sou · GPB37d1 · 2002-01-01 00:00:00 — förordningen (1995:802) om bidrag för förbättring av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler. Bidrag till radonsanering av lokaler har dock endast utnyttjats i liten omfattning. 1995/96:198 om ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet aviserades ett system med skattereduktion för utgifter för reparation, ombyggnader och tillbyggnader på bostads- hus. Reduktionen kom sedan att medges för utgifter under perio- den - och endast på underlag i form av arbetskostnader och av kostna- den. Systemet förlängdes senare att gälla t.o.m. med vissa ändringar. Det kan inte uteslutas att vissa radonsaneringar i småhus, hyreshus och bostadsrättslägenheter kunde göras inom ramen för systemet. infördes ett speciellt tidsbegränsat bidrag för åtgärder mot radon i dricksvatten enligt förordningen (1997:638) om bidrag för åtgärder mot radon i dricksvatten. För att få bidrag krävs bl.a. att det görs en analys av radonhalten i dricksvattnet och att radonhalten överstiger vissa angivna gränsvärden. innehåller bestämmelser om åtgärder för att undan- röja eller förhindra uppkomsten av olägenheter för människors hälsa, t.ex. radonhalter som överstiger de riktvärden som Social- styrelsen meddelar. Fastighetsägaren, eller den som har nyttjande- rätten till egendom, är den som skall vidta åtgärder som skäligen kan krävas för att undanröja en olägenhet. 9 kap. kompletteras av förordningen (1988:899) om miljöfarlig verksam- het och hälsoskydd. I det tidigare omnämnda uppdraget till - att göra en ut- värdering av statens och kommunernas olika insatser mot radon i byggnader samt av effektiviteten hos de åtgärder mot radon för vilka bidrag lämnas - konstaterar bland annat att nu- varande bidrag inte utnyttjas fullt ut. I samma redovisning har Bo- verket lämnat olika förslag till förändring av det nuvarande bidraget till sanering av radon i egnahem samt till hur den framtida statliga styrningen av radonsaneringen av både egnahem och hyres- och bostadsrätter skulle kunna utformas. I budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) tog regeringen ställning till förslag med innebörden att inga omprioriteringar inom utgiftsområdet för att finansiera reformer som medförde ökade utgifter kunde göras. går det inte att bortse från möjligheten att vissa fastig- hetsägare av olika psykologiska eller ekonomiska skäl avstår från såväl mätningar som genomförande av åtgärder. Detta noteras i miljöhälsoutredningens betänkande - Miljö för en hållbar hälsout- veckling (SOU 1996:124). Olika myndigheters roll och ansvar är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med naturresurser, fysisk planering, byggande och boende. meddelar föreskrifter bl.a. med stöd av förordning (1994:1215) om tekniska egenskapskrav, m.m. och plan- och byggförordningen (1987:383). I bygg- regler (BFS 1993:57) finns föreskrifter med funktionskrav för att radonhaltens årsmedelvärde och gammastrålningsnivån inte skall överstiga angivna värden. Vidare administrerar verket bidrag enligt förordningen (1997:638) om bidrag för åtgärder mot radon i dricksvatten och förordningen (1988:372) om bidrag för åtgärder mot radon i egnahem. () är central förvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning. SSI är bl.a. samordnande organ för olika strålskyddsintressen i landet och samverkar med olika myndigheter och sammanslutningar för strål- skyddsfrågor. SSI har det övergripande ansvaret för att följa ut- vecklingen när det gäller strålning i bostäder, riskbedömning och mätteknik. SSI utövar tillsyn enligt strålskyddslagen. SSI redovi- sade ett regeringsuppdrag om förslag till lämplig ar- betsfördelning rörande radon i inomhusluft och dricksvatten mellan SSI och centrala tillsynsmyndigheter. är central förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör socialtjänst, hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruks- medel. skall bl.a. stödja kommunerna med allmänna