sou · GPB370d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Undantag kan också göras om tjänstemannen före ut- sändningen inte var bosatt i . Under utlandstjänstgöringen omfattas tjänstemän av TGL (grupplivförsäkring) och andra för- säkringar såsom TFA (trygghetsförsäkring) och de gemensamma försäkringsvillkoren som gäller för AMF–försäkringar. SAF och PTK har också avtalat om läkekostnadsförsäkring under utlands- tjänstgöring. Försäkringen omfattar även make/maka eller samboende liksom barn . Detta förutsatt att den anställde och arbets- givaren varit överens om att de skulle följa med under utlands- tjänstgöringen. I stället för att teckna hel försäkring kan arbets- givaren själv helt eller delvis svara för motsvarande ersättning. I så- dana fall ska arbetsgivaren teckna försäkring om garanti för detta åtagande. Om arbetsgivaren har försummat att teckna försäkring om läke- kostnad ska ersättning ändå utgå på samma sätt som om det fanns en försäkring. Ersättning lämnas då genom Nämnden SAF/PTK för läkekostnadsförsäkring vid utlandstjänstgöring. Nämnden har sedan rätt att återkräva av arbetsgivaren det belopp som betalats ut. Om en tjänsteman anställd av en svensk arbetsgivare utomlands insjuknar och inte omfattas av trygghetsförsäkringen (TFA) och inte får ersättning enligt ITP-planen ska arbetsgivaren ändå betala sjukpenning om inte annat avtalats. Det gäller om tjänstemannen Vilket ansvar har arbetsgivare för utsänd personal? inte får sjukpenning eller motsvarande i tjänstgöringslandet. Om den ersättning han eller hon får där är mindre än svensk sjukpen- ning ska arbetsgivaren betala utfyllnad upp till svensk sjukpenning- nivå om tjänstemannen skulle ha varit berättigad till sjukpenning i . Om en tjänsteman under utlandstjänstgöring drabbas av sjuk- dom eller olycksfall lämnas ersättning i enlighet med Bestämmel- ser i försäkringsvillkor för läkekostnadsförsäkring vid utlands- tjänstgöring. Ersättning lämnas för vård och behandling som föreskrivits av läkare eller tandläkare såvida kostnaderna inte enligt lag eller konvention eller annan försäkring ersätts från annat håll. Ersättning ges för nödvändiga och skäliga kostnader och för läkemedel och hjälpmedel som läkare föreskrivit. Ersättning för tandvård ges om vårdbehovet uppstått genom olycksfall eller för tandsjukdom som kräver kirurgiskt ingrepp. Tandvårdsersättning kan också utgå för tillfällig behandling vid akuta besvär oavsett orsak. Ersättning utgår också för skäliga och nödvändiga kostnader för resor i samband med sjukhusvård eller läkarvård om behörig läkare har föreskrivit det. För hemtransport utgår ersättning för merkost- nader på grund av att läkare föreskrivit särskilt färdsätt. Även nöd- vändig hemtransport av den sjukes eller skadades familje- medlemmar ersätts, liksom återresa till stationeringsorten. För att ersättning ska utgå måste hemtransporten ske från första läkarbesöket för den sjukdom eller det olycksfall som föranlett hemtransporten. Om sjukdomen eller olycksfallsskadan leder till dödsfall ersätts kostnader för den avlidnes och anhörigas hem- transport till . Även merkostnader för kost och logi i sam- band med resor och transporter vid sjukdom, olycksfall eller döds- fall ersätts. Om den anställde redan innan utlandstjänstgöringen haft sjukdomssymtom till följd av olycka eller sjukdom som kunnat fastställas objektivt, lämnas bara ersättning för kostnader till följd av akut försämring av sjukdomen. Ingen ersättning utgår om läkare avrått den anställde från utlandsuppdraget. Sjukdom och skada som orsakas av krig eller politiska orolig- heter som pågår i områden där den försäkrade vistas ersätts under förutsättningar att den försäkrade inte själv deltar i kriget eller oroligheterna. Nödvändiga och skäliga kostnader i samband med graviditet och förlossning täcks av försäkringen. För att få ersätt- ning från försäkringen vid skada måste den försäkrade utan dröjs- Vilket ansvar har arbetsgivare för utsänd personal? mål anlita läkare, stå under fortlöpande läkartillsyn och följa de föreskrifter som läkare och försäkringsgivare lämnar. Om försäk- ringsgivaren kräver det är den försäkrade skyldig att återvända till vid sjukdom eller olycksfall. 