okto- SOU 2001:15 Bilaga 2 Mallar för inhämtande av skriftligt underlag Utredningen har skrivit till ett stort antal frivilligorganisationer och beredskapsmyndigheter för att få in skriftligt underlag till utredningens fortsatta arbete. För att strukturera underlaget på lämpligt sätt har respektive organisation och myndighet ombetts svara enligt nedanstående mallar. för frivilliga försvarsorganisationer och andra frivillig- organisationer Utredningen önskar få underlag från frivilligorganisationerna enligt nedanstående frågemall. Vi vore tacksamma att få underlaget dels skriftligt, dels på diskett (PC). Redovisningen enligt nedanstående punkter bör vara så kortfattad som möjligt, gärna i punktform där det går. Antal medlemmar i organisationen Utveckling och trender: Redovisning av medlemstal enligt ovanstående punkt för . Medlemsfördelning (om möjligt), vad beträffar ålder, kön, geografisk spridning, avtal/inte avtal (i förekommande fall) Ungdomsverksamhet, i förekommande fall: Vilken ålder riktar den sig till? Vad innehåller den? Hur finansieras den? Rekrytering av nya medlemmar: Hur och hur mycket? Huvudsakliga uppgifter, enligt stadgar (motsv.). Tyngdpunkt i Er verksamhet? Utbildning: Hur mycket? Vad omfattar utbildningsverksam- heten? Hur ofta genomförs utbildningar? Var (kursgårdar etc.)? Hur genomförs utbildningar? Övningsverksamhet: Typ av övning, materiel och materiel- försörjning? Försvarsupplysning: Vad omfattar den? Till vem/vilka riktas den? Hur genomförs den (t.ex. via kurser, medlemsblad, hem- sida)? Finansiering av verksamheten: Statliga medel, ersättning, med- lemsavgifter, övriga avgifter m.m., omfattning samt fördelning av dessa olika intäktsformer? Samverkan med andra frivilligorganisationer: Med vilka? Vad samverkar man om? Myndigheter: Vilka är centrala? Hur ser Ni på dem och på statlig styrning av frivilligorganisationer? Samverkan med kommuner, landsting och länsstyrelser? Internationell verksamhet: Medverkan i sådan? Var sker den internationella verksamheten? Vad omfattar den (, antal personer m.m.)? Hur ofta genomförs den? Hur fungerar samordning, styrning, finansiering? Inre struktur (t.ex. styrelse, administration, regional-lokal nivå). Kursgårdar: Äger organisationen kursgård? Var finns de? Hur finansieras kursgårdarna? Hur ser Ni på Er framtida roll? Hur definierar Ni begreppet totalförsvar? Vad kan organisationen bidra med för kompetens och hur bör den enligt Er användas i det framtida totalförsvaret (vid väpnat angrepp, svåra påfrestningar på samhället i fred, internationell verksamhet)? Behöver Ni få andra/tydligare definierade uppgifter i det fram- tida totalförsvaret? I så fall vilka? Vilka befogenheter har Er organisation? Vilka befogenheter bör den ha? Ändrade former för samordning, styrning, finansiering (fördel- ningsprinciper)? Vad är bra , och vad behöver ev. ändras? Vad i Er verksamhet skall finansieras med statliga medel? Vad skall finansieras på annat sätt? Kan och/eller behöver stödet och styrningen från myndigheter utvecklas? Finns det exempel på områden där samverkan med kommuner, landsting och länsstyrelser skulle kunna utvecklas? Hur kan en framtida givande samverkan mellan frivilligorga- nisationer se ut? Vilka områden kan man i så fall samverka på? Hur kommer er framtida inre struktur (organisation, nivåer m.m.) att utformas? Om det föreligger ett stort rekryteringsbehov, hur planerar Ni att åtgärda det? Kan systemet för ersättningar, avtal med arbetsgivare m.m. utvecklas, i så fall hur och på vilket sätt? Har Ni behov av materiel från Försvarsmakten, i så fall vilken och hur mycket? för myndigheter inom beredskapsområdet Utredningen önskar få underlag från myndigheterna enligt nedan- stående frågemall. Vi vore tacksamma att få underlaget dels skrift- ligt, dels på diskett (PC). Redovisningen enligt nedanstående punkter bör vara så kortfattad som möjligt, gärna i punktform där det går. 1.Behov av frivilliga och frivilliga försvarsorganisationer Vilka behov har myndigheten av frivilliga och frivilligorganisa- tioner ? Hur ser behovet ut? Vilka behov ser myndigheten av frivilliga och frivilligorga- nisationer i framtidens totalförsvar, relaterat till