sou · GPB315d2 · 2002-01-01 00:00:00 — ), Beståndsöversikt Del 6, 1994, s. 323 ff. Evabritta , , s. 198 f. Arkiven efter vissa frivilliga motorbåtsflottiljer, vissa sjö- värnsflottiljer och chefen för sjövärnskåren förvaras i KrA. Sjövärnet 2/98, s. 12 f; 12 f; 1/99, s. 9 ff, 17. Jfr (red. ), s. 34. 24Fakta om totalförsvaret 1992 1993, s. 42. SOU 1997:70, s. 51. Frivilligorganisa- tionsutredning: Arbetsmaterial Bilaga X: Frivilliga försvarsorganisationer och andra frivilliga organisationer, s. 8. Hos den väcktes efter engelskt förebild tanken att organisera en frivillig automobilkår för att stödja försvaret. Efter diskussioner med gene- ralstaben förverkligades planerna . Kåren organiserades militärt med en kår- och en souschef, som förordnades av Kungl. Dessutom ingick en militär ledamot i styrelsen. I krigsfall skulle kåren ställa förare och fordon till försvarets förfogande. Kåren deltog fram i militära övningar. Kåren blev en personal- och utbildningsorganisation. Den som genomgick kårens utbildning blev FAK-officer och krigsplacerades vid mobiliserade förband. fick kåren en riksstyrelse. ändrades inrikt- ningen igen. Kåren utbildar nu förare för tunga fordon åt total- försvaret.25 Kåren är en av de frivilligorganisationer som ökat sitt medlems- antal . Då uppgick det till drygt 900. var det uppe i 2 500. finns drygt 12 000 medlemmar.26 Svenska Blå Stjärnan () Bildades 1917 med namnet Svenska Röda Stjärnan efter förebild av den i bildade L´ , ett förbund vars uppgift var vård av hästar i krig. Detta var även den svenska föreningens första uppgift. Efter vidgades den till att även gälla djurvård i fred. ändrades namnet till Svenska Blå Stjärna. Föreningen, vars ordförande utsågs av Kungl. Utbildade och tillhandahöll personal för djursjukvård och djurskötsel, s.k. djursystrar. Till följd av försvarets avhästning försköts förbundets uppgifter alltmer till civilförsvaret. Dess medlemmar krigsplaceras som djurskjuk- vårdare och djurvårdare inom jordbruket för att säkerställa god livsmedelsförsörjning i kris och krig. Andra krigsplaceras som veterinärbiträden. I fred kan de tjänstgöra som avbytare på bondgårdar. 25SOU 1950:38, s. 14 f. , Arméns motorisering och FAK:s utveckling, 1996, 13 ff, 25 ff, 31 ff, 39 ff. Evabritta (red. ), , s. 182. Fri- villiga Automobilkårens arkiv förvaras i KrA. ), 11 f. 26SOU 1950:38, s. 15. , s. 41. : Arbets- material , s. 2 f. Föreningen var ursprungligen endast öppen för kvinnor, men kan även män bli medlemmar. Svenska Blå Stjärnan hade drygt 2 800 medlemmar. hade antalet stigit till knappt 5 300. har drygt 5 000 medlemmar.27 Den första svenska bildades i på ini- tiativ av , som inspirerats av de finska . Namnet blev landstormskvinnor. Den fick efterföljare i hela landet. höll kårerna sitt första och bildade . Organisa- toriskt tillhörde lottorna landstormsföreningarnas centralförbund. 1939 ändrades namnet till lottakårer.År 1942 lämnade de landstormsrörelsen och bildade man den själv- ständiga organisationen lottakårer. Till en början biträdde lottorna landstormen huvudsakligen vid utspisningen och inte minst genom insamlingar. Efterhand fick de alltmer kvalificerade uppgifter inom armén, marinen, flygvapnet och hemvärnet, där de krigsplaceras i staber, stridslednings- centraler, luftförsvaret, i personalvårdstjänst samt i sjukvårds- och förplägnadstjänst. Sedan år1933 bedriver organisationen en omfattande utbildning för ungdomar mellan . Denna unglottaorganisation fick 1965 en självständig ställning och benämndes Unglottor. Lottorna har ett internationellt samarbete, särskilt med motsvarande organisationer i de nordiska grannländerna. har detta arbete utsträckts till , och . Lottornas medlemsantal steg brant under beredskapsåren. var det som högst med knappt 111 000, unglottorna inte inräknade. Därefter sjönk medlemsantalet till drygt 81 1948. Under intryck av det skedde en 27 SOU 1950:38, s. 20 f. Fakta om totalförsvaret 1992 1993, 42. , Kvinnoinsatser för försvaret . I: (utg.), Lottorna i samhällets tjänst, 1984, s. 17 ff. , Stjärnan i förändring: SBS blå stjärna och dess historia, 1997. Evabritta , , s. 196. Svenska Blå Stjärnans arkiv förvaras i KrA. ), s. 22 f. Frivilligorganisationsutredning: Arbets- material , s. 8 f. ökning till som mest drygt 99 000 lottor . Därefter har antalet medlemmar minskat kontinuerligt. finns cirka 26 000 lottor.28 En förklaring till denna minskning är givetvis att landet inte upplevde eller upplever ett direkt hot. Som en ren kvinnoorganisation drabbades dessutom av att kvinnorna i allt högre grad blev förvärvsarbetande och därför fick mindre tid över för frivilligt försvarsarbete. Svenska Arméns och () infördes i genom härordning. Det hade som målsättning att verka för en ända- målsenlig utveckling av reservofficersinstitutionen, för en fortsatt militär utbildning av reservofficerarna samt för deras kårintressen och sammanhållning. Flygvapnets reservofficerare bildade ett förbund med samma målsättning . Tilläggas kan att flygvapnet hade en egen reservofficersutbildning, men ännu ingen officersutbild- ning. Den fick man först genom försvarsbeslut. Fram till dess rekryterades aktiva officerare genom passage eller tillfälliga kommenderingar från de äldre försvarsgrenarna. gick dessa två reservofficersförbund samman i Svenska arméns och Flygvapnets reservofficersförbund.29 Förbundets medlemsantal har gått ned från drygt 5 000 till cirka 4 200.30 gick ihop med Svenska Arméns och i den nya organisationen , SVEROF.31 28SOU 1950:38, s. 16 f. , Den svenska lottarörelsen. , Den militära ledningens syn på SKL och dess uppgifter. , Lottorna och hem- värnet. , Länkar i luftförsvaret. , Lottornas utbildnikng. , En folkrörelsens framväxt. , Unglottorna då och . Samtliga i: (red. ), Lottorna i samhällets tjänst, 1984, s. 26 ff, 69 ff, 125, 143 ff, 175 ff, 209, 269 ff. Evabritta (red. ), , s. 186 ff, 199. arkiv förvaras i KrA. Jfr (red. ), s. 20 f. : Arbetsmaterial , s. 7 f. 29SOU 1950:38, s. 23. , Svenska vingar växer, 1982, s. 12, Evabritta (red. ), , s. 165 f. Svenska arméns och flygvapnets reservofficersförbunds arkiv förvaras i KrA. ), Svenska arméns och flygvapnets reservofficersförbund 1924 1999, 1999, s. 6 ff. 30Fakta om totalförsvaret 1992 1993, s. 42. ), 35. 31Se not 3. Målsätt- ningen var att utveckla reservofficersinstitutionen och att vidare- utbilda medlemmarna. har antalet medlemmar minskat. har det legat runt 750.32 gick ihop med Svenska Arméns och i den nya organisationen Målsätt- ningen är att vidmakthålla medlemmarnas sjömilitära insikter och tjänstbarhet, att tillvarata deras intressen och att stärka deras kåranda samt att verka för ett gott förhållande mellan örlogs- och handelsflottorna. Förbundet har lyckats öka sitt medlemsantal från cirka 850 till 1 2000.34 Idén om en frivillig motorcykelkår väcktes inom Svenska Motorcykelklubben. På grund av mobiliseringen 