råd och tillsynsvägledning för den regionala och lokala tillsynen för frågor om hälsoskydd enligt 9 kap. . har meddelat allmänna råd om radon och följer aktivt upp tillämp- ningen av råden. har det centrala tillsynsansvaret över inomhusmiljön. Arbetarskyddsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för ar- betsmiljö- och arbetstidsfrågor, utom i fråga om fartygsarbete. Ar- betarskyddsstyrelsen är chefsmyndighet för . Tillsammans med yrkesinspektionen utövar myndigheten tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljölagen (1977:1160) och kan med stöd av lagen meddela föreskrifter. Med stöd av arbetsmiljöförord- ningen (1977:1166) har Arbetarskyddsstyrelsen utfärdat två före- skrifter med regler för radon på arbetsplatser. Arbetarskydds- styrelsen har även i en undersökning 1996 kartlagt radonhalter på arbetsplatser. är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör livsmedel, i den mån sådana frågor inte skall handläggas av någon annan statlig myndighet. har verket meddelat gränsvärden för radon i dricksvatten genom Statens livsmedels- verks kungörelse (SLV FS 1997:32) om ändring i Statens livs- medelsverks kungörelse (SLV FS 1989:30) med föreskrifter och allmänna råd om dricksvatten. () är central förvaltningsmyndighet för be- skattning, folkbokföring, allmänna val och indrivning. Verket är chefsmyndighet för skattemyndigheterna och kronofogdemyndig- heterna. Uppgifterna är bland andra att utfärda rekommendationer m.m. om grunderna för taxering och värdesättning vid allmänna fastighetstaxeringen. Förekomst av radon beaktas i rekommenda- tionerna. geologiska undersökning (SGU) är central förvalt- ningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. SGU samlar in och bearbetar ett stort antal geo- vetenskapliga parametrar med anknytning till radonproblematiken. är ett nationellt organ som har till uppgift att förebygga sjukdomar och annan ohälsa och att främja en god hälsa för alla. är intresseorganisation för landets kommuner med uppgift att bevaka kommunernas intressen samt lämna råd och service i vissa avseenden. Kommunerna fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskydds- området. Således skall kommunerna förebygga och bedöma om olägenheter föreligger och rekommendera eller kräva att åtgärder vidtas. Kommunerna skall spåra, mäta och se till att åtgärder vidtas mot radon. I finns ett tillsyns- och kan i den kontrollplan som normalt skall upprättas i byggärenden som är bygganmälans- pliktiga, besluta att intyg om radonhalt skall ges in till nämnden. (M1998:07) har i uppgift att till juni föreslå delmål, åtgärdsstrategier och konsekvenser för att uppnå de av fastställda miljökvalitetsmålen. Radon i inomhusluften berör miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö och Säker strålmiljö, och åtgärder för att begränsa radonstrålning har betydelse för att uppnå dessa mål. Regeringen har som underlag för kommitténs arbete begärt in underlag bland annat från geologiska undersökning, , , och . Dessa underlag skall redovisas . Nämnda myndigheter kommer att be- handla frågan om radon. Kommittén har också fått miljöhälsout- redningens betänkande (SOU 1996:124) där radonfrågan också be- handlas. (S1995:14) har till uppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen i . Målen skall vara vägledande för samhällets insatser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindra förtida och undvikbar funktionsnedsättning. Kommittén skall även lämna förslag till strategier för att nå målen samt beakta att målen kan förankras i olika besluts- och utvecklingsprocesser. Sammanfattningsvis är radon i inomhusluften känt som ett hälsoproblem för dem som vistas varaktigt i vissa byggnader. Vidare är även förtäring av radonhaltigt dricksvatten ett känt hälsoproblem. Alltför många småhus men även flerfamiljshus har fortfarande för höga radonhalter i inomhusluften. Vidare är det inte sannolikt att nuvarande omfattning av och effektivitet