22.4Förordning om utlandsstyrkan inom försvarsmakten I förordningen (1999:569) om utlandsstyrkan inom försvarsmakten ingår bestämmelser om förmåner vid sjukdom eller skada vid utlandstjänstgöring. Den anställde har rätt till fri sjukvård och akut tandvård om han eller hon inte kan få motsvarande förmån på annat sätt. Vid skada som medför nedsatt arbetsförmåga har den anställde rätt till bibehållna anställningsförmåner och har då inte rätt till sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring. Om skada som uppstått under utlandstjänstgöring medför ned- satt arbetsförmåga efter anställningstidens slut ska försvarsmakten som tillägg till sjukpenning eller ersättning från arbetsskadeförsäk- ringen, betala en andel av den grundlön som den försäkrade hade under den sista hela månaden i utlandsstyrkan. Den som skadats under anställningen i utlandsstyrkan har av efter det att anställningen upphört rätt till skälig er- sättning för sjukvårdskostnader som uppstått till följd av skadan. Staten lämnar en riskgaranti som är ett dödsfalls– och invaliditets- kapital för anställda i försvarsmaktens utlandsstyrka. Vid full- ständig invaliditet betalas ersättning enligt riskgarantin ut med tjugotvå prisbasbelopp enligt lagen (1963:381) om allmän för- säkring. Vid annan invaliditet betalas ett lägre belopp motsvarande graden av invaliditet. Vid dödsfall betalas ersättning enligt risk- garantin ut med två prisbasbelopp om den avlidne efterlämnar arvingar. Till varje efterlevande barn utgår tre prisbasbelopp. efter det att anställningen i försvarsstyrkan har upphört åligger det försvarsmakten att utreda att en anställd inte har drabbats av skada som kan leda till bestående men. Vilket ansvar har arbetsgivare för utsänd personal? Utredningen ska ha den form och omfattning som kan anses vara motiverat med tanke på förhållandena under utlandstjänstgöringen. Den som skadas allvarligt med risk för funktionshinder under utlandstjänstgöring har rätt till stöd och bistånd från försvarsmak- ten för att kunna leva ett aktivt och självständigt liv. En arbetsgrupp med representanter för UD, , , försäkringsbranschen, researrangörerna, m.fl. tillsätts för att öka allmänhetens riskmedvetande och kun- skap om behovet och möjligheten att försäkra sig vid utlands- vistelse. I kommitténs uppdrag ingår att se över vilka möjligheter som finns att försäkra sig mot olika händelser som kan inträffa under en utlandsresa och undersöka vilket ansvar man rimligen kan kräva att den enskilde resenären själv tar i detta hänseende och vilken bety- delse detta kan ha för det ansvar staten bör ha. 23.2Problem med oförsäkrade resenärer Många utlandsmyndigheter ser stora problem med oförsäkrade resenärer som blir sjuka, råkar ut för eller orsakar olyckor m. m. Kostnaderna både för den enskilde och för staten kan bli mycket höga, i synnerhet om den drabbade befinner sig i ett land utanför EU med vilket saknar avtal om social trygghet. Det kan handla om sjukvårdskostnader och dyrbara sjuktransporter, skade- stånd eller andra kostnader som en vanlig hemförsäkring normalt täcker. Om en person som avlider utomlands saknar försäkring måste anhöriga stå för kostnader för hemtransport. Om de inte kan det, begravs den avlidne i det land han eller hon befinner sig. 23.3Hur många är oförsäkrade? Enligt en undersökning från gjord –93 saknade av befolkningen hemförsäkring. En halv procent visste inte om de hade en försäkring eller ej. I absoluta tal var det 280 000 personer i åldrarna 16–som inte var för- säkrade. Ensamstående saknade oftare försäkring än samman- boende. Åldern hade också betydelse. av de ensamstående ungdomarna saknade försäkring och av de ensamstående småbarnsföräldrarna. Bland de ensamstående saknade männen oftare försäkring än kvinnorna. Indelning efter etnisk