sou · GPB37d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Fläktventilation där endast frånluftsflödet Fläktventilation med värmeväxlare där såväl frånluftsflödet som tilluftsflödet är fläkt- Värmeenergin används normalt till förvärmning av tilluften. t.ex. scintillometer och GM-instrument. Ett mätinstrument som förmår att skilja på strålning från olika radioaktiva ämnen. Genom att mäta med spektrometer kan man beräkna halterna av dessa ämnen. Ett mått på den totala mängden radioaktiva ämnen som ingår i ett byggnadsmaterial. Av SGU/SGAB utgivna kartor visande förekomst och utbredning av områden med förhöjd halt av radioaktiva ämnen i marken. Den tid det tar för antalet atomer av en viss nuklid att minska till hälften genom en Summering av små delvärden. Atomer som har samma atomnummer och antal protoner men med olika antal neutroner kallas isotoper. radon-220 är exempel på radioaktiva isotoper (nuklider). Strålning som ger upphov till joner i det material som den tränger in i. joniserande strålning är alfa-, beta- och Anpassning, justering. mätinstrument innebär att exakt fastställa dess utslag mot en rikslikare. Ventilerat utrymme med låg höjd under bottenbjälklaget, åtkomligt för inspektion. Utbyte av luft. ningar (oms/h), vilket avser hur rummets/lägenhetens volym byts ut per Bostad eller lokal belägen i det nedersta våningsplanet, utan underliggande källar- våning, har markkontakt. Den energi per massa, som absorberas på i vävnad, multiplicerad med en kvalitetsfaktor som korrigerar för skill- nader i biologisk verkan från olika typer av strålning, dvs. oberoende av om bestrålning har skett med alfa-, beta- eller gamma- vänds vid mätning av gammastrålning och anges i µSv/h, mSv/h eller Sv/h och ersätter µR/h (exposition). 1 µR/h = 0,01 µSv/h. Atom som karaktäriseras av atomkärnans antal protoner i kärnan kallas isotoper. En grovkristallin bergart med granitisk gångar, sliror eller mindre massiv i andra Dominerande är kvarts, fältspat och glimmer. Halten av kalium är oftast högre än i andra bergarter. Pegmatiter har ofta förhöjda halter, och ibland höga halter, av uran och torium. Genomsläpplighet eller genomtränglighet i ett poröst material för en vätska eller gas. Förhållandet mellan jordens porvolym och totala volym (skrymvolym). gen i procent. Att med geologiska, geofysiska och geo- kemiska undersökningar söka efter före- komster av mineralråvaror. Om t.ex. en nuklid N1 sönderfaller mycket långsammare än en följande nuklid N2 (halveringstiden för N1 är mycket större än för N2) nås ett stationärt tillstånd under vilket mängden N2 (lika mycket N2 stationära tillstånd, då antalet atomer av de två nukliderna förhåller sig som deras Ämnen som innehåller atomer med instabi- la atomkärnor, som genom sönderfall strävar efter att nå ett stabilt tillstånd. sönderfallet avger atomen joniserande strål- Egenskapen hos vissa ämnen att spontant utsända joniserande strålning. Ett mått på mängden radium som ingår i ett Ventilation genom termiska krafter. Ledning som sammanbinder byggnad med Ett instrument för att mäta gamma- Jordart med kornstorlek 0,002–0,i Tryckdifferens mellan två utrymmen p.g.a. skillnad i densitet, vilken kan bero på Mätmetod för radon. såväl för mätning i mark som inomhus i Hus med sluttningsvåning, dvs. golv endast till viss del ligger eller ovan mark och som innehåller bo- Serie av nuklider i vilken varje beståndsdel genom radioaktivt sönderfall övergår i nästa, tills en stabil nuklid bildas. Luft som tillförs rum. Förhållandet mellan porvattnets massa och jordens fasta massa. Transport och utbyte av luft. kan indelas i självdragsventilation och Se även F-, FTX- resp. Överför värme från t.ex. frånluften till tilluften i ett FTX-system. Mer eller mindre sorterad mineraljordart som transporterats och avsatts, ofta i rygg- form, av en isälv (glaciofluvialt material). Gasformigt ämne som främst karaktäriseras av att detta normalt inte bildar kemiska föreningar vilket beror på att gasen har stabila, fyllda elektronhöljen. 