sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Transporter av dagligvaror från tillverkare till försäljningsställe och från försäljningsställe hem till slutkonsumenten svarar för en betydande andel av miljöbelastningen från denna del av närings- livet. Av livsmedelskedjans energiförbrukning används ca 15–till transporterna. Men transporterna släpper ut mer kol- dioxid och kväveoxider än de övriga leden i förhållande till sin andel. Av den totala körsträckan för svenska lastbilar kördes utan last. Det är därför viktigt , men än mer vid en ökande e-handel, att fyllnadsgraden i lastbilar och distributionsfordon maximeras. Ett sätt att öka fyllnadsgraden i bilarna är att samordna transporterna. För att ta vara på de möjligheter som finns till miljöförbättringar krävs det i många fall samarbete inte bara inom ett företag eller inom en aktörsgrupp utan även mellan företag och de olika branscher som på något sätt bidrar till att dagligvarorna kommer till slutanvändaren. Då dagligvarukedjan består av aktörer från många olika sektorer och branscher finns det inte något naturligt forum för att diskutera frågor som berör aktörerna i hela daglig- varukedjan. I rapporten , skriver Naturvårds- verket att det finns potential att reducera energianvändningen i matkedjan med en faktor 1,5, genom användning av dagens tekno- logi samt genom små förändringar i organisationen av matvaru- strömmen och i individens beteende. I rapporten bedöms möjlig- heterna och hindren för att uppnå en faktor 4 vad gäller produktion och konsumtion av mat inom en generation. Det konstateras att för att närma sig faktor 4 räcker det inte med att förbättra dagens system. Istället krävs stora förändringar av hur matvaruströmmarna organiseras och hur producenter och konsumenter uppträder. Struktur, trender och miljöanpassning inom dagligvarukedjan Dagligvarukedjan består av olika delsektorer: jordbruket, livs- medelsindustrin, dagligvaruhandeln, restauranger, storhushåll och hushåll samt transporter. Livsmedelssektorn har en årlig omsätt- ning på . Livsmedelsindustrin är den näst största tillverkningsindustrin i och omsätter ca . Mätt efter antalet sysselsatta är det den fjärde största. Det är i huvudsak en storskalig och heterogen industri som kännetecknas av en stark koncentration. Livsmedelskonsumtionen växer endast svagt i och den genomgår inte några stora förändringar över tiden. Möjligheterna till tillväxt finns, enligt branschorganisationen industrierna, i en ökad export och försäljning av produkter som har ett högre mervärde för konsumenterna. Enligt livsmedelsindustrins branschförbund har flera livsmedels- industrier påbörjat arbetet med miljöledningssystem. Inom dagligvaruhandeln finns det tre stora företagsblock, ICA som har av marknaden, KF och med vardera av marknaden. Alla tre har egen grossist- eller lagerverksamhet med en omfattande egen distribution. ICA är en samarbetsorganisation för enskilda handlare, medan KF och är organiserade i konceptstyrda kedjor. Alla tre blocken inom dagligvaruhandeln har egna varumärken med miljöprofil. Inom livsmedelsområdet heter dessa (ICA), Änglamark(KF) och Fauna (). Samtliga block har dessutom ett mer eller mindre aktivt miljöarbete omfattande transporter, utbildning, köldmedia, avfall, m.m. har det skett en strukturomvandling inom dagligvaruhandeln där många små butiker har ersatts av större men färre butiker. fanns det 12 200 mindre butiker och dessa stod för av försäljningen inom dagligvaruhandeln, medan de 8 700 större butikerna stod för av försälj- ningen. var antalet mindre butiker 4 500 med en försälj- ningsandel på . stod de större affärerna, totalt 2 000 stycken, för av försäljningen. Antalet livsmedelsartiklar har ökat. Trenderna inom livsmedels- handeln är bl.a. att djupfrysta varor ökar och att butikerna sam- tidigt satsar alltmer på färskvaror, inkluderat färdiga lunchrätter. har även en annan företeelse gjort sitt inträde inom dagligvaruhandeln; handeln via Internet, s.k. e-handel. E- handelns