bakgrund visade på stora skillnader. av de infödda svenskarna, av de naturaliserade svenskarna och av de utländska medborgarna saknade försäkring. var det något färre som saknade hemförsäkring: jämfört i tidigare mätningar. I några grupper är dock an- delen som har en hemförsäkring fortfarande betydligt lägre. I gruppen ensamboende ungdomar mellan 16–saknade hemförsäkring och bland utländska medborgare var motsvarande siffra . Sannolikt är skälen till det betydligt lägre antalet hemförsäkrade i dessa grupper än i befolkningen i övrigt, ofta både ekonomiska och informationsmässiga. Ungdomar som flyttat hemifrån har dåligt med pengar och tänker inte på att de är försäkrade genom föräldrarna. Invandrare är kanske inte vana från sina hemländer vid försäkringar och har dessutom oftare en sämre ekonomi än genomsnittet av befolkningen. Den grupp resenärer som, enligt utlandsmyndigheternas erfa- renheter, ofta orsakar besvärliga konsulära problem på utlands- myndigheterna – resenärer med psykiska och sociala problem – saknar ofta försäkring. Också när det gäller denna grupp resenärer kan man anta att skälen till detta är både brist på pengar och brist på information. De resenärer som uppbär socialbidrag bör dock kunna ha en hemförsäkring. I 4 kap. 3 § socialtjänstlagen (1980:620) delas för- sörjningsstödet in i två delar: en del för vilken regeringen fastställer en miniminorm och en del där lagen preciserar vad som bör ingå, men någon norm inte fastslås eftersom kostnaderna varierar. Det gäller t.ex. arbetsresor, medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. Hit hör också hemförsäkring. Det innebär att skälig kostnad för hemförsäkring ingår i försörjningsstödet. Från gäller en ny socialtjänstlag (2001:453). Några ändringar när det gäller vad som ska ingå i försörjnings- stödet har inte gjorts i den nya lagen. 23.4Olika försäkringsvillkor för resenärer En resenär kan vara försäkrad dels genom en särskild rese- försäkring, dels genom sin hemförsäkring eller en reseförsäkring som komplement till hemförsäkringen. Ett visst reseförsäkrings- skydd ingår också i många bankanknutna betalkort. har jämfört de olika rese- försäkringar som finns på marknaden. Skillnaderna är stora både vad gäller pris och villkor. Många resenärer är sannolikt okunniga om vilket försäkringsskydd de egentligen har. Det förekommer att resenärer som saknar hemförsäkring tecknar en reseförsäkring som bara är giltig som ett komplement till hemförsäkringen. I de särskilda reseförsäkringarna ingår alltid vård i samband med olycka. I alla, utom en, även vård vid akut sjukdom. Akut tandvård ingår oftast men i några fall endast i samband med olycka och i andra endast upp till ett visst belopp. Hemtransport av skadad eller avliden ingår alltid. Anhörigs resa till en svårt sjuk eller avliden person ingår i alla reseförsäkringar utom en. Olycksfallsförsäkring vid medicinsk invaliditet ingår i alla för- säkringar men det maximala ersättningsbeloppet varierar kraftigt, från 200 000 till vid invaliditet för personer . Ersättning vid dödsfall utgår med varierande belopp i alla försäkringar utom två. Många försäkringar gäller inte vid bergsklättring, dykning eller alpinsport. I något fall kan man tilläggsförsäkra sig i dessa fall. Flera reseförsäkringar täcker inte personskada i samband med överfall. De flesta täcker mer- kostnader för hemresa i samband med allvarlig händelse hemma med anhörig eller bostad. Ansvarsskydd och rättsskyddskostnader ingår i alla försäkringar utom en. Det maximala ersättnings- beloppet varierar. Försäkringsbolagen kräver i regel inte någon hälsodeklaration som villkor för försäkringen. Däremot kan det finnas allmänna be- gränsningar, såsom att man inte får ha sökt läkare för den åkomma det gäller , eller att försäkringen endast gäller skador som man inte hade kunnat förutse. Försäkringar gäller inte heller om man själv avsiktligt åsamkat sig skadan och inte vid alkohol- eller drogpåverkan. 