1.Hur många bostäder, skolor, förskolor och lokaler för äldre- boende eller liknande finns det i kommunen? Frågan gäller samtliga bostäder etc. inom kommunen utan avseende på förekomst av blåbetong, byggnadsår eller om radonhalter har mätts eller inte. Försök att fördela det totala antalet inom resp. grupp på de olika riskområdena, antingen i antal eller procentuellt. Typ av bostad/lokal Varav inom område klassat som Lokaler för äldreboende 1 2)Av dessa utgörs cirka .. st. av bostäder med markkontakt, d.v.s. är belägna i bottenvåning i källarlösa hus eller i suterrängvåning. 1 För skolor, förskolor och lokaler anges antalet byggnader innehållande sådana lokaler, t.ex. två klassrumsbyggnader förenade med en korridor eller liknande räknas som två byggnader oavsett hur många klassrum som finns i respektive hus. 2.Hur många bostäder, skolor, förskolor och lokaler för äldre- boende eller liknande är byggda ? Frågan gäller samtliga bostäder etc. som är byggda med kravet på en högsta tillåten radondotterhalt/radonhalt enligt nybyggnadsregler eller motsvarande utan avseende på om radonhalter har mätts eller inte. Försök att fördela det totala antalet inom resp. grupp på de olika riskområdena, antingen i antal eller procentuellt. Typ av bostad/lokal Varav inom område klassat som Lokaler för äldreboende 1 2)Av dessa utgörs cirka .. st. av bostäder med markkontakt, d.v.s. är belägna i bottenvåning i källarlösa hus eller i suterrängvåning. 3.Hur många bostäder, skolor, förskolor och lokaler för äldre- boende eller liknande är byggda av blåbetong? Förekoms- ten av blåbetong skall vara mer än ringa, således inte enbart i icke bärande mellanväggar. Bortse från om byggnadsmaterialet är den dominerande radonkällan eller inte. Försök att fördela det totala antalet inom resp. grupp på de olika riskområdena, antingen i antal eller procentuellt. Typ av bostad/lokal Varav inom område klassat som Lokaler för äldreboende 1 4.I hur många bostäder, skolor, förskolor samt lokaler för äldreboende eller liknande har radonmätningar utförts av kommunen eller i regi? Försök att fördela det totala antalet inom respektive grupp på de olika riskområdena, antingen i antal eller procentuellt. Se även fråga 5. Typ av bostad/lokal Varav inom område klassat som Lokaler för äldreboende 1 5.I hur många bostäder, skolor, förskolor samt lokaler för äldreboende eller liknande har radonmätningar utförts av annan än kommunen (t.ex. fastighetsägare, konsult)? Uppgif- terna i denna fråga kan ingå i fråga 4. Ange i så fall detta under Kommentar. Försök att fördela det totala antalet inom resp. grupp på de olika riskområdena, antingen i antal eller procen- tuellt. Typ av bostad/lokal Varav inom område klassat som Lokaler för äldreboende 1 6.Fördela antalet bostäder och lokaler med kända radonhalter efter radonhaltens storlek i Bq/m3. Radondotterhalter konver- teras till radonhalter genom att multipliceras med en faktor 2. Typ av bostad/lokal Varav antal med radonhalter 0-200 Bq/m3 >200 Bq/m3 >400 Bq/m3 Lokaler för äldreboende 1 Vilken är den högsta uppmätta radonhalten inomhus i kommunen? Svar .. Bq/m3. 