omsättning i svenska detaljhandelsföretag var vid ingång- en av , vilket motsvarar av den egentliga detaljhandelns totala omsättning. Några av de större aktörerna inom e-handel med dagligvaror är Matomera (), Netextra och Spardirekt () och B&W i Arninge (KF). Transportörerna har också en viktig roll inom dagligvarukedjan. Av de totala vägtransporterna i landet utgör transporterna av livsmedel . Av livsmedelskedjans totala transportarbete utgör kundens inköpsresor drygt en tiondel. Huvuddelen av det långväga transportarbetet inom livsmedels- industrin utgörs av inrikes transporter där lastbilen dominerar. Lastbilstransporterna av livsmedel och jordbruksprodukter har ökat från ca 4 000 miljoner tonkm till drygt 6 000 miljoner tonkm . Järnvägstransporterna av livsmedel och jordbruks- produkter minskade från 680 till ca 560 miljoner tonkm. De stora åkerierna har aktivierat sig inom miljöområdet. De hanterar miljöfrågan i sina årsredovisningar och arbetar bl.a. med logistiklösningar som navigeringssystem för att effektivisera transporterna. Stora transportörer är ASG, Schenker-BTL, Posten och SJ. 3.4.2Resultatet av dialogen Framtida handel Det hittillsvarande resultatet i sin helhet finns redovisat i en särskild , tänk hållbart! – en dagligvarukedja för framtiden, som också är bilaga detta betänkande. I rapporten presenteras dialoggruppens vision liksom de mål och prioriteringar som tagits fram utifrån visionen. Där redovisas också gruppens strategi och förslag till prioriterade åtgärder för att nå målen och visionen. I det följande presenteras kort resultatet av dialogen. För en mer fullständig redovisning hänvisas till sär- rapporten. Till särrapporten finns även en broschyr som presen- terar arbetet. Miljövårdsberedningens dialog har gjort det möjligt för repre- sentanter för strategiska företag inom dagligvarukedjan och representanter för staten att träffas för att diskutera hur en hållbar dagligvarukedja kan se ut i ett långsiktigt perspektiv. En dialog där fler berörda parter är representerade gör det möjligt att skapa en mer heltäckande bild av de hinder och möjligheter som daglig- varukedjans aktörer står inför. Det kan vara ett sätt att öka samarbetet mellan aktörerna inom dagligvarukedjan, öka förståel- sen för varandras problem och gemensamt hitta de hållbara lösningarna. Miljövårdsberedningens dialog Framtida handel har resulterat i en gemensam vision för en hållbar dagligvarukedja, mål och en strategi för att nå visionen. Enighet har nåtts om ett fortsatt gemensamt arbete. Vision om en hållbar handel med dagligvaror Den vision dialoggruppen har tagit fram och enats om beskriver en hållbar dagligvaruhandel . I visionen framträder ett antal avgörande faktorer för att daglig- varuhandeln ska bli hållbar; ett nytt samspel mellan aktörerna i näringslivet samt mellan näringslivet och staten, förändrade attityder hos företag och konsumenter samt teknisk utveckling. I visionen framgår tydligt att en hållbar handel med dagligvaror är en komplex fråga där en aktörsgrupp sällan har ensamt ansvar för att utvecklingen rör sig i rätt riktning. Utvecklingen förutsätter att alla aktörer tar sitt ansvar och bidrar till utvecklingen. Visionen berör därför alla i samhället och ett syfte med visionen är att bidra till debatten om det hållbara samhället. Nedan följer en presentation av huvuddragen i gruppens vision. Citaten är hämtade direkt från visionen och ger glimtar av hur en hållbar dagligvaruhandel skulle kunna se ut . Alla jäm- förelser görs med . Visionen i sin helhet finns i rapporten nytt, tänk hållbart! – en dagligvarukedja för framtiden. I dialoggruppens framtidsvision har IT och e-handel fått ett stort genomslag: En betydande del av handeln mellan företag sker elektroniskt och i många fall automatiskt. Merparten av konsumenterna handlar också allt mer dagligvaror via e-handel, och tack vare IT underlättas konsu- menternas planering redan i hemmen. I visionen har miljöperspektivet funnits med vid uppbyggnaden