sou · GPB323d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1999:569) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse. Denna förordning skall tillämpas på yrkesofficerare som, utan att anställas, placerats i utlandsstyrkan. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i officersförordningen (1994:882) Härigenom föreskrivs i fråga om officersförordningen (1994:882), dels att 2 §, 4 § och 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 12 a §, av följande lydelse, dels att 13 § och 15 § i förordningen skall upphöra att gälla, dels att 16 § skall ha följande lydelse, dels att 17 c §, 18 §, 19 § och 20 § skall upphöra att gälla, dels att 26 §, 27 § första stycket och 28 § andra stycket skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 29 a §, av följande lydelse dels att 31 § och 32 § skall ha följande lydelse, dels att 33 § och 34 § skall upphöra att gälla, dels att 35 § skall ha följande lydelse, I denna förordning avses med –officersaspirant: den som är antagen till grundläggande yrkesofficers- eller reservoffi- cersutbildning, –officer: den som har avlagt yrkesofficers- eller reservoffi- cersexamen, –yrkesofficer: den som är anställd som militär tjänsteman och inte är reservofficer, –reservofficer: den som är anställd som militär tjänsteman iFörsvarsmakten enligt 27 § denna förordning, –fackman: den som har gen- omgått ett fackprogram som ger sådana kunskaper och färdig- I denna förordning avses med –officersaspirant: den som är antagen till grundläggande yrkesofficers- eller reservoffi- cersutbildning, –officer: den som har avlagt yrkesofficers- eller reservoffi- cersexamen, –yrkesofficer: den som är anställd som militär tjänsteman och inte är reservofficer, –reservofficer: den som är anställd som militär tjänsteman iFörsvarsmakten enligt 12 a §, 27 § eller 29 a § denna – fackman: den som har gen- omgått ett fackprogram som ger heter som framgår av 17 §, sådana kunskaper och färdig- – befordran: beslut att ge heter som framgår av 17 §, – befordran: beslut att ge enligt vad som framgår av bilagan till förordningen. enligt vad som framgår av bilagan till förordningen. utbildning och sådan vidare- bildning och sådan vidareut- utbildning som krävs för att en bildning som anges i 16 § skall eller befordrad skall bedrivas av av kurser som får sammanföras svarshögskolan i form av kurser som får sammanföras till utbild- bildning av reservofficerare som krävs för befordran skall be- denna förordning skall bedrivas denna förordning skall bedrivas cersutbildning i form av ett cersutbildning i form av ett cersutbildning i form av ett cersutbildning i form av ett 3. ett taktiskt program om 3. en taktisk kurs för reserv- officerare om minst 5 men högst 4. en taktisk kurs för reserv- officerare om minst 5 men högst 10 poäng. Den som avlagt reserv- betyg får anställas av Försvars- makten som reservofficer (fänrik) för av högst . denna förordning skall bedrivas denna förordning skall bedrivas 2. ett stabsprogram om minst 3. ett chefsprogram om högst 3. ett chefsprogram om minst 4. en högre reservofficerskurs 4. en högre reservofficerskurs om minst 6 poäng. om minst 6 poäng. Den som avlagt reservoffi- Den som fullgjort tjänstgöring cersexamen får en utbildnings- enligt 12 a § med godkända betyg premie som uppgår till får en premie som skall motsvara för varje poäng enligt 5 § som (1962:381) om allmän försäk- Den som avlagt yrkesoffi- skäl, får Försvarsmakten utbetala premie enligt första stycket får premien helt eller delvis även om en utbildningspremie som upp- tjänstgöringen inte fullgjorts. Den som avlagt yrkesofficers- examen och inte uppburit premie enligt första stycket får en premie som skall motsvara ett prisbas- om allmän försäkring. 