23.6Reseförsäkringar som ingår i hemförsäkringen De flesta hemförsäkringar har ett reseskydd som är giltigt . Ska man vara borta längre måste man tilläggsförsäkra sig. Vårdkostnader vid akut skada eller olycka, akut tandvård, hem- transport av skadad eller avliden, eller anhörigs resa till svårt sjuk eller avliden, ingår i alla hemförsäkringars reseskydd. För tandvård dock med ett begränsat belopp i några fall. Olycksfallsförsäkring vid medicinsk invaliditet och ersättning vid dödsfall kräver i de flesta fall tillägg till hemförsäkringen. Hemförsäkringens reseskydd täcker dykning och alpinsport men ofta inte bergsklättring. Överfall med personskada ersätts med maximibelopp varierande . Ansvarsskydd och rättsskyddskostnader ingår med varierande ersättningsbelopp . Försäkringsbolag erbjuder ofta sina hemförsäkringskunder reseförsäkringar som kompletterar det skydd som finns i hem- försäkringen. Många av dem innehåller ett självriskskydd som kan ersätta självrisken vid skada eller olycksfall. 23.7Reseförsäkring för studenter och au pair För dem som studerar eller arbetar som au pair utomlands finns särskilda reseförsäkringar. De gäller från 5 månader till obegränsad tid. Några gäller endast för studenter andra för både studenter, au pair och praktikanter, någon endast för medlemmar i studentkår. Försäkringarna täcker kostnader vid akut sjukdom eller olycka (i ett fall med begränsat belopp i samband med AIDS) och akut tand- vård ofta med begränsade belopp. Hemtransport av skadad eller avliden och anhörigs resa till svårt sjuk eller avliden täcks av försäkringarna, i ett fall Ersättning vid dödsfall varierar mellan Försäkringen gäller vid dykning och alpinsport men inte alltid vid bergsklättring. Ersättning för personskada vid överfall kräver i något fall tilläggsförsäkring, men ingår i de flesta försäkringar med maximi- belopp på mellan och . Merkostnader för hemresa i samband med allvarlig händelse hemma med anhörig eller bostad, ersätts i de flesta fall. I några fall dock bara vad gäller anhörig. Ansvarsskydd och ersättning för rätt- skyddskostnader ingår i alla försäkringar utom i en där detta kräver tilläggsförsäkring. 23.8Reseförsäkring via bankanknutna betalkort Om man betalar sin resa med ett bankanknutet kort ingår ofta en viss reseförsäkring. Det gäller dock . Vårdkostnads- ersättning vid akut olycka eller sjukdom ingår endast i en banks betalkort. Olycksfallsersättning vid en lägsta invaliditetsgrad på mellan och ingår i alla utom en. Även dödsfalls- ersättning ingår i alla försäkringarna utom en. 23.9SOS–International och Euro–Alarm För att snabbt kunna ge hjälp och service åt den som blir sjuk ut- omlands har försäkringsbolagen internationella samarbetsorgan som tar emot en anmälan och kontaktar det försäkringsbolag som den sjuke är försäkrad i. De största sådana sammanslutningar som finns på marknaden i är SOS–International a/s (fortsätt- ningsvis endast kallat SOS) och Euro–Alarm A/S i men även andra mindre företag finns, såsom Nordic Assistance m.fl. SOS och Euro–Alarm kan hjälpa nödställda om dygnet året om i hela världen. Genom SOS eller Euro–Alarm kan sjuktransporter hem, anhörigas resa till sjuk utomlands, hjälp med kontanter till offer för stöld, hemtransport av avliden etc. arrangeras. De har tillgång till läkare i många olika specialiteter och med kunskaper i många språk. De kan agera först när en försäkringstagare reser utanför sitt hemlands gränser och deras an- svar upphör först när de t.ex. lämnar en sjuk person till vård i hemlandet. SOS har funnits och började som ett försäkrings- bolag för bilister. De flesta stora försäkringsbolag i , , och äger tillsammans SOS. Styrelsens ordförande är svensk och nästan hälften av aktierna ägs av svenska bolag. Bland de anställda finns personer med olika yrkesmässig bak- grund, t.ex. reseledare eller lärare. Här finns också stor språk- kunskap representerad. Det är alltid läkare som tar ställning till frågor om hemtransport. Den vårdande läkaren är suverän i sådana fall. Eftersom arbetet är starkt