7.Fördela antalet bostäder och lokaler enligt tabell 6 efter radonriskområden och radonhalter. Radonhalter i Bq/m3. Typ av bostad/lokal -200 >200 >400 -200 >200 >400 -200 >200 >400 Lokaler för äldreboende 1 8.Fördela antalet bostäder och lokaler byggda efter efter radonhalter och radonriskområden. I denna tabell redovisas endast bostäder och hus som är byggda med krav på en högsta tillåten radondotterhalt/radonhalt enligt nybygg- nadsregler eller motsvarande. Radonhalter i Bq/m3. Bostäder och lokaler, som redovisas i denna tabell, skall även ingå i tabellerna 6 och 7. Typ av bostad/lokal -200 >200 >400 -200 >200 >400 -200 >200 >400 Lokaler för äldreboende 1 9.Hur många brunnar finns det i kommunen i vilka radonhalten i dricksvattnet har kontrollerats? Antal brunnar med radonhalter <100 Bq/l 100-1000 Bq/l >1000 Bq/l 10.Hur många radonsanerade bostäder, skolor, förskolor samt lokaler för äldreboende eller liknande finns det i kommu- nen? Fördela dem också efter uppmätt radonhalt efter sane- ring. Eftersom några objekt förmodligen inte har radonmätts efter sanering behöver inte det totala antalet stämma överens med summan av talen i de tre högra kolumnerna. Typ av bostad/lokal Radonhalter efter utförd sanering 0-200 Bq/m3 >200 Bq/m3 >400 Bq/m3 Lokaler för äldreboende 1 Allmänna synpunkter på radonarbetet. Allmänna erfarenheter och synpunkter på information, spår- ning, mätning skyddsåtgärder och kostnader för mätning i Använd även baksidan eller löst blad, om så önskas. Ifyllt formulär återsänds till möjligt, dock I denna bilaga redovisas kommunernas svar på den enkät som ut- redningen sände ut till samtliga kommuner i landet. Redovisningen sker i form av tabeller enligt följande: ·Tabell 1 Radon i småhus. Fördelning på kommuner. ·Tabell 2 Radon i småhus. · Tabell 3 Radon Fördelning på kommuner och riskområden. ·Tabell 4 Radon i småhus byggda efter . Fördelning på kommuner och riskområden. ·Tabell 5 Radon i flerbostadshus. Fördelning på kommuner. ·Tabell 6 Radon i flerbostadshus. ·Tabell 7 Sanerade bostäder i småhus och i flerbostadshus ·Tabell 8 Sanerade bostäder i småhus och i flerbostadshus. · Tabell 9 Radon i skolor och förskolor. Fördelning på kommuner. ·Tabell 10 Radon i skolor och förskolor. · Tabell 11 Radon Fördelning på kommuner. ·Tabell 12 Radon i lokaler för äldreboende. ·Tabell 13 Radon i hushållsvatten. Fördelning på kommuner. ·Tabell 14 Radon i hushållsvatten. Därefter följer ett avsnitt med ett urval kommentarer, som kom- munerna lämnat tillsammans med enkätsvaren. Det kan vara syn- punkter på såväl dagens radonsituation som på det framtida radon- arbetet. Bilaga 2 SOU 2001:7 Radon i småhus. Fördelning på kommuner. I tabellen redovisas antalet bostäder i småhus i landets kommuner enligt SCB. Därefter följer uppgifter från kommunernas enkätsvar. Tredje kolumnen i tabellen anger antalet bostäder med blåbetong, den fjärde anger antalet bostäder som har radonmätts. I de följande fyra kolumnerna redovisas antalet bostäder med radonhalter överstigande /m3 respektive /m3, bostäder med halter över /m3 i procent av mätta bostäder samt den maximalt uppmätta radonhalten inomhus. I den näst sista kolumnen anges hur många bostäder som har radonsanerats. I den sista kolumnen redovisas kommunens bedömning av markradonförhållan- dena i kommunen. SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 1)Gäller totala antalet radonmätta bostäder i småhus och i flerbostadshus. 2)Summan omfattar antalet radonmätningar i samtliga kategorier av byggnader. 