27 § 1 st. Den som avlagt reservoffi- Den som avlagt reservofficers- examen och fullgjort tjänstgöring enligt 12 a § får anställas på viss Ingen får vara anställd som tid för ny tjänstgöring i Försvars- En sådan anställning får det kalenderår då han eller hon Den som avlagt yrkesofficers- examen får anställas som reserv- officer anställas under högst tre En sådan anställning får avse och får förnyas. Anställningen får förnyas. Ingen får vara anställd som det kalenderår då han eller hon 28 § 2 st. framgå att en reservofficer för- framgå att en reservofficer för- utom under höjd beredskap är utom under höjd beredskap är skyldig att tjänstgöra också när skyldig att tjänstgöra också när Av avtalet skall också Av avtalet skall också framgå att en reservofficer är framgå att en reservofficer är skyldig att tjänstgöra i den skyldig att tjänstgöra i den om- omfattning som behövs för att fattning som behövs för att han han eller hon skall kunna ut- eller hon skall kunna utveckla veckla och behålla kompetensen och behålla sin kompetens. för sin krigsbefattning. Om direktrekrytering av officerare Försvarsmakten får, om det finns särskilda skäl, anställa den som inte avlagt yrkes- eller reservofficersexamen som yrkes- eller reservofficer. En sådan anställning får avse högst tjänstegraden brigadgeneral eller flottiljamiral. En reservofficer som fullgjort minst 30 dagars tjänstgöring med godkända betyg på pluton- chefsnivå får befordras till löjtnant. En yrkesofficer som fullgjort det taktiska programmet med godkända betyg får befordras till kapten. En reservofficer som fullgjort den taktiska kursen för reserv- officerare med godkända betyg får befordras till kapten. En reservofficer som fullgjort tjänstgöring enligt 12 a § med godkända betyg får befordras till löjtnant. Försvarsmakten får besluta att befordra officerare. Beslutet får avse högst tjänstegraden överste- löjtnant eller kommendörkapten. Utöver vad som följer av 30- 34 §§ får Försvarsmakten befordra den som fått en viss uppgift utomlands på grund av svenskt internationellt åtagande. Beslutet får avse endast tiden för uppgiften och högst tjänste- graden överste eller kommen- dör. Övriga befordringar be- slutas av regeringen. Försvarsmakten får befordra den särskilt som fått en viss uppgift utomlands på grund av svenskt internationellt åtagande. Ett sådant beslut får avse endast tiden för uppgiften och högst tjänstegraden överste eller kom- mendör. Övriga befordringar beslutas av regeringen. Denna förordning träder i kraft . Utredningens uppgift är att redovisa en samlad syn på Försvars- maktens personalförsörjning. Regeringen framhåller i direktiven till utredningen att en väl avvägd personalförsörjning är en förutsättning för att Försvarsmakten skall kunna nå sina verksamhetsmål. Personalförsörjningen skall därför utformas med utgångspunkt från myndighetens särskilda förutsättningar. Utredningen skall enligt direktiven belysa förutsättningarna för och lämna förslag till hur Försvarsmakten skall kunna rekrytera, utveckla och avveckla personal på ett väl avvägt sätt och över tiden. Förslaget skall beakta behovet av jämställdhet mellan könen och etnisk och kulturell mångfald samt frågan om åldersstrukturen hos personalen inom Försvarsmakten. Utredningen skall också belysa anpassningsprincipens påverkan på personalförsörjningen och sär- skilt ta upp behovet av ett nytt reservofficerssystem. Regeringen har i direktiven särskilt tagit upp några frågor av betydelse för rekrytering och personalutveckling som skall behandlas av utredningen. möjligheterna att anställa dels yrkesofficerare och dels den som gjort värnplikt och för vissa uppgifter utvärdering av det nya utbildningssystemet möjligheten att finansiera utbildningen för officersaspiranterna med studiemedel överföring av arbetsuppgifter från yrkesofficerare till andra personalkategorier yrkesväxling och åtgärder mot övertalighet tillgodoseende av kraven på Försvarsmaktens deltagande i internationell verksamhet, t.ex. genom tjänstgöringsskyldighet för officerare. Utredningen har i tilläggsdirektiv fått ytterligare ett par uppgifter. Den ena är att göra en genomlysning av Försvarsmaktens behov av yrkesofficerare. Den andra är att belysa olika möjligheter att utveckla och stärka Försvarsmaktens arbetsgivarroll. Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete . Det kan vara värt att notera att utredningen inte har haft att behandla frågor som gäller den pågående omorganisationen och minskningen av personal i Försvarsmakten. Utredningens direktiv och tilläggsdirektiv bifogas som bil. Direktiven till utredningen beslutades av regeringen . Utredningen inledde sitt arbete . Utredningen har haft 10 sammanträden med de sakkunniga och experterna. Utredningen har samverkat med Försvarsmakten under arbetets gång. Försvarsmakten har avsatt utredningsresurser och försett utredningen med faktaunderlag. Utredningen har också sammanträffat med företrädare för , , , och revisorer för att diskutera frågor av betydelse för utredningen. Utredningen har samrått med , Utredningen om forskning och utveckling inom totalförsvaret samt . Utredningen har informerat Försvarsbered- ningen om det pågående arbetet. Utredningen har informerat (), (), (), (), Försvar och Facket för Service och Kommunikation (). Utredningen har vidare sammanträffat med företrädare för . har utredningen genomfört förbandsbesök vid Marinbas i , F 16 i och I 19 i . För att få ett eget intryck av Försvarsmaktens internationella verksamhet har utredningen besökt den andra svenska bataljonen i Kosovo . Vid samtliga tillfällen har utredningen sammanträffat med förbandsledningen, representanter för personalen och fackliga företrädare för olika personalkategorier för att av dem få synpunkter på personalfrågorna i Försvarsmakten. Utredningen har medverkat i de nordiska försvarsmakternas personalkonferens som ägde rum i . Utredningen har vidare besökt det danska Forsvarskommandoen i Vedbaek utanför . Företrädare för det norska For- svarets overkommando har besökt utredningen i . Slutligen har utredningen medverkat vid den av Folk och Försvar anordnade årliga försvarskonferensen i . Utredningen redovisar i detta kapitel visst ytterligare underlag för utredningsarbetet. 2.1Riksdagens beslut om det nya försvaret Vid försvarsutskottets behandling inför beslutet om det nya försvaret våren aktualiserades åter personalförsörjnings- frågorna (prop. 1999/2000:30, bet. FöU2, s. 176). Utskottet välkomnade den nu tillsatta utredningen och framhöll betydelsen av att regeringen i den samlade översynen bland annat kommer att belysa frågor rörande utvecklingen av den befintliga personalen. Det gäller frågor om ett effektivare befordrings- och karriärsystem, en väl avvägd och verksamhetseffektiv rörlighet för yrkesofficerare och de civilanställdas kompetensutveckling. Utskottet anförde att det finns ett stort behov av att se över reservofficerssystemet, så att denna personalresurs på ett kostnadseffektivt sätt kan nyttjas i det nya försvaret. Utskottet bedömde det som självklart att jäm- ställdhetsfrågor får en framträdande roll i översynen. har påtalat brister i Försvarsmaktens personal- försörjning, bland annat vissa strukturella obalanser i fråga om personalsammansättningen. Sammanfattningsvis redovisar RRV i sin rapport i försvaret (RRV 1998:47) följande om utvecklingen mellan 1985–1998: Det finns ett stort överskott av yrkes- och reservofficerare i förhållande till krigsorganisationens och grundorganisationens behov. har officerstätheten i krigsorganisationen fördubblats (). Antalet tillgängliga officerare har ökat avsevärt . Åldersstrukturen inom officerskåren har förbättrats något, men överbefälhavarens mål om föryngring – att av officerarna bör vara under – har inte helt uppnåtts. kommer övertalighetsproblemen att accentueras när dagens puckel av 28–35-åriga officerare når 40-årsåldern. Yrkesofficerarnas utbildning och utveckling av kompetens i befattning är betydande. En officer avsätter 40–av sin arbetstid till detta. Faktisk tid i befattning för officerare är alltför kort för att han/hon skall hinna bli fullt produktiv i sin befattning. Befordrings- och karriärsystemet är för ensidigt uppbyggt för att få fram bra högre chefer och missgynnar dem som vill specialisera sig. Betydande möjligheter finns att öka kostnadseffektiviteten, öka kvaliteten och att frigöra resurser inom utbildningssystemet RRV underströk vikten av att Försvarsmakten vidtog åtgärder bland annat i följande avseenden: 1.