av de nya handelsstrukturerna och e-handeln bidrar då till en minskad miljöbelastning. Energieffektiva distributionsfordon har ersatt de flesta av de enskilda konsumenternas inköpsresor med egen bil, och det nya sättet att handla varor på har lett till stora förändringar bakåt i tillverknings- och försäljningsleden. I visionen för den hållbara dagligvaruhandeln finns ett större mått av samverkan både mellan konkurrenter och mellan aktörer i olika branscher. Denna samverkan blir extra viktig vid en utbredd e-handel. Tack vare ett avancerat samarbete mellan producenter, säljare, transportörer och konsumenter har miljöpåverkan från transporter och inköpsresor minskat inom dagligvaruområdet. Nästan allt gods transporteras med nya typer av lastbärare som kan dockas med många olika slag av transportmedel. Vid särskilda knut- punkter utanför de tätbefolkade områdena samordnas omlastning till bränsleeffektiva mindre distributionsfordon. Ny teknik och nya lösningar Teknikutveckling till fördel för miljön är en viktig del i dialog- gruppens vision. I visionen har transporternas miljöpåverkan mins- kat radikalt. Stora genombrott har skett inom fordons- och driv- medelsteknik. Ny teknik på fordons- och drivmedelssidan, som t.ex. bränsleceller och förnybar energi, har i stort sett löst de gamla utsläppsproblemen. Transporterna kan effektiviseras t.ex. genom nya förpacknings- lösningar: Förpackningens skyddande egenskaper har utvecklats så att den bättre samspelar med hanteringen av varan och industrins processer. och förpackningen ses som en enhet och som en del av distributions- systemet, vilket är särskilt viktigt vid den omfattande e-handeln. I gruppens vision är det inte teknikutvecklingen ensam som har lett till hållbarhet. I visionen framkommer att även livsstilsförändringar har stor betydelse. I en hållbar dagligvaruhandel finns det allmänt utbredd miljökunskap och medvetenhet: Företag och konsumenter är genomgående miljömedvetna. Genom IT får de snabb information om hur miljön påverkas av de val de gör. Miljömedvetenhet och ekonomi går hand i hand. Genom att integrera miljöfrågorna i sitt strategiska arbete har före- tagen blivit både effektivare och mer lönsamma. En utbredd miljömedvetenhet förändrar också efterfrågan: Efterfrågan på livsmedel med speciellt hälsobefrämjande innehåll, s.k. funktionella livsmedel, har gått hand i hand med efterfrågan på ekolo- giska och allt mer miljöanpassade livsmedel. Utifrån visionen, och i relation till miljöpåverkan i dagligvaru- kedjan, har tre teman identifierats som speciellt centrala för en hållbar handel med dagligvaror: Logistiken kring hela dagligvarukedjan. som sådan, dvs. innehåll och tillverkning. Dessa tre teman har behandlats i dialogprocessen, och utifrån dem utvecklades ett antal övergripande mål. Miljöpåverkan inom valda teman är starkt kopplad till energi inklusive bränsle samt varans innehåll. En utgångspunkt för arbetet är resurseffektivisering i syfte att minska resursanvändning och negativ miljöpåverkan. Målen kan ses som en konkretisering av visionen och anger inriktningen för det fortsatta arbetet. För att det ska vara möjligt att nå dessa mål, som i flera fall ligger , måste arbetet starta . utförs dagligvarutransporterna till med ekokilometrar.4 Livsmedelsindustrins och handelns transporter tillsammans med hus- hållens inköpsresor, mätt som vägbaserade fordonskilometrar, har halverats . har den totala energianvändningen i processledet i livsmedelskedjan minskat med per kg framställt livs- medel jämfört med . Andelen fossilbaserad energi utgör av den totala. Övergripande mål för innehåll i dagligvaror och insatsvaror finns kunskap5 om de ämnens hälso- och miljö- egenskaper som direkt eller indirekt används i dagligvarukedjan. är av människan framställda kemiska ämnen som är cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande avvecklade från hela dagligvarukedjan. Långlivade och bioackumulerande organiska ämnen som är mycket långlivade och som i hög grad ansamlas i organismer återfinns inte i dagligvarukedjan . är övriga långlivade och bioackumulerbara ämnen avvecklade från hela dagligvarukedjan. används inga metaller som bidrar till skadliga halter av dessa i människa eller miljö. För att nå visionen och målen har gruppen enats om fem strate- giska åtgärdsområden där olika insatser behövs för att driva på arbetet för en hållbar framtida dagligvaruhandel. 