1914 hann den dock inte förverkligas. Det dröjde innan den bildades, nu på initiativ av dåvarande löjtnanten vid I 2 . Den var då en sorts kamratförening inom Svenska Motorcykelklubben. Först blev den en självständig före- ning. blev den erkänd som frivillig försvarsorganisation med uppgift att utbilda och öva för militärtjänst dugliga motor- cykelförare. Kåren, i vars styrelse det ingick två av chefen för armén utsedda representanter koncentrerade sig helt på vidare- utbildning av män som fullgjort värnplikten och att förbereda manlig ungdom för tjänst som motorcykelordonnans. fick flickor tillträde till organisationens kurser och får de 32SOU 1950:38, s. 24. Fakta om totalförsvaret 1992 1993, s. 42. ), s. 34. , (red. ), s. 6. Frivilligorganisationsutredning: Arbetsmaterial , s. 7. 33Se not 3. 34SOU 1950:38, s. 23 f. Fakta om totalförsvaret 1992 1993, s. 42. Evabritta (red. ), , s. 166. Svenska Flottans Reservofficersförbunds arkiv förvaras i KrA. ), 35. ), s. 6. : Arbetsmaterial , s. 9 f. delta i dess verksamhet fullt ut. Denna verksamhet är förutom på förvars- och trafiksäkerhetsupplysning helt inriktat på att utbilda motorcykelordonnanser. Fram saknade kåren underavdelningar. Sektioner bildades i hela landet, med början i . företogs en organisations- och stadgeändring. Sektionerna blev kårer som sammanslöts i Frivilliga Motorcykel- kårernas . Spridningen över landet och inte minst ett växande intresse bland ungdomen för organisationens verksamhet har lett till att medelåldern bland dess medlemmar är relativt låg, omkring och att antalet medlemmar stigit markant. Då upp- gick det till 350. finns cirka 5 100 medlemmar.35 hade det bildats en rad lokala pistolskytte- föreningar i . föreslog ordföranden i skytteklubb att ett pistolskyttemärke skulle införas för att höja skjutskickligheten. Detta resulterade i till- komsten av Svenska pistolskyttekommittén och att ett förslag till pistolskyttemärke utarbetades. bildades genom ett samgående av befintliga pistolskytteföreningar. Förbundet var från början hårt knutet till försvarsmakten. Föreningar som ville ansluta sig till förbundet måste tillhöra försvars- eller polisväsendet eller vara föreningar för statliga och kommunala tjänstemän som hade rätt till tjänstevapen. Andra föreningar som önskade inträde måste ha en tjänsteman inom försvars- eller polisväsendet i sin styrelse. Svenska Pistolskytteförbundets antal aktiva medlemmar har gått ned från drygt 28 000 till 20 000.36 35SOU 1950:38, s. 18. i Frivilliga motorcykelkårernas riksförbund , 1979, s. 11 ff. S. 32 ff i samma publikatiion följer historiker över de olika kårerna. ), s. 14 f. : Arbetsmaterial , s. 3. 36SOU 1950:38, s. 22. Nationellt Pistolskytte 1986 Nr 2: 1936 1986. ), s. 39. : Arbetsmaterial , s. 10. Svenska Pistolskytteförbundets arkiv förvaras i RA. Handlingar om förbundet finns även i arkiv som förvaras i KrA. På initiativ av överståthållare bildades för civilt luftskydd, Riksluftskyddsför- bundet. Redan under beredskapsåren stod det klart att verk- samheten måste breddas till att gälla hela civilförsvaret, vilket underströks när det genom civilförsvarslagen av infördes allmän civilförsvarsplikt. permanentades denna lag. I de stadgar för som fastställdes av Kungl. Maj:t stadgades också att förbundet genom upplysning och propaganda skulle främja civilförsvaret och det frivilliga arbetet därför, främst beträffande hemskyddet. Förbundet skulle även