Ökad yrkesväxling för officerare Med detta avses att tjänstgöring i Försvarsmakten inte skall betraktas som ett livstidsyrke. Aktiva åtgärder skall därför riktas mot officerare i 35–45-årsåldern för att underlätta för dem att byta yrkesinriktning. Det gäller de stora grupperna. Men i vissa fall kan åtgärder av motsatt slag behövas för att förmå t.ex. piloter att stanna i Försvarsmakten. Yrkesväxlingen måste med andra ord styras med hänsyn till verksamhetens behov. 2.Ökad användning av reservofficerare i grundorganisationen Genom att ge 200 reservofficerare tidsbegränsad anställning i Försvarsmakten skulle officerarnas medelålder sjunka som systemet skulle ge vissa positiva kostnadseffekter. 3.Ökad tid i befattning Vid en förlängning av tiden i befattning från till möjliggörs en höjning av Försvarsmaktens produktivitet med enligt RRVs beräkningar. I grundorganisationen reduceras behovet av yrkesofficerare som utbildningskostnaderna sjunker. Reduceringen leder i sin tur till att behovet att utbilda officerare för att tillgodose behovet av officerare på högre nivå minskar. Därmed minskar också kostnaderna för nivåhöjande utbildning. 4.Reducering av förmåner till officersaspiranter Försvarsmaktens elever vid officershögskolorna har samma förmåner som värnpliktig personal. Därefter anställs de som fänrikar. Detta system är betydligt förmånligare för den enskilde än att finansiera studierna med studiemedel. RRV anför att följande värnpliktsförmåner kan tas bort för officersaspiranter: Dagpenning, ersättning för bostad på hemorten, familjepenning, fria hemresor och fri förplägnad. Förmånerna fri förläggning och fria uniformspersedlar skulle kvarstå. () skulle detta medföra en kostnadsreducering med över 250 tkr per aspirant. Även vid vidareutbildningen vid KHS och FHS skulle man i viss utsträckning kunna införa en studiemedelsfinansierad del, nämligen i de ämnen som kan läsas in vid civil högskola. Även varianter är möjliga; t.ex. att Försvarsmakten skriver av dessa studielån om den enskilde officeren stannar kvar det antal år som utbildningskostnaden kan skrivas av på. 5.Avkortade tider mellan nivåhöjande utbildningar Åtgärderna avser att minska den tid i befattning som behövs mellan nivåhöjande utbildningar. Detta skall i huvudsak åstadkommas genom att meriteringskraven för inträde till nivåhöjande utbildning inte innefattar tjänstgöring på mer än en nyckelbefattning. Däremot anser RRV att tiden i befattning inom en specialistkarriär bör ökas. RRV tar i rapporten slutligen även upp frågan om en möjlighet till högre pensionsålder – – för högre chefer och specialister. Denna förändring skulle baseras på frivilliga avtal. RRV har också lämnat rapporter om lönebildning m.m. inom Försvarsmakten (RRV 1998:20 och 2000:10). Dessa rapporter behandlas nedan i kap. 12. Försvarsmakten framhöll redan i underlaget (Fo98/2107/MIL) till den säkerhetspolitiska kontrollstationen att personalförsörjningssystemet i fråga om officerare inte svarade mot de krav som den framtida organisationen ställer och att ett nytt system borde tas fram. Regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag att redovisa en samlad principiell syn på myndighetens framtida personalförsörjning. Försvars- makten redovisade i underlaget sin uppfattning om personalförsörjningen och hade därvid tagit hänsyn till det som RRV anfört i sin rapport. Försvarsmakten anger inledningsvis i sitt underlag några mål- sättningar för ett nytt personalförsörjningssystem: Det skall vara så utformat att de uppgifter som statsmakterna ger kan lösas med god kvalitet och till lägsta kostnad. En förutsättning för detta är att en personell balans kan upprätthållas. En