4 En ekokilometer definieras utifrån grundkrav för godstransporter, dvs. icke förnybar energi 0,10 kWh/tonkm, NOx+SOx /tonkm och NMHC /tonkm. 5 Enligt förslag (SOU 2000:53). De fem strategiska åtgärdsområdena innebär: 1.Samverkan mellan branscher och trafikslag kring hela daglig- varukedjan, utifrån ett effektiviserings- och miljöperspektiv. 2.Utveckling, upphandling och införande av ny teknik. 3.Forskning och utveckling för en hållbar dagligvarukedja. 4.Hållbar utveckling präglar hela företaget. 5.Ökad miljöanpassning av varor samt synliggjord miljöpåverkan. Samverkan mellan branscher och trafikslag kring hela daglig- varukedjan, utifrån ett effektiviserings och hållbarhetsperspektiv Dialoggruppen bedömer att det finns en betydande potential för att minska miljöbelastningen genom effektiviseringar i dagligvaru- kedjan. Miljö- och ekonomiintressen kan här gå hand i hand. Det finns stora möjligheter för ett enskilt företag att uppnå effektivi- seringar, men än större effekter kan nås genom samverkan mellan berörda aktörer. I gruppen har man identifierat ett antal områden inom vilka en utvecklad samverkan är av vikt. Samordning av transporter blir viktig för att vi ska kunna nå målet om en halvering av antalet vägbaserade fordonskilometer. Vid uppbyggnaden av e-handel är det viktigt med samverkan. Eftersom e-handeln med dagligvaror är mycket blygsam i sin omfattning finns det möjlighet att fokusera miljöfrågorna vid en eventuell framtida expansion. Det mest kritiska för miljön är den fysiska distributionen. Samverkan bör också etableras och stärkas kring producentansvarssystem. Utveckling, upphandling och införande av ny teknik Tekniska förändringar är i många fall förutsättningar för att minska miljöpåverkan. Teknikutveckling kommer att krävas inom hela dagligvarukedjan. De flesta företag i dialoggruppen är inte själva teknikutvecklare men kan påverka hur snabbt utvecklingen kommer genom att ställa krav på sina leverantörer. Gruppen har identifierat tre viktiga områden att arbeta vidare med. efterfrågan av teknikutveckling, utveckling av IT-verktyg för alla led i kedjan, samt tillämpning av livscykelkostnad vid investeringar. Forskning och utveckling för en hållbar dagligvarukedja Utveckling av ny kompetens och nya kunskaper är nödvändigt för att åstadkomma de stora steg som det innebär att nå visionen. bör medverka till att beslutsunderlag utvecklas som gör det möjligt att göra rätt från början. För att detta ska vara möjligt anser gruppen att det är särskilt viktigt att vidta åtgärder för ett ökat samarbete mellan forskarvärlden och dagligvarukedjans aktörer samt för att bygga upp kunskap vad gäller elektronisk handel i förhållande till miljön. Hållbar utveckling präglar hela företaget Miljöfrågan är en strategisk fråga som kan användas för att skapa effektiva och konkurrenskraftiga företag. Det finns olika vägar för att se till att hållbar utveckling genomsyrar företaget. Några som särskilt pekats ut av gruppen är att: införa kvalitets- och miljöledningssystem, integrera miljöfrågor i affärsplaner, koppla belöningssystem till miljöprestation, samt integrera miljöfrågor i alla typer av utbildningar inom före- tagen. Ökad miljöanpassning av varor samt synliggjord miljöpåverkan En mycket viktig uppgift för dagligvarukedjans aktörer är att kommunicera miljöfrågorna till kunder och konsumenter. En ökad miljömedvetenhet ger också en marknad för varor som är miljö- anpassade. Inom detta åtgärdsområde har gruppen identifierat ett antal mer specifika områden inom vilka det är särskilt viktigt att vidta åtgärder. påverkan genom miljöinformation, utveckling av system för att synliggöra varors miljöpåverkan, efterfrågan på miljömärkta varor och utveckling av miljömärk- ningssystem, samt specificering av miljökrav vid upphandling. 