sou · GPB377d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I samma lag fastslås även en kvot om för el från små vattenkraftverk samt att producenter får sälja certifikat. Denna förändring ska införas med en avreglerad elmarknad. Kvotplikten ligger på slutkonsumenten som är skyldig att visa att av den el som konsumerats kommer från inhemska småskaliga vattenkraftanläggningar men i praktiken är det elhandelsföretagen som är skyldiga att se till konsumenterna uppfyller kvotkravet. Om kvotkraven inte uppfylls tas en straffav- gift ut. Den utgör mellanskillnaden mellan elpriset och det genom- snittliga elproduktionspriset för el från småskalig vattenkraft. Cer- tifikatsystemet avser explicit vattenkraft från småskaliga inhemska anläggningar, utländska certifikat godkänns inte för kvotupp- fyllelse. I har förnybar el enligt lagen prioriterat tillträde till elnätet. Vidare ska distributörer på regional nivå se till att av elanvändningen kommer från anläggningar som producerar el från biomassa/biogas, geotermisk energi, vind eller sol. Köpplikt med fasta minimipriser råder för dessa distributörer. Systemet för handel med gröna certifikat, Renewable Energy Certificate, REC, startade . elproduk- tion var och till baserad på fossila bränslen. Syftet med att införa handel med gröna certifikat är att öka andelen el producerad från förnybara källor eller från specificerade avfall fram . Målet fastställdes då andelen förnybar el var . Ökningen till motsvarar 9 500 GWh . Nivån på förnybar el ska även gälla . Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden I ellagen anges hur stor produktionskapacitet som krävs för att nå målet på . Kvoten ska fastställas enligt särskilda regler och anger hur många certifikat den kvotpliktige ska redovisa . Återförsäljare av el och andra stora elhandlare kommer enligt lag att bli skyldiga att köpa ett visst antal gröna certifikat från ackre- diterade elproducenter . Det är elhandlarens ansvar att ade- kvat mätutrustning installeras för att kunna mäta hur mycket el som handlas. Elhandlaren får själv lägga upp en plan för att nå sitt mål och skriva kontrakt med elproducenter, anlita en tredje part eller handla på certifikatmarknaden. Om den bestämda kvoten inte uppfylls och underskottet är större än utgår en straffavgift. Om underskottet är mindre kan elhandlaren få slippa straffavgiften, underskottet förs då över då den kvotskyldige ska uppnå det aktuella årets kvot samt underskottet från föregående år. Om detta lyckas finns möjlighet att en eventuell straffavgift återbetalas. ska el- handlare lämna en rapport som anger den totala mängden köpt el, förnybar el, kvotens storlek och antalet certifikat. Staten (REC) Trading Program, som börjar , är ett system för certifierad grön elproduktion och en skyldighet att använda en viss andel sådan el. Plikten kan uppfyllas genom köp av gröna certifikat. Kvotplikten ligger på konkurrensutsatta elhandlare och kvoten fördelas i pro- cent av elhandlarnas handelsvolym. Varje certifikat motsvarar 1 MWh produktion från en certifierad produktionsanläggning. Den elhandlare som inte kan redovisa sin kvot av certifikat, får betala en straffavgift, som uppgår till den summa som är lägst av eller av det genomsnittliga priset för certifikat under det aktuella kvotåret. Av de el som producerades i var knappt en halv procent baserat på förnybara energikällor. Den totala produk- tionskapaciteten 1998 i var 74 582 MW varav 880 MW ut- gjordes av förnybara källor. Målet är att uppnå en produk- tionskapacitet på ytterligare 2 000 MW el från förnybara källor ut- över dagens kapacitet. Det finns mål uppställda i absoluta tal . Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden REC-programmet börjar men påbörjades ett större pilotprojekt dit frivilliga kunnat anmäla sitt deltagande. Kraftproducenter som är berättigade att delta i programmet kan få RECs för energi producerad från , s.k. early banking. Detta för att öka likviditeten på REC- marknaden. Anläggningar belägna utanför kan bli certifierade för REC om den första mätpunkten för anläggningen är belägen inom och all produktion uppmätt i den aktuella inmatningspunkten i stamnät kommer från den anläggningen. Beteckningen RECS står för . Initiativet till projektet togs av aktörer inom energiindustrin. deltar över 100 europeiska organisationer och företag. De flesta svenska medlemmar är elproducenter. Målet är att skapa en tillförlitlig, kostnadseffektiv certifikatmarknad för el från förnybara energikällor. Den bärande idén är att de nationella systemen med gröna certi- fikat kan och bör harmoniseras. Många av de frågor som måste hanteras när enskilda stater bygger upp system för handel med gröna certifikat är likartade. Några av dessa är vilka energikällor som ska ingå i systemet, vilken information certifikaten ska inne- hålla och certifikatens livslängd. RECS fungerar som en plattform för informationsutbyte kring dessa frågor för berörda aktörer, både bland företag och regeringar. RECS drivs i enlighet med de grundläggande åtaganden som re- dovisas i dokumentet Basic Commitment. Dokumentet anger minimikrav vad gäller definitioner, kriterier och regler för utgiv- ning och handel med RECS-certifikaten. Enligt dessa definitioner är förnybar energi all energi som ej härrör från fossila bränslen eller kärnbränsle. Certifikaten innehåller information om produktionsanläggningen, dess kapacitet och kraftslag, tid för utgivning och det är öronmärkt avseende erhållet stöd. Certifikatet är giltigt ända tills det löses in. En produktionsanläggning kan inte ta emot RECS- certifikat och certifikat av annat slag för samma elproduktion. Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden innebär att RECS och andra certifikatsystem endast kan vara komplement till varandra. På nationell nivå svarar ett särskilt organ, Issuing Body, för ut- givning, registrering och annullering av certifikat och för tillsyn av certifikatsystemet. I har rol- len som Issuing Body. RECS tillhandahåller även ett system som möjliggör för med- lemmarna att handla med certifikat internationellt. En period med testhandel startade och de första affärerna genomfördes . InTraCert är ett forskningsprojekt delvis finansierat genom EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling. Målet för verk- samheten är att undersöka potentialer och konsekvenser av ett internationellt system för handel med gröna certifikat med avse- ende på EU, nationella policyåtgärder för förnybar energi respek- tive klimatpolitiken. Därvid ska särskilt följande områden belysas: möjligheten att kombinera gröna certifikat för el, värme och gas, att koppla gröna certifikat till andra befintliga marknads- instrument, särskilt överlåtbara utsläppsrätter samt möjliga marknadsstörningar och konsekvenser om överlåtbara utsläpps- rätter och gröna certifikat utformas på ett felaktigt sätt. Beteckningen står för Renewable Electricity Certifi- cate – RECerT. Projektet är delfinansierat genom EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling och drivs av det brittiska konsultföretaget for Sustainable Development, ESD. Dessutom är ytterligare 26 parter från olika EU-länder involverade. Det övergripande målet är att bidra till att det indikativa målet enligt vitboken för förnybar energi nås, dvs. att förnybara energi- källor ska stå för av den primära energitillförseln. Syftet med RECerT är att samordna marknadsutvecklingen, att Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden sprida information och kunskap samt att minimera hinder för han- del med el från förnybara energikällor mellan medlemsländerna. Verksamheten är inriktad på att sprida information om ett nytt marknadsinstrument,Renewable Energy Certificates – REC – eller överlåtbara gröna certifikat. RECerT genomförde en stort upplagd simule- ring av handel med elcertifikat. I simuleringen deltog 144 lag från 18 länder i roller som producenter, handlare och konsumenter. ELGREEN är ett forskningsprojekt delfinansierat genom EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling. Det syftar till att utforma en modell för en europeisk handel med gröna certifikat. Projektet ska utarbeta en ansats för att stegvis harmonisera de olika instrument för främjande av förnybar el som tilläm- pas i olika länder. 