huvudupp- gifterna för militärt respektive civilt försvar? Vilken kompetens kan organisationerna bidra med? Vilka krav ställer myndigheterna på en frivillig försvarsorga- nisation? Kriterier för att bedöma och värdera frivilligorganisationerna (inför fördelning av statliga medel), bör dessa ändras och i så fall hur? Myndighetens uppfattning om frivilligorganisationernas sam- arbete med kommuner, landsting och länsstyrelser? Myndighetens möjligheter till stöd med materielförsörjning? Plikt eller frivillighet: Synpunkter på principer för att människor deltar i totalförsvaret? Bör pliktområdet utökas eller bör frivillighet bli mer framträdande? Omfattning av statliga medel till organisationerna? Granskning/revidering av organisationernas verksamhet och ekonomi? Vem utför detta? Synpunkter på finansieringen så som den är utformad ? Vad skall finansieras med statliga medel? Vad skall finansieras på annat sätt? Systemet med avtalstecknande med enskilda och ersättningar: Synpunkter och kommentarer? Principer för styrning, planering, målformulering, återrapporte- ring från organisationerna m.m. Synpunkter? Fördelning av ansvar mellan myndigheter, organisationer, kom- muner, landsting och länsstyrelser? Författningsreglering: Är den över lag funktionell och ända- målsenlig? Om inte, vad behöver ändras och på vilket sätt? Syn- punkter på frivilligförordningen (1994:524)? Styrning av och dialoger med frivilligorganisationerna: Kan detta förbättras och i så fall hur? Finns avtal eller annan form överenskommelse mellan myndig- heter och frivilligorganisationerna? Hur ser sådana i så fall ut? (Skicka kopia, om möjligt). Frivilliga försvarsorganisationer och andra frivilliga organisationer I bilagan ges en kortfattad beskrivning av de 24 organisationer som definieras som frivilliga försvarsorganisationer enligt förordning (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Därutöver beskrivs hemvärnet, fem rikstäckande organisationer under ytterligare ett antal organisationer som enligt utredningens uppfattning skulle kunna ingå i kretsen av frivilliga totalförsvarsorganisationer. Beskriv- ningarna bygger på fakta från organisationerna själva och på intervjuer med respektive organisation. Organisationerna presente- ras för tydlighetens skull i bokstavsordning. bildades för att söka skapa en levande och kraftig övertygelse om behovet av att stärka och utveckla vårt försvar. gick samman med . är medlem i och Försvar och samverkar med (). deltar som obunden förening i den säkerhets- och försvarspolitiska debatten på olika sätt och anordnar ett 50-tal arrangemang över hela landet (föredrag, diskussioner, spel och studiebesök). Föreningen har också en egen tidning, Vårt försvar som utkommer , och en debattsida på sin hemsida. omfattar 13 länsorganisationer, en central stämma, en central styrelse och ett centralt kansli i . De cirka 2 000 enskilda medlemmarna finns över hela landet, med tyngdpunkt i och samt den samverkande försvar. är en rikstäckande förening under . Föreningen har som huvud- uppgifter att bedriva försvarsupplysning samt att rekrytera, utbilda och vidareutbilda frivilliga tolkar för Försvarsmakten. Varje som- mar anordnar en tvåveckorskurs i ryska och polska. Därutöver anordnas ett antal språkkurser och förhörskurser på . Föreningen anordnar också ett antal seminarier med föredragshållare, primärt för föreningens medlemmar och i andra hand allmänheten. Den internationella verksamheten kommer att utvecklas . är en rikstäckande förening med drygt 350 medlem- mar, antalet har varit tämligen . ser framtida uppgifter i att sam- verka med andra frivilligorganisationer samt med civila och militära myndigheter. Föreningen skulle t.ex. kunna vara en resurs vid övningar eller hålla förberedande kurser om språk, seder, politiska system m.m. i länder dit Försvarsmakten eller civila myndigheter skall skicka personal. en befälsutbildande orga- nisation som i första hand vänder sig till värnpliktigt befäl, reserv- officerare och hemvärnsbefäl inom Armén och Kustartilleriet. Utbildningens övergripande syfte är att komplettera den obli- gatoriska militära utbildningen och att bibehålla samt utveckla målgruppernas kompetens.