3)Antal hus, såväl småhus som flerbostadshus. 4)Riskområden betecknas med: H = Högriskmark N = Normalriskmark L = Lågriskmark Stor bokstav beteckar primärt riskområde, liten bokstav betecknar sekundert område. - Uppgift saknas. Bilaga 2 SOU 2001:7 Radon i småhus. Sammanställning av tabell 1. I kolumnen Kommun redovisas hur många kommuner som har svarat på respektive fråga, i nästa kolumn antalet bostäder i dessa kommuner. I övrigt enligt tabell 1. Totalt antal bostäder i småhus Antal bostäder med blåbetong Antal bostäder med radonhalter >200 Bq/m 3 Antal bostäder med radonhalter >400 Bq/m 3 1)Gäller totala antalet radonmätta bostäder i småhus och i flerbostadshus. 2)Summan omfattar antalet radonmätningar i samtliga kategorier av byggnader. 3)Antal hus, såväl småhus som flerbostadshus. SOU 2001:7 Bilaga 2 Radon i småhus. Fördelning på kommuner och riskområden. I kolumnerna Tot. redovisas det totala antalet bostäder i småhus inom de olika radonriskområde. I övriga tre kolumner inom varje riskområde anges antalet radonmätta bostäder fördelade i grupper efter uppmätt radonhalt; upp till /m3, över /m3 samt över /m3. <200 >200 >400 Tot. <200 >200 >400 Tot. Bilaga 2 SOU 2001:7 <200 >200 >400 Tot. <200 >200 >400 Tot. SOU 2001:7 Bilaga 2 <200 >200 >400 Tot. <200 >200 >400 Tot. Radon i småhus byggda efter . Fördelning på kommuner och riskområden. I kolumn Tot. redovisas det totala antalet bostäder i småhus inom de olika radonriskområde. I övriga tre kolumner inom varje riskområde anges antalet radonmätta bostäder fördelade i grupper efter uppmätt radonhalt; upp till /m3, över /m3 samt över /m3. <200 >200 >400 Tot. <200 >200 >400 Tot. SOU 2001:7 Bilaga 2 <200 >200 >400 Tot. <200 >200 >400 Tot. Siffror inom parentes visar det totala antalet småhus byggda , utan uppdelning på riskområden. 1) Det totala antalet småhus byggda är 259 st. Fördelningen är osäker. Bilaga 2 SOU 2001:7 Radon i flerbostadshus. Fördelning på kommuner. I tabellen redovisas antalet bostäder i flerbostadshus i landets kommuner enligt SCB. Därefter följer uppgifter från kommu- nernas enkätsvar. Tredje kolumnen i tabellen anger antalet bostäder med blåbetong. Den fjärde anger antalet bostäder som har markkontakt, dvs. är belägna i suterrängvåning eller i bottenvåning i källarlösa hus. Den femte antal bostäder som har radonmätts. I de följande tre kolumnerna redovisas antalet bostäder med radonhalter överstigande /m3 respektive /m3 samt bostäder med halter över /m3 i procent av mätta bostäder. I den sista kolumnen anges hur många bostäder som har radon- sanerats. SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 1)Uppgift från kommunen inkluderar såväl småhus som flerbostadshus, redovisas under Småhus. 2)Antal bostadshus Bilaga 2 SOU 2001:7 Radon i flerbostadshus. Sammanställning av tabell 5. I kolumnen Kommun redovisas hur många kommuner som har svarat på respektive fråga, i nästa kolumn antalet bostäder i dessa kommuner. Antal bostäder i flerbostadshus Antal bostäder med markkontakt Antal bostäder med radonhalter >200 Bq/m 3 Antal bostäder med radonhalter >400 Bq/m 3 1) Antal bostadshus Sanerade bostäder i småhus och i flerbostadshus. Fördelning på kommuner. I kolumn redovisas antal bostäder med radonhalter över /m3 enligt enkäten. I nästa kolumn anges antalet bostäder som har radonsanerats. I följande tre kolumner anges antalet bostäder fördelade i grupper efter uppmätt radonhalt efter sanering; upp till /m3, över /m3 samt över /m3. Rn-halt efter san. Rn-halt efter san. Bilaga 2 SOU 2001:7 Rn-halt efter san. Rn-halt efter san. SOU 2001:7 Bilaga 