sådan kan sägas råda när personalens antal, kompetens och ålder motsvarar verksamhetens krav. Systemet skall vara så flexibelt och individanpassat att Försvarsmakten framstår som en attraktiv arbetsgivare. Av Försvarsmaktens redovisning framgår att det är främst inom fem områden man ser behov av att utveckla personalförsörjnings- systemet: För yrkesofficerarnas del finns enligt Försvarsmakten –Behov av ett system med anställningsperioder, –Behov av att rekrytera vissa kategorier utan krav på genomförd värnplikt –Behov av en ökad andel kvinnliga officerare Försvarsmakten anför bland annat att officerarnas arbetsuppgifter tydligt bör kopplas till den verksamhet där officerskompetens erfordras varför andelen officerare i Försvarsmakten kan minska när arbetsuppgifter som traditionellt lösts av officerare, men som inte kräver officerskompetens, blir överförda till andra personal- kategorier. Vidare bör officerarnas anställningsförhållanden kunna utvecklas. Regeringens synsätt att en långsiktig lösning kan vara att officersyrket inte längre ses som ett livstidsyrke kan ligga till grund för överväganden kring ett system som innebär en eller flera anställningsperioder . För de civilanställda behövs –Utveckling av ett system för individuell kompetensutveckling och ökad rörlighet –Långsiktig påverkan på åldersstrukturen Försvarsmakten anför bland annat att behovet av civilanställd personal bedöms komma att förändras till följd av den utveckling beträffande officerarna som redovisats ovan. Förändringen består bl.a. av ett ökande behov av civilanställda i befattningar med höga kompetenskrav. Vidare anförs att såväl för att optimalt utnyttja de personella resurserna som för att vara en attraktiv arbetsgivare måste Försvarsmakten rätt utnyttja och utveckla den civila personalens kompetens. – Utvecklad syn på utbildning och tjänstgöring i Försvarsmakten Försvarsmakten anför bland annat att reservofficerarnas unika kombination av civil och militär kompetens är en viktig förut- sättning för Försvarsmakten. Systemet måste dock utvecklas så att just reservofficerarnas dubbla kompetenser tillvaratas bättre. kommer reservofficerare att rekryteras på tre olika sätt. Dels som grundrekryterade, dels bland förtidsavgånga yrkes- officerare samt även genom viss direktrekrytering. Den årliga utbildningen av grundrekryterade reservofficerare anges till ca 150 personer. 4.Korttidsanställda soldater/sjömän I personalförsörjningssystemet bör ingå – Möjlighet att korttidsanställa för att gjorda investeringar i utbildning av värnpliktiga skall komma grund- organisationen och de internationella insatserna till godo. Försvarsmakten anför att genom att erbjuda en anställning omfattande ett till efter värnplikten bedöms bl.a. effekten vid enheter som kräver en kontinuerlig tillgänglighet att öka. Soldaterna är anställda och bör därför inkluderas vid utvecklingen av det samlade personalförsörjningssystemet för alla grupper av anställda. Enligt Försvarsmakten behövs ett nytt synsätt, där – Tjänstgöring i utlandsstyrkan ses som en naturlig del av yrket för officerare och civilanställda Försvarsmakten anför bland annat att formerna för personal- försörjningen av militära deltagande utomlands bör ses över. Tjänstgöring i utlandsstyrkan bör förenas med samma skyldigheter som all annan tjänstgöring. Synsättet bör principiellt vara detsamma för både officerare och civilanställda. Ställnings- tagandet förändrar inte synsättet att tjänstgöring i utlandsstyrkan i första hand bör ske med frivilligheten som grund. har i en skrivelse lämnat sin syn på försvarsmaktens underlag i fråga om reserv- officerarnas utnyttjande i den framtida försvarsmaktsorganisa- tionen. Regeringen har överlämnat skrivelsen till utredningen. Förbundet anför inledningsvis att man särskilt vill fästa regeringens uppmärksamhet på behovet av att ett nytt koncept för ett modernt reservofficerssystem tas fram. Förbundet har tidigare lämnat förslag om ett sådant till Försvarsmakten