säsongsbetonat med toppar varierar antalet personer som är i arbete. Istället för fasta kontor på olika platser i världen bygger SOS nät- verk runt om som ständigt förändras beroende på strömmen av resenärer. SOS säljer inte försäkringar utan ger service åt olika försäkrings- bolag. Så fort ett ärende kommer in till förs det in i datasystemet. Här noterar man vilka speciella insatser som krävs, om särskild språkkunskaper behövs eller annat. En patient som uppträder våldsamt kan medicineras för att möjliggöra hemtransporten. Däremot är det inte möjligt att transportera hem en patient som direkt motsätter sig det. Det finns ett mindre antal personer som är ständigt återkommande bland resenärer med psykiska problem. Andelen med en psykiatrisk diagnos har legat på 8–. Men det finns också dolda psykiatriska fall, såsom missbrukare av olika droger eller alkohol som försöker kontrollera sin sjukdom med droger. För att ersättning ska kunna utgå måste vårdbehovet vara oförutsett, dvs. resenären måste vara frisk när han eller hon reser ut. Förväntat vårdbehov ersätts inte. Det finns försäkringsbolag vars reseförsäkringar inte täcker psykisk sjukdom. Det är ett problem för SOS att reseförsäkringarnas villkor kan variera så mycket mellan bolagen. Det kan t.ex. gälla anhörigas rätt att stanna hos en akut sjuk person. När det gäller förlorade kontanter är huvudregeln att ersätt- ningen betalas ut när resenären kommer hem. Men det före- kommer också att ersättning betalas ut på plats så att resenären kan fortsätta sin resa. Bedömningarna är ganska generösa när det gäller vad som anses självförvållat. Beredskap med psykolog som kan resa ut vid behov av kris- bearbetning, finns alltid tillgänglig på SOS. kan också få telefonstöd på sitt eget språk, t.ex. vid en trafikolycka om det inte är så allvarligt att resan måste avbrytas. Krispsykologer kan sändas ut vid stora katastrofer och olyckor men också till stöd för en enda person t.ex. när bröllopsresan slutat i misshandel. Den som blir våldtagen kan oftast få stöd av en ut- sänd krispsykolog. SOS ger även reseråd om vilka länder som man f.n. inte bör be- söka av säkerhetsskäl. Euro–Alarm är till för de resenärer som har en försäkring i för- säkringsbolaget i något av de nordiska länderna. Arbetssättet är likartat med SOS. Euro–Alarm anger som mål för sin verksamhet bland annat: Att göra allt som går för att se till att våra kunder ska ha tillgång till kvalificerad medicinsk vård praktiskt taget var de än befinner sig i världen . Att samarbeta fullt ut med myndigheter, vårdgivare, andra service- företag, resebyråer, transportföretag och andra i syfte att uppnå våra grundläggande mål. Att upprätta och bibehålla alla de resurser som behövs för att kunna hantera situationer, såsom allvarlig sjukdom eller skada, förlust av liv och akuta nödsituationer. Att arbeta internationellt, upprätthålla en detaljerad databas med in- formation om sjukhus, kliniker, ambulansservice och andra relevanta serviceanordningar i hela världen. Att tillämpa sekretess och att behandla kunder i nöd med sympati och medkänsla. 23.10Privata och allmänna försäkringar i andra länder Graden av privat reseförsäkringsskydd varierar mellan länderna inom EU/EES–området. I är reseförsäkringar inte lika vanliga som i . Priserna för hemförsäkringar är mycket höga. Bara ett fåtal italienare har sådana försäkringar. Många banker och försäkringsbolag erbjuder, ibland gratis och ibland till mycket förmånligt pris, speciella reseförsäkringar i Europe Assistance och liknande bolag i samband med öppnande av konto eller vid tecknande av bilförsäkring. I har de som har kreditkort när de reser utomlands en försäkring som täcker läkar– och sjukhusvård i händelse av olycks- fall. De flesta försäkringsbolagen i erbjuder samma service när försäkringstagaren reser med bil. De två försäkringsbolag i , VHI och BUPA, som säljer privata försäkringar och som har ca 1,6 miljoner försäkringstagare (av befolkningen) erbjuder båda en särskilt world–wide emergency