3Elproduktion från förnybara energikällor – en beskrivning 3.1Det nordiska systemet för produktion och överföring av el fanns endast en norsk elbörs, Statnett Marked, som ägdes av Statnett. togs verksamheten över av , som ägs gemensamt av Statnett och . utvidgades handelsområde till att också om- fatta . Börsområdet utvidgades ytterligare genom anslut- ningen av Västdanmark och Östdanmark . Anslut- ningen till en gemensam handelsplats innebär att , , och fungerar som en elmarknad. Produktionssy- stemen i de olika länderna hade varit sammanlän- kade. Förhållandena i kan därför inte betraktas enskilt utan hänsyn till förhållandena i de tre övriga länderna. Det nordiska produktionssystemet för el illustreras av tabell 3-1. Tabellen visar tydligt skillnaden i produktionsstruktur mellan de olika länderna: med så gott som enbart vattenkraft, och med kärnkraft och en förhållandevis stor andel förny- bara energikällor samt med stor andel fossilkraft och liten andel förnybara energikällor. Sammantaget är det nordiska elproduktionssystemet mycket väl differentierat med avseende på olika energikällor. Den stora ande- len vattenkraft i det nordiska systemet gör emellertid den samlade produktionsförmågan starkt beroende av tillrinningen, framför allt i , som har 2/3 av den samlade magasinskapaciteten i , och Norge.5 Tabell 3–1 visar elproduktionen med vitt skilda pro- duktionsförhållanden. var i ett extremt torrår med 5 , , enligt . Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning liten produktion av vattenkraft, medan var ett våtår. Förut- sättningarna för vattenkraftproduktionen i och på- verkar elproduktionen också i de kringliggande länderna genom den integrerade elmarknaden. Tabell 3–1 Elproduktionen i utom 1996 och 1999. - el i fjärrvärme - kraftvärme, industri - el i fjärrvärme - kraftvärme, industri .. värde mindre än 50 GWh Källa: NORDEL, årsrapporter. Svenska elhandlare har möjlighet att sälja el direkt även till kunder i och samt till vissa kunder i . Svenska kunder kan på motsvarande sätt köpa el från utländska elhandelsföretag. Flera svenska elhandelsföretag har långsik- tiga kontrakt med producenter i de nordiska grannländerna om im- port och export av el. Handelsströmmarna mellan länderna varierar över året och mel- lan åren till följd av variationer i temperatur, nederbörd och Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Det starka beroendet av vattenkraft i det nordiska elsystemet gör det betydelsefullt att det finns ett väl utvecklat nät av överföringsförbindelser som gör det möjligt att utjämna varia- tionerna. Det gäller inte bara inom , och utan också mellan dessa länder och kontinenten. Utlandsförbindelserna framgår av tabell 3–2. Överföringskapa- citeterna som anges i tabellen kan inte alltid utnyttjas fullt ut efter- som det kan förekomma begränsningar i de nationella näten. Tabell 3–2 Överföringsförbindelser av betydelse för och de nor- diska grannländerna. Överföringskapacitet (MW) 3.2Förutsättningar för elproduktion med hjälp av förnybara energikällor I detta avsnitt finns faktauppgifter samlade om elproduktion, po- tentialer, branschspecifika förutsättningar – möjligheter och hinder – samt de hittillsvarande teknikspecifika mål som uttryckts i poli- tiska beslut. De ekonomiska förutsättningarna i form av nuvarande stödregler återfinns samlade i kapitel 2 och i avsnitt 3.3. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning I avsnitten om branschspecifika förutsättningar inkluderas en aktörsanalys. I ett marknadsbaserat system är en kunskap om aktö- rerna och deras beteende av stor vikt för att kunna bedöma effekti- viteten i en kommande handel men också för att kunna förstå driv- kraften för investeringar i ny elproduktion. I ett mera planmässigt orienterat system är aktörernas handlingsutrymme mindre och därmed lättare att förutse. Vattenkraftverken i svarar under ett normalår för närmare hälften av den svenska elproduktionen eller ca . Variatio- nen mellan torrår, normalår och våtår är betydande. har det förekommit såväl ett efter svenska förhållanden extremt torrår, 1996 med en produktion av , som ett extremt våtår, 2000 då producerades. De senaste tillgängliga detaljerade uppgifterna om anläggningarnas storleks- struktur avser förhållandena . Vattenkraftanläggningarnas storlek och ålder Uppgifterna om hur många vattenkraftanläggningar det finns i lan- det varierar mellan olika källor framför allt när det gäller de riktigt små anläggningarna, som har en installerad effekt mindre än 1 MW. Enligt SCB:s statistik uppgick de 1999 till ca 460 st., enligt under- lag från uppgår de till ca 650 st. medan en analys av ansökningarna om stöd tills småskalig elpro- duktion pekar på ett antal av ca 900 st. Enligt 6 byggdes ett stort antal små vatten- kraftverk (<1,5 MW) första decennier. lades ca 3 000 anläggningar ned av tekniska och/eller ekonomiska skäl. anger att ca 1 200 små vattenkraftverk var i drift . De hade en sammanlagd effekt på 300–350 MW och producerade ca . Att döma av analyser av stödet till småskalig elproduktion torde antalet vattenkraftverk med en effekt mindre än 1,5 MW vara knappt 1 100 st., med en installerad effekt på drygt 400 MW, vilket 6 SOU 1999:95 Småskalig elproduktion samt mätning och debitering av elförbrukningen. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning skulle ge en normalårsproduktion på drygt . Uppgifterna från och de senare gjorda analyserna ger såle- des en samstämmig bild vad gäller elproduktionens storlek även om antalet anläggningar skiljer sig åt. Tabell 3–3 visar översiktligt storleksstrukturen för svenska vat- tenkraftanläggningar enligt SCB:s statistik. Tabell 3–3 Vattenkraftanläggningar . Storlek och installerad effekt. 1,0–4,99 5,00–9,99 10,00–14,99 15,00–19,99 20,00–24,99 Källa: SCB. Specialbearbetning av underlaget till EN 20 . Figur 3.1 visar att ca el produceras med vattenkraft under ett normalår. Denna produktionskapacitet har byggts upp och utan statliga subventioner i deras nuvarande form av investeringsstöd och driftbidrag. Däremot har en stor del av utbyggnaden skett genom verksamheten i Statens vattenfalls- verk, sedermera . Vidare kan konstateras att ca 2/3 av vattenkraften har uppförts . Dessa anläggningar kan sedan ha renoverats och uppgraderats. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Figur 3.1: Vattenkraftens ålders- och storleksfördelning. Total normalårsproduktion 64700 GWh Figur 3.2: Vattenkraftens åldersfördelning. Total normalårsproduktion 1700 GWh En detaljerad bild av anläggningar med effekter upp till 1,5 MW visas i figur 3.2. Normalårsproduktionen från anläggningar under 1,5 MW är ca (ca 1999). Anläggningar i den sistnämnda kategorin har fått dels investeringsstöd och dels Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning De benämnes i svenska sammanhang småskalig vat- tenkraft. I andra länder används andra gränser mellan småskalig och storskalig vattenkraft, till exempel 10 och 15 MW. Vattenkraft med installerad effekt mindre än 1,5 MW Enligt Sveriges Energiföreningars , , stati- stik finns ca 2 500 nedlagda små vattenkraftverk vilka bedöms ha en sammanlagd produktionspotential på ca . Därutöver finns en utbyggnadspotential på ca i nya små kraftverk i stora vattendrag och nya små vattenkraftverk i små vattendrag. Fördel- ningen visas i tabell 3–4. Tabell 3–4 Potential för utbyggnad av små vattenkraftverk. Restaurering av nedlagda vattenkraftverk Nya små vattenkraftverk i stora vattendrag Nya små vattenkraftverk i små vattendrag Potential avseende nedlagda små vattenkraftanläggningar - juridiska aspekter ersattes vattenlagen (1983:291) av (1998:808) och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Det materiella innehållet i