och anser sig ha funnit gehör för förslaget. I korthet bygger konceptet på begreppen rekrytering, utbildning, befattning och tjänstgöring. Dessa komponenter skall hållas ihop i ett samlat koncept. De måste sinsemellan vara väl avvägda och finnas återspeglade i Försvarsmaktens planerings-, produktions- och utbildningssystem. Nedan återges i sammandrag vad förbundet anför i de olika delarna. Försvarsmakten måste fortsatt rekrytera de bästa individerna till reservofficersyrket. Dagens utbildning av reservofficerare håller hög klass, särskilt ledarskaputbildningen, men bör utvecklas vidare så att den är i paritet med andra utbildningar på samma nivå. Begreppet befattning skall inte ses som dagens snäva krigsbefattning utan bör ses som en väl definierad hemvist i vidare bemärkelse inom Försvarsmakten. Utan en sådan befattning/hemvist saknas ett syfte med reservofficersskapet och individen får ingen tydlig chef som kan ta ansvar för hans utveckling. Man måste undvika att reservofficerare hamnar i olika former av anonyma personalreserver. Tjänstgöringen skall inte heller ses i den gamla betydelsen av omfattande övningar utan som en ändamålsenlig, frekvent verksamhet som ger underlag för utveckling både av specifik och generell kompetens. Eftersom antalet krigsför- bandsövningar och särskilda övningar befäl har minskat, måste andra former av utbildnings- och träningsmöjligheter för att vidmakthålla kunskaper och färdigheter skapas. Det krävs korta men regelbundna övningar, utbildningar eller annan tjänstgöring i olika former. Frekvent tjänstgöring är en förutsättning för att Försvarsmakten skall kunna dra nytta av reservofficerarnas civila kompetens och få tillgång till deras civila nätverk. På detta sätt uppnås fördelar både för Försvars- makten och den enskilde reservofficeren. Försvarsmakten får in försvarskunniga individer som tillför sitt kunnande till Försvarsmakten, som reservofficerarna får träning och möjlighet att lära känna andra officerare. att det är särskilt viktigt att skapa ekonomiska förutsättningar för en regelbunden tjänstgöring. Förbundet anför vidare att det finns behov av att ge anpassnings- tanken ett mer konkret och substantiellt innehåll. Den flexibilitet som kommer att vara nödvändig vid en anpassning beror emellertid till stora delar av tillgången på välutbildade reservofficerare som är gripbara vid det tillfället. Har Försvarsmakten fram till dess rekryterat och utbildat rätt antal reservofficerare kan en tillväxt av landets försvarsförmåga ske på ett tryggt och säkert sätt. Därmed får anpassningsprincipen ett trovärdigt innehåll för alla. Förbundet tar slutligen upp frågan om dimensionering av reserv- officerskadern. Förbundet påpekar att den av Försvarsmakten angivna rekryteringen om 150 personer leder till en reserv- officerskår som uppgår till drygt 2 000 reservofficerare. Till detta antal kommer förtidsavgångna yrkesofficerare. Förbundet åberopar egna beräkningar som talar för att en större reservofficerskår som t ex skulle omfatta 6 000 reservofficerare – som övar vardera och det fjärde året – skulle kosta motsvarande ca 300 genomsnittliga årslöner vid Försvarsmakten. Det är enkelt uttryckt tre frågor som behöver besvaras när det framtida personal- och kompetensbehovet i en organisation – vilken som helst – skall bedömas. Hur förändras/utvecklas verksamheten? Vilka effekter får det på personal- och kompetensbehovet? Vilka vägar skall väljas för att tillgodose behovet? I detta kapitel ligger fokus på att belysa den första av frågorna ovan. Utredningen redogör kortfattat för både den gamla och den framtida organisationen. Följande frågor bör enligt utredningen belysas: Hur ser detta nya försvar ut som utredningen skall skapa ett personalförsörjningssystem till? Och hur skiljer det sig i olika hänseenden från det gamla försvaret? 3.2Det militära försvaret fram Syftet med det militära försvaret är ytterst att kunna värna frihet och nationella oberoende genom väpnad strid.