i de olika insatserna löser problemet inom rimlig tid. Problemet, dess omfattning, nödvändiga åtgärder samt åtgärdernas effektivitet och kostnader är helt eller till stora delar kända. Det kan dock finnas anledning att efter en ny och fördjupad analys se över vilka statliga insatser på området som inom rimlig tid kan få ned radonhalterna under gällande gränsvärden för byggnader som innehåller bostäder eller vissa andra lokaler där människor vistas varaktigt. dricksvatten skall omfattas av analysen och eventuella förslag till åtgärder. Uppdraget skall omfatta alla viktiga källor till radon i inomhus- miljön och dricksvattnet, dvs. radon i vatten, markradon och radon i byggmaterial. Uppdraget skall omfatta såväl nyproduktionen som beståndet av egnahem och flerbostadshus med olika upplåtelsefor- mer samt relevanta lokaler för utbildning, vård och omsorg. Lägesbeskrivning av radonproblemets omfattning Utredaren skall i huvudsak utgå från det rådande kunskapsläget och tillgängligt material. Utredaren skall klarlägga den totala omfattningen av olika statliga stödinsatser som lämnats och som också kunnat påverka radonsituationen i byggnader samt med detta som grund bedöma den resterande omfattningen av radonproble- men. Radon, radonproblem samt olika tekniska åtgärder mot radon skall ges en allmän förklarande beskrivning. Vidare skall radonpro- blemet ges en aktuell lägesbeskrivning med bl.a. en översiktlig be- skrivning av situationen inom EU och vid behov även andra länder utanför EU. På nationell nivå skall lägesbeskrivningen minst om- fatta: förekomst, radonriskområden, strålning, hälsorisker och risk- bedömning, mätmetoder samt gränsvärden för radon, en bedömning av antalet bostäder och andra lokaler med radonproblem och problemets omfattning med hänsyn taget till olika statliga åtgärder , åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med radonpro- blemet samt beskrivning av olika insatser från samhällets sida, en redovisning av kommuners, tillsynsmyndigheters och andra instituts och myndigheters uppgifter och resurser inom området, en belysning av utbildning om radon, radonåtgärder m.m. samt en beskrivning av hur radon anses påverka byggnaders mark- nadsvärde. Analys av hittillsvarande insatser och regler Utredaren skall göra en analys av tidigare och nuvarande statliga informations- och stödinsatser samt nuvarande regler inom området: Information: Staten har vid ett flertal tillfällen helt eller delvis initierat, finansierat och genomfört olika informationsinsatser med syftet att minska problemet med för höga radonhalter i inomhus- luften. Informationsinsatserna har omfattat exempelvis kunskaps- spridning om radon, radonförekomst, mätning, hälsorisker, bygg- tekniska åtgärder, olika stöd och regler m.m. Det har kunnat konstateras att flera av insatserna delvis varit verksamma och medfört vissa effekter i samband med den period särskilda kam- panjer bedrivits. Det har dock kunnat konstateras att in- satserna inte givit mer bestående avtryck hos målgrupperna. Slut- ligen går det inte att utesluta att delar av målgrupperna inte tagit till sig eller önskat ta till sig informationen. Det kan exempelvis inte uteslutas att delar av målgruppen har starka incitament att inte åtgärda problem med radon i inomhusluften eller ens skaffa sig kännedom om eventuell radonförekomst. Eventuella förslag till nya informationsinsatser skall därför motiveras med utgångspunkt i en analys av gjorda erfarenheter och observerade problem i det tidigare arbetet. Analysen bör omfatta olikheter mellan ägande- och upplåtelseformer beträffande möjligheter, skyldigheter, incitament, kunskaper och andra resurser. Förslag till informationsinsatser skall innehålla syfte, mål, medel, målgrupper, kanaler m.m. Ekonomiska stöd: Utredaren skall vidare analysera nuvarande och tidigare stödinsatser för småhus, flerbostadshus och andra lokaler samt gjorda erfarenheter och observerade problem i det tidigare arbetet. statliga