utbilda personal för civilförsvarets alla grenar. ändrade förbundet namn till . föreslog den tillsatta hemortsförsvars- utredningen en gemensam organisation för civilt och militärt försvar. Detta förslag förkastades emellertid av statsmakterna. Utvecklingen har dock gått i den riktningen. Och behovet av skydds- och hjälpinsatser i kris- och krigssituationer har breddats och ökat. Förbundet utbildar hemskyddsombud och genomför utbildning i självskydd. Det har även börjat samarbeta med liknande organisationer i , och . Förbundet hade drygt 134 000 medlemmar. Antalet har sjunkit kraftigt. finns knappt 35 000 medlem- mar.37 Redan före krigsutbrottet bestämde sig i för att utbilda kvinnor till lastbils- och ambulansförare. De första 20 förare var färdigutbildade och de beslöt att bilda en bilkår. På andra orter tog man snart efter. Dels bildades kårer, dels anordnades kurser för lastbilsförare. samlades representanter för dessa kårer och kurser och bildade . Fram till 1950- talet utbildade förbundet förare enbart för det militära försvaret, 37 SOU 1950:38, s. 17 f. , 1944 1986, 1986, s. 1 ff. Jfr /, frivillighet civilförsvars- förbund historia, 1987. men även för civilförsvaret. utbildar man förare för alla typer av fordon. Utöver detta verka . har det inlett samarbete med liknande organisationer i och . Antalet medlemmar uppgick till knappt 2 000. Därefter steg det kraftigt och låg kring 12 500. har förbundet drygt 10 000 medlemmar.38 Svenska bildades genom ett samgående av specialklubbar för brukshundraser. Klubben har som mål- sättning att främja aveln av sådana raser, att ge hundägarna en god kunskap om hunden, att utveckla brukshundsporten och att utbilda tjänstehundar. Sedan beredskapsåren utbildas hundar för spår-, rapport-, sjukvårds-, bevaknings- skydds- och transport- tjänst. Förbundet ställer hundförare och hundar till försvars- maktens förfogande. Allt ifrån början har klubben utbildat ledarhundar för blinda. Insatserna på det civila området och inom civilförsvaret har efter- hand blivit ett allt starkare inslag i verksamheten, t.ex. kan klubben leta reda på vilsegångna personer. har klubben deltagit i internationella hjälpinsatser efter jordbävningar utomlands. Vidare har den upptagit instruktörsutbildning i , och . Svenska hade 1949 drygt 3 000 medlemmar. Sedan des har antalet ökat – dock med vissa fluktuationer. finns det cirka 60 000 medlemmar.39 38SOU 1950:38, s. 14. Fakta om totalförsvaret 1992 1993, s. 43. Fakta om totalförsvaret 1995, s. 41. Evabritta (red. ), , s. 192. ), s. 30 f. Kvinnliga bilkårens hemsida . : Arbetmaterial , s. 12. 39SOU 1950:38, s. 16. Fakta om totalförsvaret 1992 1993, s. 43. Fakta om totalförsvaret 1995, s. 41. Fakta om totalförsvaret 1998, s. 47. ), s. 24 f. Svenska Bruks- hundklubbens hemsida . : Arbetsmaterial 2000- 08-11, s. 9. Bildades genom ett samgående av de organisationer som bl.a. ägnade sig åt internationellt sportskytte. Med sportskytte avsågs såväl gevärs- och pistolskytte som jaktskytte. Genom att främja skjutskickligheten och delta i sportskyttetävlingar ville för- bundet skapa respekt för svenskt och försvars- kraft. Förbundet hade 3 500 medlemmar. Sedan har undan för undan skett en markant ökning ända in , då det fanns drygt 168 000 medlemmar. har siffran gått ned till cirka 100 2000.40 bildades efter förberedelser . Tanken på ett riksförbund hade uppkommit under de kurser som anordnades för hem- värnsbefälhavarna. Den