service som in- går i de båda försäkringsbolagens vanligaste sjukförsäkringar. I de flesta fall uppmanar resebyråerna dem som köper paketresor att ta en reseförsäkring. Någon statistik över hur många som gör det finns inte. De flesta norrmän och finländare har reseförsäkring. I har av resenärerna reseförsäkring och i . De flesta är dessutom försäkrade via ett kredit- kort. De standardförsäkringar som finns i är inte alltid tillämpliga utomlands. En tilläggsförsäkring behövs alltid för att täcka sjukdom, olycksfall, stöld eller förlust av bagage eller pengar och för bilar vid vistelse utomlands. De flesta resenärer tar en sådan försäkring. I vissa länder gäller den allmänna sjukförsäkringen även vid vistelse utanför EU/EES–området. I kan Folketrygden täcka utgifter för sjukhusvistelse vid akut sjukdom eller om man råkar ut för en olycka utomlands. Däremot täcks inte sjuktransport hem. Personer som omfattas av den allmänna socialförsäkringen i får vid resor utanför EU ersättning av de kostnader som skulle ha uppstått vid motsvarande läkar- eller sjuk- husvård i . Medborgarna i täcks av sin vanliga sjukförsäkring när de reser utanför EU. Enligt socialförsäkrings- systemet i kan man med en kompletterande privat försäkring få ersättning för hemtransport om man blir sjuk eller avlider utomlands. I finns en offentligt finansierad resesjukförsäkring som täcker kostnader som uppstår för den som insjuknar utomlands och för hemtransport av sjuka. Försäkringen innehåller begräns- ningar som har att göra med vart resan går, hur länge den ska vara och om den som reser är turist, anställd utomlands eller studerar. Försäkringen gäller i inklusive , , , i (fram till ), , , . , , på , och . Den gäller också i afrikanska och med kustlinje till . Den som vill ha fullt sjukförsäkrings- skydd vid resor utanför dessa områden måste komplettera den offentliga försäkringen med en privat. Försäkringen täcker kostnader i samband med sjukdom, skada eller dödsfall som inträffat under resans första månad om man reser som turist eller för att studera utomlands. Den täcker inte kostnader som uppstår under andra typer av resor, t.ex. tjänsteresor eller resor för att söka arbete i ett annat land. I den offentliga resesjukförsäkringen ingår ersättning för kostnader som uppstår till följd av akut sjukdom eller skada som uppstår under resan. Den täcker också kostnader i samband med kronisk sjukdom eller sjukdom som resenären hade redan innan resan påbörjades. Men bara om det före avresan inte hade kunnat förutses att behov av behandling skulle uppstå under utlands- vistelsen. Genom den offentliga försäkringen får man ersättning för allmän läkarvård och av läkare ordinerad medicin, kostnader för sjukhusvistelse som ordinerats av läkare och för behandling inklusive operationer. Även hemtransport ingår om den är ordinerad av läkare. Försäkringen täcker endast kostnader för vård i den offentliga sjukvården, inte den privata. Den som blir inlagd på ett privat sjukhus utomlands får betala mellanskillnaden mellan kostnaden i den privata vården och i den offentliga. Kostnader för tandläkarvård, fysioterapi, kiropraktik etc. ersätts inte. För- lossningsvård under graviditetens nionde månad ingår inte. Försäkringen täcker kostnader så att barn kan följa med sina föräldrar eller andra vuxna om dessa blir sjuka eller skadade utomlands. Om barn blir sjuka utomlands täcker försäkringen kostnader för en vuxen som stannar hos barnet och under läkarordinerad hemtransport. Resor inom EU/EES–området omfattas av avtal som ger den som är bosatt i något av länderna, sjukvård på samma villkor som varje lands egna medborgare. Detta avtal ger i flera avseenden ett mera långtgående skydd än den danska resesjukförsäkringen. Det gäller t.ex. oavsett resans syfte. Den danska offentliga reseförsäkringen är omdiskuterad i . Ett argument mot försäkringen är att resande har karaktären av lyxkonsumtion och att övriga medborgare därför rimligen inte bör tvingas bekosta de resandes skador.