vattenlagen är till stora delar intakt. En rättighet i äldre vattendomar gäller tills vidare. Den som äger en vattenanläggning är skyldig att underhålla den så att det inte uppkommer skada för allmänna eller enskilda intressen genom änd- ringar i vattenförhållandena. Enligt vattenlagen fick vattendomsto- len 1989 företa omprövning av villkoren för ett tillstånd och därvid föreskriva ändrade eller nya villkor för att till- godose allmänna intressen. I vissa fall får omprövningen inte ske förrän mellan tio och efter det att ett tillstånd vunnit laga Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Enligt 7 kap. 13 § lagen med särskilda bestämmelser om vat- tenverksamhet kan miljödomstolen under vissa förutsättningar fastställa ändrade eller nya bestämmelser om innehållande och tappning av vatten. Enligt vattenlagen gällde vidare att om tillståndshavaren åsido- satt ett villkor i en tillståndsdom och avvikelsen var betydande, fick förklara tillståndet förverkat. Enligt ett rättsfall NJA 1984:790 ansågs ett företag övergivet och dämningsrätten därigenom förfallen, då under ett dämningstillstånd inte ut- nyttjats och dammen inte underhållits. EG:s vattendirektiv 7, som trädde i kraft , har till syfte att bl.a. skydda akvatiska ekosystem, främja en hållbar vattenanvändning och förbättra vattenmiljön genom skydd mot spill och utsläpp. Direktivet innebär också att gällande vattendomar kan komma att omprövas snabbare än . Mot ovanstående legala bakgrund kan konstateras att det finns ett stort antal nedlagda anläggningar som kan restaureras och där tillståndet fortfarande gäller. Den sammantagna potentialen i dessa anläggningar kan uppskattas till ca 1 000 GWh. Nya anläggningar i nya lägen med potentiell effekt större än 1,5 MW Den tekniska potentialen för den totala produktionen av vatten- kraft motsvarar en årlig produktion på ca /år. Den eko- nomiskt tillgängliga vattenkraftpotentialen bedöms vara ca /år, varav ca /år inryms i vattenområden som är skyd- dade enligt dåvarande naturresurslag 8, som ingår i miljö- balken. Beräknad tillgänglig utbyggnadspotential bedöms fortfarande kunna gälla som underlag, således . Normalårsproduktionen från befintlig vattenkraft uppgår till ca /år. Utrymmet för en utbyggnad skulle därmed kunna uppgå till ca /år om de undantagna älvområdena exkluderas. 7 och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, EGT 22.12.2000, L327/1–72. 8 Källa: , . Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Effektivisering av befintliga kraftverk med installerad effekt större än 1,5 MW Den befintliga vattenkraften kan göras effektivare. Det är dock en relativt begränsad potential. Vissa förbättringar kan göras i sam- band med förnyelsearbeten av anläggningarna t.ex. genom att vidga vattenvägar, förbättra strömningen genom tunnlar och kanaler, installera nya aggregat för att reducerat spillet förbi turbinerna eller genom att byta ut turbinens löphjul. Denna potential av effektivise- ringsåtgärder uppskattas kunna ge ca /år. Den tillkommande utbyggnadspotentialen exklusive undantagna vattenområden uppgår med ovan redovisade komponenter till sammanlagt ca /år. Fördelningen sammanfattas i tabell 3–5. Tabell 3–5: Potential för utbyggnad av vattenkraftverk. Energitillskott i TWh/år. Restaurering av nedlagda vattenkraftverk <1,5 MW Nya små vattenkraftverk i stora vattendrag Nya små vattenkraftverk i små vattendrag Utbyggnadspotential nya kraftverk > 1,5 MW Effektivisering/förnyelse befintliga kraftverk Kostnader för drift och investeringar i småskalig vattenkraft uppdrog åt konsultföretaget att göra analyser av de ekonomiska förutsättningarna för produktion av vattenkraft i små anläggningar 9. Uppgifterna i detta avsnitt har hämtats från redovisning av analysresultaten. De kostnader som är förknippade med uppförande av ett små- skaligt vattenkraftverk är i första hand följande: 9 Ekonomiska förutsättningar för småproducenter av elektrisk kraft, Sycon . Ekonomiska förutsättningar för små producenter av elektrisk