insatser kan utgöra analys- underlag för bedömning av frågor om stöd avseende flerbostadshus då dessa inte ges radonrelaterade bidrag. För dessa bör då särskilt beaktas att de olika ägar- och upplåtelseformerna kan medföra olika förutsättningar beträffande initiativ, möjligheter, skyldigheter, resurser och incitament att sanera. Vidare kan de olika upplåtelseformerna även medföra att fastighetsägare och boende har olika instrument för att få till stånd sanering. Även beträffande användandet av stöd kan en analys behöva beakta att betydande delar av målgruppen kan ha starka incitament att inte åtgärda problem med radon i inomhusluften eller ens skaffa sig kännedom om eventuell radonförekomst. Regler: Utredaren skall analysera om nuvarande regler såväl för nybyggande som för befintlig bebyggelse är effektiva i förhållande till målet att inom rimlig tid få ned radonhalterna under gällande gränsvärden för byggnader innehållande bostäder eller lokaler för utbildning, vård och omsorg där människor vistas varaktigt. En analys av olika reglers effektivitet kan lämpligen omfatta möjlighe- ten för staten och kommunerna att genomdriva och upprätthålla efterlevnad av samma regler. Pröva och lämna förslag Utredaren skall utifrån lägesbeskrivning och analyser överväga och lämna förslag till lämpliga och effektiva statliga insatser så att pro- blemet med för höga radonhalter i inomhusluften i utrymmen i byggnader där människor vistas varaktigt kan minska inom en rimlig tidsram. Utredaren skall vid utformandet av förslagen beakta behovet av att kunna planera och genomföra förslagen i den takt som medges av det statsfinansiella läget. Ett sätt, utöver takten i åtgärdernas genomförande, kan vara en indelning utifrån olika målgrupper. Målgrupper kan vara olika ägar- eller upplåtelse- former, en indelning i småhus, flerbostadshus, lokaler eller liknande. En annan tänkbar indelningsgrund kan utgå från olika radonkällor. Förslagen till nya eller ändrade statliga insatser kan presenteras som enskilda eller som mer sammansatta lösningar. Om utredarens förslag innebär behov av nya eller ändrade författningar, skall författningsförslag utarbetas. I utredarens uppdrag ingår inte att lägga fram förslag när det gäller fastighetstaxering eller när det gäller skattelagstiftning i övrigt. Utöver vad som framgår av 14 § kommittéförordningen (1998:1474) skall utredaren ställa kostnader mot nytta om det kan ge väsentlig information, öka tydligheten i redovisningen eller underlätta jämförelser mellan olika förslag. Redovisningen skall kopplas till varje enskilt förslag eller paket av förslag. Där det är relevant skall alternativkostnadsresonemang föras. att inte genomföra förslag skall synliggöras. Slutligen skall förslag - exempelvis förslag om regelförändringar eller nya regler - även innehålla en bedömning av statens eller kommunernas eventuella kostnader för reglernas genomförande och efterlevnad. Sammanställningen skall även innehålla faktiska prisuppgifter för mätning, åtgärder, utbildning m.m. Där så är relevant och tillämpligt skall en sammanställning utifrån teknisk och ekonomisk effektivitet för olika radonåtgärder också göras. Utredaren skall vid utformningen av sina förslag beakta de even- tuella krav på anpassning som medlemskap i unionen medför. Utredaren skall samråda med , Statens strålskydds- institut, , Arbetarskyddsstyrelsen, Livsmedels- verket, , geologiska undersökning, , och . Utredaren bör även samråda med andra berörda myndigheter och organisationer. Vid samråd med miljö- målskommittén och myndigheterna skall utredaren särskilt beakta vad som framkommer av myndigheternas arbete med olika regeringsuppdrag med anknytning till regeringens proposition Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart (1997/98:145). Utredningsarbetet skall vara slutfört . Tilläggsdirektiv till Utredningen om radon i bostäder och vissa lokaler m.m. (M 1999:02) Utredningen om radon i bostäder och vissa (M 1999:02) skall ha slutfört sitt uppdrag . Med stöd av regeringsbeslut (dir. 1999:102) tillkallades en särskild utredare med uppdrag att analysera problem med radon i bostäder och vissa lokaler samt att presentera förslag till åtgärder som kan få ner radonhalterna under gällande gränsvär- den. Utredningen skall enligt direktiven redovisa sitt slutbetän- kande . Med ändring av denna tidpunkt skall utredningen redovisa sitt slutbetänkande . , O. m.fl. 1971: Svensk pilotstudie över lungcancer hos gruv- arbetare. Volym 68, nr 49, sid. 5687-5693. Clavensjö, B. och , S.O. 1989: Konsekvensutredning för sänkning av gränsvärden för radondotterhalter. Clavensjö, B. och , G. 1992: Åtgärder mot radon – . Gipperth, L. 1999: Miljökvalitetsnormer. En rättvetenskaplig studie i regelteknik för operationalisering av miljömål. , S. 1995: Värdeeffekter av radonförekomst. och byggande, Avd. för bygg och fastighetsekonomi. , G. m.fl. 1992: Radon i bostäder och lungcancer. En landsomfattande epidemiologisk undersökning. IMM-Rapport 2/93. , H. m fl, 1982: Radonexhalation från byggnadsmaterial. Teknisk Rapport 1982:32. Radford, E.P. och , K.G. 1984: cancer in Swedish iron miners exposed to low doses of radon daughters. 310, nr. 23, sid. 1485-1493. 2000: Are all Lives of Equal Value? -Studies on the Economics of Risk Regulation, , . , J. och , L. 1996: The Cost-effectiveness of Life- saving Interventions in , Reports No. 24, , mics. 1989: Radon risks: Attitudes, perceptions and actions. EPA -230-04-89-049. 1991: Alkoholens risker, upplevda och verkliga. Nordisk 8:253 – 267. 1991: Measuring the value of reduced health risks: The hedonic price technique applied on the case of radon radiation. 1995: Property values and health risks: the willingness to pay for reducing residential radon radiation. Scandinavian Hous- ing and 12, 141-153. , S. 1997: En hållbar rättsordning. Rättsvetenskapliga paradigm och tankevändor. , G., , B. och , B. 1988: Radon i bostäder. 1999: Radon legislation and national guidelines. SSI- rapport 99:18. 1989: Economic valuation of risk reduction: The case of radon. Report 91-7248-266-9, , . ASS 1997: Radon – en hälsorisk på arbetsplatser? BFR 1992: Kunskapsbasen till Hus & Hälsa. BFR 1998: Radon i byggnader. , Bover- ket, och . 1989: Radon – Information till kommuner m.fl. om be- stämmelser och ansvarsfördelning. Dnr 604-1774/89. 1996: Deklaration av bostäder. , byggavdel- ningen. 1998 A: Byggregler BBR. BFS 1993:57 med ändringar t.o.m. BFS 1998:38. 1998 B: Radonåtgärder i småhus – hur effektiva är de? 2000: Budgetunderlag 2001-2003, , . Ds 2000:34, Samhällets grundläggande information : inventering, analys, förslag. , 1999: Scenarier över energisystemets koldioxid- utsläpp , Underlagsmaterial till , 2000: Energi och klimat i . Scenarier 2010, EB 4:2000, : . EU 1990: Commission Recommendation of 21 February 1990 on the protection of the public against exposure to radon. European Communities, 90/143/Euratom. EU 1996: European Basic Safety Standards Directive. 96/29/Eura- tom. ICRP 1993: Protection Against Radon-222 at Home and at Work. A Report International Commission on Radiological Protection. ICRP Publication 65. 1994: Radon. 2000: Radon i regionala och lokala miljömål. NRC 1999: Health effects of exposure to radon. effects of Ionizing Radiation. in , , , and : Naturally Occurring Radioactivity in the Nordic Countries – Recommendations. SOU 1996:124: Miljö för en hållbar hälsoutveckling : förslag till nationellt handlingsprogram. Betänkande från Miljöhälsoutredning- en. SOU 2000:52: Framtidens miljö-allas vårt ansvar. SIB 1993: Bostadsbeståndets inneklimat. SSI 1987: Radon i bostäder. SSI 1993: Radon 1993–En rapport över läget. SSI 1994: Metoder för mätning av radon i bostäder.Strålning i bo- städer. Långtidsmätning för uppskattning av radongashaltens års- medelvärde samt rådgivande korttidsmätning. Mätmetoder för radon. Metodblad nr 1-8. SSI 1995 A: Fakta om radon. SSI 1995 B: Vägen till ett radonfritt boende. Statens strålskydds- institut. SSI 1997: Instruktion för provtagning av vatten för radonanalys. Sta- tens strålskyddsinstitut. D/Dnr 83/1778/97. SSI 1998 A: Redovisning av regeringsuppdrag om förslag till lämplig arbetsfördelning rörande radon i inomhusluft och dricksvatten mellan SSI och centrala tillsynsmyndigheter. Dnr M98/1282/5, . SSI 1998 B: Radon i vatten. , , , och geologiska undersökning. 