3.4.3Avstämning av dialogens resultat och beslut om fortsatt arbete Arbetet inom inleddes med att de deltagande företagens verkställande direktörer träffade närings- minister . Den första delen i Framtida handel avslutades med att VD:arna för företagen åter träffade näringsministern för att stämma av det hit- tillsvarande arbetet och diskutera fortsatt arbete. Samverkansdokumentet från avstämningsmötet visar att det finns en samsyn mellan deltagarna i dialogen och staten om den miljöpåverkan som handeln med dagligvaror ger upphov till. Sam- tidigt är man ense om att det finns stora möjligheter att inom dagligvarukedjan bidra till en hållbar samhällsutveckling. Det finns en enighet om att dialogen varit givande och att en utveckling av strategiska åtgärdsområden är nödvändig. Deltagarna enades om en fortsatt samverkan för en hållbar handel med daglig- varor. Siktet är inställt ha kommit fram till överenskommelser om konkreta åtgärder där utveckling och upp- följning också bör ingå. Samverkansdokumentet för Framtida handel Samverkan för en hållbar handel med dagligvaror har Miljövårdsberedningen, på regeringens uppdrag, och företag inom dagligvarukedjan fört en dialog om hållbar utveckling av handeln med dagligvaror. Dialogen har resulterat i en vision, mål och ett antal strategiska åtgärdsområden vilket ger en god plattform för ett fort- satt arbete. Dialogen har haft ett speciellt fokus på den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling, men med en tydlig koppling till de ekonomiska och sociala dimensionerna. Vid mötet har vi, näringsministern och deltagande företag, kommit fram till följande: Vi är medvetna om den miljö- och hälsopåverkan som handeln med dagligvaror ger upphov till. ser vi stora möjligheter att inom dagligvarukedjan bidra till en hållbar samhällsutveckling. Vi har uppfattningen att en hållbar utveckling ställer krav på långsiktighet såväl inom politiken, offentliga myndigheter och utbildningsväsendet som näringslivet. Vi är överens om att aktivt verka för en hållbar utveckling av handeln med dagligvaror. Vi anser att dialogen varit givande och att en utveckling av diskuterade strategiska åtgärder är nödvändig. Vi avser att utifrån plattformen arbeta vidare med sikte på att till nå fram till överenskommelser om konkreta åtgärder inklusive framtida utveckling och uppföljning. Arbetet kommer att bedrivas i kontakt med det fortsatta arbetet med femton miljökvalitetsmål. Det fortsatta arbetet med dialogen Framtida handel Det fortsatta arbetet är av en annan karaktär. Den framarbetade visionen, de uppsatta målen och strategin utgör en gemensam plattform i det fortsatta arbetet. För att kunna leda till konkreta handlingar måste planer för genomförandet utformas. Det krävs en konkretisering av strategin där åtgärder och resurser diskuteras såväl på aktörsnivå som på företagsnivå. De eventuella hinder som finns för genomförandet av åtgärderna måste identifieras och förslag till lösningar tas fram. I det fortsatta arbetet bör arbetsgrupper skapas för att fördjupa och ta fram konkreta förslag inom de strategiska åtgärdsområdena. Till arbetsgrupperna bör förutom de företag som deltagit i dialogen, även staten, branschorganisationer och andra företag med anknytning till projektets fokus engageras. 