drivande kraften var rektor . I början var förbundet endast en intresseorganisation för hemvärnsområdesbefälhavare. Först öppnades det för allt hemvärnsbefäl. Vid tillkomsten och framåt betraktade sig för- bundet som en intresseorganisation som bl. a. skulle verka för ekonomisk ersättning åt sina medlemmar och deras inordning i det militära systemet. Men förbundet ville även verka för ökad utbild- ning och bättre utrustning samt för rekrytering till hemvärnet. Först erhöll förbundet ställning som frivillig försvars- organisation. är det framför allt inriktat på kompetens- höjande utbildning och på rekrytering. Dess medlemsantal har stigit från drygt 4 500 till drygt 9 000.41 40SOU 1950:38, s. 22 f. Jfr //, : 1943 1993, 1993. Svenska Sportskytteförbundets arkiv förvaras i . ), s. 40. : Arbets- material , s. 11. 41KrA: Hemvärnsbefälets riksförbunds arkiv: A I, vol. 1: Riksstämmoprotokoll 1941 1955. Protokoll 11/10 1941 och 25/3 1942. , 1942 1962, 1962. , s. 78 uppger felaktigt att förbundet bildades . Evabritta (red. ), , s. 155 f. Hemvärnsbefälets riksförbunds arkiv förvaras i KrA. ), s. 36. : Arbetsmaterial , s. 6. Frivilliga radioorganisationen (FRO) Sändaramatörer () beslutade att bilda en för- svarssektion. Dess medlemmar utbildades så att de var användbara i militär signaltjänst. Vidare skulle ett för militär radiotrafik lämpligt amatörnät byggas upp. Redan i fredstid skulle organisationens medlemmar och utrustning kunna ställas till det militära försvarets förfogande. Organisationen utbildade även kvinnor och byggde senare upp en ungdomsverksamhet. Dess medlemmar blev krigsplacerade inom alla försvarsgrenar och inte minst i hemvärnet. lämnade Frivilliga radioorganisationen amatörer och bildade en självständig förening. började organisationen åta sig uppgifter inom civil- försvaret, framför allt inom räddningstjänsten. Frivilliga radioorganisationen samarbeta med motsvarande organisationer i . Organisationen hade 1949 450 medlemmar. Antalet steg fram till drygt 8 000. finns drygt 7 000 medlemmar.42 Genom försvarsbeslut infördes en ny befälskategori, värnpliktiga underofficerare, för att fylla behovet på plutonsbefäl i den snabbt växande krigsmakten. grundade värnpliktiga underofficerare i en intresse- organisation. bildades liknande föreningar på flera ställen i landet. Dessa sammanslöt sig i (). Förbundet fick ställning som frivillig försvarsorganisation. I samband med befälsreformen året därpå ändrade förbundet namn till . har förbundet delvis till följd av energiska värvningskampanjer haft en gynnsam medlemsutveckling. 42 SOU 1950:38, s. 15 f. Fakta om totalförsvaret 1995, s. 41. , När föddes egentligen FRO? , De första kvinnorna i FRO. , Uppgifter för hemvärnet. , FRO och den civila sjukvården. Samtliga i (red. ), Frivilliga radioorganisationen , 1996, s. 11 f, 27 ff, 122 ff, 195 ff, 195 ff. Evabritta (red. ), , s. 182. Delar av Frivilliga Radio- organisationens arkiv förvaras i KrA. ), s. 16 ff. Fakta om totalförsvaret 98, s. 47. : Arbetsmaterial , s. 4. hade det 663 medlemmar. finns det cirka 1 700 med- lemmar.43 Bildades men togs upp som frivillig försvars- organisation först . Förbundets målsättning är att rekrytera och utbilda personal som handhar frågor om personaltjänst i ganska vid mening såsom personalfrågor, själavård och sociala frågor, men även fältartistverksamhet. Förbundet satsar bl.a. på krigshantering och hemkomstverksamhet av soldater