1981: Strålning i byggnader. 1982: Radon – Planläggning, byggnadslov och skyddsåtgärder. UNSCEAR, 1993: Radiation. Report to the General , with Scientific Annexes. United Nations, , 1993. UNSCEAR, 2000: Radiation. Report to the General , with Scientific Annexes. United Nations, , 2000. Här redovisas kostnader per småhus eller bostad i flerbostadshus för sanering av för höga radonhalter. Kostnaden skall ses som ett medelvärde för en större mängd hus eller bostäder. För respektive åtgärdsgrupp anges det antal småhus eller bostäder som vi bedömt vara aktuellt för metoden. Vi redovisar också den energiökning som blir en följd av saneringen. Förutsättningarna för beräkningarna beskrivs sist i denna bilaga. ses över och justeras. monteras i ytterväggar. Luftväxlingen bedöms öka med i genomsnitt 0,15 oms./h under den Befintligt självdragssystem byggs om till mekaniskt frånluftssystem. luftsventilerna byts ut mot moderna I enstaka fall måste monteras i ytterväggar. Luftväxlingen ökas till 0,5 oms./h. Installation av mekaniskt till- och dimensioneras för en luftomsättning upp emot 1,0 oms/h om starkt förekommer i stor mängd. Luftvärmeväxlare monteras in i Luftväxlingen ökas till 0,5 oms./h. Luftväxlingen ökas till 1,0 oms./h. SOU 2001:7 Bilaga 1 Lätt åtkomliga läckageställen i bygg- Radonsug monteras i husets bottenplatta alternativt radonbrunn i marken utanför huskroppen. Vid måttligt förhöjd radonhalt: Lätt åtkomliga läckageställen i bygg- Uteluftsdon monteras i ytter- eller mekaniskt frånluftssystem ses Luftväxlingen bedöms öka med i genomsnitt 0,15 oms./h under den Radon från både byggnadsmaterial och mark Lätt åtkomliga läckageställen i bygg- Mekaniskt till- och frånlufts- Luftväxlingen ökas till 0, 60 oms./h. Lätt åtkomliga läckageställen i bygg- Mekaniskt till- och frånlufts- system med luftvärmeväxlare installe- Luftväxlingen ökas till 0,60 oms./h. Befintlig ventilation ses över och åtgärdas vid behov. monteras i ytterväggar. Luftväxlingen bedöms öka med i genomsnitt 0,15 oms./h under den teras till mekaniskt frånluftssystem. Uteluftsdon monteras i ytterväggar. Luftväxlingen ökas till 0,50 oms./h. Detta gäller bostäder med markkontakt i flerbostadshus. Lätt åtkomliga läckageställen i Radonsug monteras i husets bottenplatta alternativt radonbrunn i marken utanför huskroppen. Vid måttligt förhöjd radonhalt: Lätt åtkomliga läckageställen i system eller mekaniskt frånlufts- system ses över och justeras vid Luftväxlingen bedöms öka med i genomsnitt 0,15 oms./h . Radon från både byggnadsmaterial och mark Gäller bostäder med markkontakt i flerbostadshus samt andra byggnader Lätt åtkomliga läckageställen i bygg- förbättras genom montering av uteluftsdon i ytterväggar samt installation av mekaniskt frånlufts- Luftväxlingen ökas till 0,50 oms./h. Lätt åtkomliga läckageställen i bygg- Radonsug monteras i husets bottenplatta alternativt radonbrunn i marken utanför huskroppen. I kostnaderna för sanering har inräknats: Kostnader för radonmätning efter åtgärd (/enhet). Kostnader för utredning av orsaker till förhöjda radonhalter samt förslag till åtgärder 1 000–/enhet. Förutsättningarna för energiberäkningarna är följande: 0,25 oms./h 0,35 oms./h Årsmedeltemperatur utomhus 5,70C, motsvarande . Årsmedeltemperatur inomhus 200C. Värmeåtervinningsgrad (medelvärde för hela installationen). 15–20 år Fläktar till radonsugar, -brunnar Byte av frånluftsfläkt i flerbostadshus Byte av frånluftsfläkt i småhus Byte av FT-fläktar (2 st.) i småhus Byte av fläkt i radonsug, radonbrunn