3.5Erfarenheter av Miljövårdsberedningens två dialoger Underlag till detta avsnitt är dels våra egna erfarenheter av de två dialogerna, dels underlag från deltagande företag och kommuner. Dessa gavs möjlighet att ge sin syn på processen. Av direktivet (Dir. 1998:65) framgår att respektive verksamhets- område som omfattas av dialogen företrädesvis ska representeras av företag som är strategiska för utvecklingen av ett ekologiskt håll- bart näringsliv eller företag som aktivt har integrerat miljöfrågorna i sin företagspolicy. Dialogerna har således omfattat enskilda företag och inte branschorganisationer. En nackdel med detta är att företagen inte kan representera hela sin bransch. är det sannolikt så att det med denna sammansättning av dialoggrupperna gått att sätta mål och ambitioner högre än om dialogen förts med branschföreträdare. Eftersom branschorganisationer företräder alla sina medlemmar behöver de oftast lägga ambitionerna på en relativt låg nivå som alla medlemmar når upp till. Vi har parallellt haft kontakt med berörda branschorganisationer för att få in deras synpunkter i processerna. I båda dialogerna har vi arbetat med ca 20 företag. Vår erfarenhet är att denna gruppstorlek har varit lagom av flera skäl. Grupperna har varit tillräckligt stora för att företag från de olika delarna av sektorerna ska ha kunnat delta, men inte större än att deltagarna har haft möjlighet att lära känna varandra och också känna sig delaktiga i processen. För kansliet har det också varit möjligt att hålla kontakt med alla. En något större grupp hade varit hanterbar men vi bedömer att någonstans vid 25–30 deltagande företag går en gräns för när gruppen blir för stor och deltagarna inte känner samma ansvar för arbetet. Vi har haft som målsättning att företagen skulle representeras av samma person . De företag som haft kontinuitet i sitt deltagande är också de som visat störst engagemang. När någon ny deltagare kommit med har det tenderat till att bromsa upp arbetet något. Miljövårdsberedningens slutsats är att det bör ställas krav på kontinuitet i representationen hos de företag som deltar i en dialog. I Bygga/Bo-dialogen tillkom tio företag efter att visionen tagits fram. De har givetvis haft en startsträcka för att kunna ta till sig visionen och arbetssättet. Det är en nackdel att få kvinnor har deltagit i dialogprocesserna. Företagen har själva fått utse sin representant och könsfördelningen är sannolikt en återspegling av den låga andelen kvinnor i högre befattningar i näringslivet. De två dialoggrupperna har i viss utsträckning haft olika sammansättning avseende deltagarnas position inom företagen. I Framtida handel är många av deltagarna mycket kunniga i miljöfrågor och tekniska utvecklingsfrågor vilket har varit en fördel vid framtagandet av exempelvis visionen och de konkreta projekten för det fortsatta arbetet. I Bygga/Bo-gruppen finns det fler verkställande direktörer än i Framtida handel, vilket kan ha givit större tyngd åt projektet inom respektive företag. Det breda deltagandet av olika typer av företag har bidragit till ett helhetstänkande kring de problem och lösningar som diskuterats. Att grupperna varit otraditionellt uppbyggda har också gjort det lättare att ifrågasätta dominerande synsätt. Arbetssättet i dialogen har krävt nytänkande från dem som deltar. Många deltagande företag har upplevt arbetssättet som stimulerande. Gemensamt för de båda dialogprocesserna är att deltagarna har visat stort engagemang och konstruktivt bidragit till respektive process. Företagen har själva bidragit med textförslag och inför alla arbetsmöten lämnat synpunkter på utkast och förslag. Individens eget engagemang har som förväntat visat sig viktigt i processen. Den metod vi använt för de två dialogerna är framtidsbaserad strategiteknik. Denna metod har presenterats närmare i avsnitt 3.2. Vi anser att metoden har haft många fördelar, framförallt genom att den har gjort det möjligt för företagen att se möjligheterna och därmed underlättat en diskussion om hur de eventuella hinder som kan finnas kan övervinnas. De framtagna visionerna är dokument som deltagarna i dialoggrupperna enats kring. Vår bedömning är att visionerna är spännande, dvs. är utmanande utan att vara orealistiska. Givetvis finns det de som anser att visionerna är för utslätade eller också allt för visionära vilket återspeglas i några av de kommentarer som lämnats på texterna från de personer utanför dialoggrupperna, som inbjudits att kommentera visionerna.