i utlands- tjänst. Förbundet hade drygt 1 200 medlemmar. Men sedan och med 466 respektive cirka 650 medlemmar lämnat det, har det endast 467 medlemmar kvar.44 En av initiativtagarna var föregångsmannen i svensk fallskärmshoppning som var utbildad i och som blivit chefsinstruktör vid fallskärmjägarskolan i . kommenderades han och några kamrater till annan militär verksamhet. Att bilda en privat klubb såg de som enda möjlighet att kunna fortsätta hoppa fallskärm. hade klubben lokalavdelningar i och . År1955 hade klubben cirka 15 medlemmar. Antalet växte sakta till omkring 1959, de flesta yrkesmilitärer. Endast enstaka civila medlemmar fanns. fick klubben ställning som frivillig för- svarsorganisation. Som sådan skall den upprätthålla och utveckla de militära fallskärmhopparnas kunskaper. 43SOU 1986:35, s. 184. SOU 1992:132, s. 31. , Intervju med hedersordföranden i SVOF . , Värnpliktsofficerens roll i Försvarsmakten historik och framtid. /, Rekrytering. , SVOF i . Samtliga i (red. 50år 1996 (utan paginering). SOU 1997:70, s. 53 (red. ), s. 35 f. Frivillig- organisationsutredningen: Arbetsmaterial , s. 11. 44SOU 1997:70, s. 49 f. Fakta om totalförsvaret 98, s. 47. ), s. 33 f. Fri- villigorganisationsutredningen: Arbetsmaterial , s. 5, 13. namn till och öppnade sig för civila, inte minst ungdomar, och bildade flera lokalföreningar. Detta har varit gynnsamt för medlemsutvecklingen. hade förbundet cirka 400 medlemmar. Fram steg antalet till cirka 3 500 och 1996/97 till drygt 3 700. Sedan följde en viss nedgång. finns cirka 2 800 medlemmar.45 Förbundet härleder sitt ursprung från de kamratföreningar som under beredskapsåren bildats vid lufbevakningskompanierna. Den första bildades vid luftbevakningscentralen i . tillkom liknande föreningar på flera platser i landet. lades dock några av dessa ned. Efter att luftbevakningen överförts från armén till flygvapnet och kraftigt upprustats uppstod ett ökat behov av befäl. Tanken uppkom att bilda ett särskilt befälsutbildningsförbund. bildades (). Nya lokalföre- ningar grundades och gamla reaktiverades. ut- byggdes även flygvapnets bastjänst med ett ökande behov av befäl till följd. Eftersom den frivilliga befälsutbildningen skulle gälla båda tjänstegrenarna ändrades förbundets namn till . lade man till Flygvapenfrivilliga. Förutom befälsutbildning bedriver förbundet även ungdoms- verksamhet. Förbundet har samarbete med liknande organisationer i de nordiska grannländerna. har sådant samarbete inletts med och . Föreningens medlemsutveckling har varit gynn- sam. Då steg antalet medlemmar till cirka 11 500 som det uppgår till även år 2000.46 45SOU 1968:5, s. 18. SOU 1992:132, s. 33. SOU 1985:35, s. 185. SOU 1997:70, s. 54. , Fallskärmens historia. Hopp i nöd och lust. Flyghistorisk Revy 1997, s. 50 51, 84. : Arbetsmaterial , s. 9. 46SOU 1968:5, s. 18 (FVRF) redovisas under CFB. SOU 1985:35, s. 184. SOU 1992:132, s. 31 f. SOU 1997:90, s. 49. ), s. 33. t. K-R (skriftligt svar med bilagor ). Förbundets arkiv förvaras i på förbundets kansli. Frivilligorganisationsutrednngen: Arbetsmaterial 2000-08-11m s. 2. Frivilliga Flygkåren (FFK) Redan under hade Svenska Aeronautiska Säll- skapet planer på att bilda en frivillig flygkår för att stärka luft- försvaret. Liknande planer fanns och igen . I brist på flygförare och flygplan men också till följd av oklarhet vad en sådan kår skulle ha för uppgifter föll tanken. På chefen av försvarsstabens