kraft utan stöd, Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning ·vattenvägar (tunnlar, kanaler, rännor och tuber) Kostnader för mekanisk och elektrisk utrustning ·luckor, grindar etc. En typisk kostnadsfördelning avseende renovering av befintliga anläggningar kan sägas vara: byggnadsarbeten i genomsnitt av den totala projektkostnaden, mekanisk och elektrisk utrustning , och övriga kostnader för . Kostnaden för utbyggnad är bl.a. beroende av hur vattendomen är utformad med avseende på regleringsmöjligheter m.m. ny- etableringar av småskalig vattenkraft kan antas vara mycket dyra . Kostnaderna för att bygga små kraftverk minskar dock om det redan finns damm eller andra byggnader. Kostnaderna för några studerade fall varierade mellan 2,4 och /kWh, år. Enligt Sy- cons rapport är det mycket svårt att finna kraftverkslägen som möjliggör en utbyggnad till en kostnad /kWh,år. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Drift- och underhållskostnader för småskalig vattenkraft Kostnaderna för drift och underhåll kan variera kraftigt mellan olika anläggningar eftersom förhållandena som är knutna till anläggningarnas läge varierar mycket. Kostnaderna påverkas också av ålder och storlek. Nya och stora kraftverk har ofta lägre drift- och underhållskostnader än gamla och små. De större kraftverken ägs oftast av stora kraftbolag eller lokala elföretag, medan de verk som ägs av privatpersoner i allmänhet är små. Drift och underhåll av damm med tillhörande anordningar kan medföra betydande kostnader och i vissa fall stå för hälften av de totala drift- och underhållskostnaderna. Kostnaderna kan variera kraftigt. Olika källor anger driftskostnader i intervallet 1–/kWh beroende på omständigheter. Total produktionskostnad för småskalig vattenkraft Att såväl investerings- som drift- och underhållskostnaderna varie- rar innebär också att den totala produktionskostnaden varierar. ansåg att man normalt bör räkna med en ekonomisk livslängd för vattenkraft. Med den avskriv- ningstiden uppskattades den totala produktionskostnaden för ett antal objekt som kommissionen analyserade till mellan /kWh (vid /kWh, år) och /kWh (vid /kWh, år). Sett ur perspektivet att bankerna ofta erbjuder lån med löptid torde det krävas en ersättning på ca 45–/kWh (vid /kWh, år) för att kostnaderna ska täckas och en acceptabel avkastning uppnås. SERO har för beräknat produktions- kostnaderna för ett vattenkraftverk med effekten 750 kW, vilket kan betraktas som en vanlig storlek inom segmentet småskalig vattenkraft. Typkalkylen ger till resultat kapitalkostnaden 10 ca /kWh vid linjär avskrivning och driftskostna- den inkl. administration, tillsyn och normalt underhåll /kWh. Driftskostnaden varierar bl.a. efter kraftverkets moder- nitet och uppges normalt ligga i intervallet 11–/kWh. 10 Kapitalkostnaden är beräknad kalkylränta, och avskrivning på investerings- beloppet vid /kWh, år. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Ersättning som torde krävas för drift av den produktionsvolym som ska uppnås genom energipolitiska program I den ovan refererade beräkningen av Sycon uppges att internräntan för en investering i en småskalig elproduktionsanläggning sannolikt bör uppgå till för att extern finansiering ska kunna erhållas. Sycon konstruerade ett antal typfall för att beräkna vilken ersättning en enskild kraftverksägare skulle behöva för att intern- räntan ska uppgå till . Typfallsberäkningarna visade att ersätt- ningen för den småskaliga vattenkraften borde vara 35–/kWh, . Med dubbelt så lång avskriv- ningstid skulle ersättningskravet bli 25–/kWh. Mål för ökning av vattenkraftproduktionen Det kortsiktiga programmet för stöd till investeringar i småskalig vattenkraft och som ingår energipolitiska beslut, gäller från . Målet för programmet är att det generella stöd som lämnas till investeringar i miljövänlig, småskalig vattenkraft leder till en ökning av produktionskapaciteten så att en ökad årsproduktion om kan tillkomma inom femårsperi- oden.