2 Rn-halt efter san. Rn-halt efter san. Bilaga 2 SOU 2001:7 Rn-halt efter san. Rn-halt efter san. SOU 2001:7 Bilaga 2 Rn-halt efter san. Rn-halt efter san. Bilaga 2 SOU 2001:7 Rn-halt efter san. Rn-halt efter san. SOU 2001:7 Bilaga 2 Rn-halt efter san. Rn-halt efter san. Bilaga 2 SOU 2001:7 Rn-halt efter san. Rn-halt efter san. 1)Antal hus. 2)Antal bostäder i småhus och flerbostadshus SOU 2001:7 Bilaga 2 I kolumnen Kommun redovisas hur många kommuner som har svarat på respektive fråga. I övrigt enligt tabell 7. Rn-halt efter san. Rn-halt efter san. Radon i skolor och förskolor. Fördelning på kommuner. I tabellen redovisas antalet byggnader i skolor och förskolor i landets kommuner enligt enkätsvaren. I kolumnen Blåbt anges antalet hus med blåbetong, i antalet radonmätningar. I de följande två kolumnerna redovisas antalet mätningar med radonhalter överstigande /m3 respektive /m3. visar hur många lokaler som har radon- sanerats. K) Gäller antal rum K) Nästan alla Gäller antal skolor och Bilaga 2 SOU 2001:7 K) Gäller antal förskolor K) Skolor och förskolor Arbetet med skolor och SOU 2001:7 Bilaga 2 Samtliga skolor och förskolor under /m3 Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 Skolor och förskolor kommer att mätas säsongen 2000–2001 Samtliga 10 skolor har mätts. Ingen över /m3 SOU 2001:7 Bilaga 2 K) Flera skolor byggda Bilaga 2 SOU 2001:7 Ingen skola eller förskola har förhöjda radonhalter K) Inkl. lokaler för äldreboende SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 Radon i skolor och förskolor. Sammanställning av i tabell 9. I kolumnen Kommun redovisas hur många kommuner som har svarat på respektive fråga, i nästa kolumn antalet skolbyggnader i dessa kommuner. I övrigt enligt tabell 9. Antal byggnader med blåbtg Antal byggnader med radonhalter >200 Bq/m3 K) Gäller antal rum Antal byggnader med radonhalter >400 Bq/m3 K) Gäller antal rum 6K) K) Gäller antal rum SOU 2001:7 Bilaga 2 Radon i lokaler för äldreboende. Fördelning på kommuner. I tabellen redovisas antalet byggnader för äldreboende i landets kommuner enligt enkätsvaren. I kolumnen Blåbt anges antalet hus med blåbetong, i Rn mät antalet radonmätningar. I de följande två kolumnerna redovisas antalet mätningar med radonhalter överstigande /m3 respektive /m3. visar hur många lokaler som har radonsanerats. (24)K) K) Ingår i skolor och förskolor K) Ingår i bostäder i flerbostadshus Bilaga 2 SOU 2001:7 K) Ingår i Skolor och Ingår i Bostäder i SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 Ingår i bostäder i K) Avser antal bostäder K) Avser antal bostäder K) Avser antal bostäder K) Ingår i skolor och (60)K) Bilaga 2 SOU 2001:7 SOU 2001:7 Bilaga 2 Radon i lokaler för äldreboende. Sammanställning i tabell 11. I kolumnen Kommun redovisas hur många kommuner som har svarat på respektive fråga, i nästa kolumn antalet byggnader för äldreboende i dessa kommuner. I övrigt enligt tabell 11. Antal byggnader med radonhalter >200 Bq/m3 Antal byggnader med radonhalter >400 Bq/m3 Bilaga 2 SOU 2001:7 Radon i hushållsvatten. Fördelning på kommuner. I tabellen redovisas antalet radonmätta brunnar dels totalt, dels efter radonhalt i grupperna <100 Bq/l, 100–1 /l samt >1 /l. Dessutom anges den i respektive kommun högsta uppmätta radon halten i vattnet. SOU 2001:7 Bilaga 2 SOU 2001:7 Bilaga 2 SOU 2001:7 Bilaga 2 SOU 2001:7 Bilaga 2 I kolumnen Kommun redovisas hur många kommuner övrigt enligt tabell 13. tal för antalet brunnar i respektive radonhaltsgrupp. Brunnar med radonhalt, Bq/l 100–1 000 Totalt antal kontrollerade brunnar