begäran utreddes frågan på nytt . När utredningens förslag bearbetades framstod, delvis efter förebild från amerikanska , tre uppgifter som kåren kunde tänkas kunna lösa: rekognoscering (bl. a. Skogsbrandbevak- ning), indikering av radioaktivitet och transporter. Med dessa målsättningar byggdes kåren upp fram , dvs. den var inriktad på att stärka civilförsvaret. Detta är fortfarande dess huvudinriktning, även om sedan efter hand vissa uppgifter för det militära försvaret tillkom. Kårens uppgifter inom civilförsvaret är rekognoscering, trafik- övervakning, person- och materieltransporter, övervakning av kraftledningar, hav och skogar. Inom det militära försvaret är upp- gifterna målflygning och fällning av minifallskärmar för att simulera luftlandsättning. ställer den också inom de olika försvarsområdena flyggrupper till hemvärnets förfogande. Trots att kåren spelat en viktig roll inom civilförsvaret fick den först officiell status som fri- villig försvarsorganisation. Dess medlemsantal har stigit från cirka 1 500 till 2 2000.47 På initiativ av dåvarande byrådirektören vid flygförvaltningen bildades l960 flygfältingenjörsföreningar i de olika luftförsvarssektorerna Mitt , Nord och Syd . Deras målsättning var att rekrytera och vidareutbilda fri- villiga för krigsbefattningar som flygfältsingenjörer och flygfälts- tekniker inom flygvapnet. Verksamheten stöddes finansiellt av flygvapnet, men för att säkerställa ekonomin ansökte föreningarna om status som frivillig försvarsorganisation, vilken de fick . 47 SOU 1968:5, s. 19. , Förord till , Frivilliga flygkåren. special 83, 1982, s. 7 ff. SOU 1985:35, s. 183. SOU 1992, s. 27. ), s. 12 ff. : Arbetsmaterial , s. 3. Föreningarna var fristående från varandra. Först sam- manslöts de i ett riksförbund. uppgick antalet medlemmar till drygt 900. finns det 694 medlemmar.48 48 SOU 1985:35, 184. , s. 88. SOU 1992:132, s. 32. SOU 1997:70, s. 43 f. (red. ), s. 33. : Arbetsmaterial , s. 1 f. Muntliga uppgifter telefonledes av t. K-R 2000- 11-03. Preliminär indelning av organisationer Utredningen har försökt gruppera samtliga intervjuade frivillig- organisationer, utifrån den nya definition av begreppet frivillig- verksamhet för totalförsvaret som presenteras i kapitel 3. Föreningen och Sjöförsvar* Bilaga 8 SOU 2001:15 *Organisationen kan tänka sig att ingå i kretsen av frivilliga total- försvarsorganisationer. **Organisationen är tveksam till att ingå i kretsen av frivilliga total- försvarsorganisationer. Utifrån utredningens förslag om finansieringssystem i kapitel 11 redovisas här beräkningsexempel med bedömda beloppsgränser för respektive bidrag inom organisationsstödet. Utredningen har bedömt att följande beloppsgränser skulle kunna gälla för grundbidrag. 7 001 11 000 Om en frivillig främjandeorganisation har 2 300 medlemmar kommer den att tillhöra klass 4 och få i grund- bidrag för att stötta organisationen och bl.a. bedriva information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar till de egna medlemmarna. Utredningen har bedömt att följande beloppsgränser skulle kunna gälla för ungdomsbidrag. Ungdomsbidraget omfattar dels en fast del per klass som är i den lägsta klassen och som ökar med 100 000 per klass, dels en rörlig del per ungdomsmedlem. Utredningen har uppskattat den rörliga delen till högst per ungdomsmedlem. Maxbidrag per klass (fast + rörligt 100 000 + 150 000 = 250 000 501 – 1 000 200 000 + 300 000 = 500 000