sou · GPB345d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Kunderna ska arbeta självständigt och ta ansvar fö r sina val. Det innebär att den personliga kontakten mellan vägledare och besö kare minskar som lokalernas utformning ö kar i betydelse. –Vi vill komma ifrån den traditionella vägledningen där en kund står utanfö r en dö rr och knackar på fö r att komma in till vägledarens kontor, där denne sitter bakom sitt skrivbord med bilder av familjen. Vi strävar istället efter att skapa en miljö där våra besö kare kan arbeta med sitt val på sina egna villkor, säger berg. Databaser och dataprogram har gett perso- nalen tillgång till en stor mängd, ständigt uppdaterad information. Informations- bearbetande program av typen intressetester har ö ppnat nya mö jligheter. I kunddatorerna finns väglednings- program, intressetester och informations- databaser av olika slag. Dessutom finns handlingsplaner som ger en rö d tråd på re- san mot målet. Alla kunddatorer har en fast uppkoppling mot Internet. –är det många som ö nskar enskilda samtal. Fö r att kunna tillmö tesgå dessa ö nskemål skulle vi behö va stö rre lo- kaler och mer personal, något som kräver utö kade resurser, hävdar . Infoteket har ungefär 1000 besö kare . Den genomsnittlige kunden ä r g o d a e x e m p e l I är det enkelt att få vägledning. Det är bara att kliva rätt in från gatan i centrala stan; in i stora, ljusa lokaler. Här står datorerna på rad för den som vill surfa runt på egen hand, men här finns också många studie- och yrkesvägledare för den som vill ha personlig rådgivning och service. Man behöver inte beställa tid. –Vi är helt oberoende av utbildningsanord- narna. Hit kommer man fö r att informera sig om olika utbildningsvägar och få hjälp med att bedö ma var man står i fö rhållande till arbetsmarknadens krav. Sedan bestäm- mer man själv, säger , chef fö r Vägledningshuset. I Vägledningshuset fö rekommer ingen myndighetsutö vning och ingen dokumen- tation av den enskilde besö karen. Däremot fö rekommer ett mycket nära och väl fungerande samarbete mellan de båda huvudmännen fö r projektet, och Arbetsfö rmedlingen. I loka- lerna på (mitt emot ett annat informationscentrum, Stadsbibliote- ket) arbetar studie- och yrkesvägledare från de båda samarbetsparterna sida vid sida. Tillsammans erbjuder de en bred och djup kompetens, till gagn fö r de arbetssö - kande, anställda och skolelever som kom- mer in fö r att diskutera yrkesval, studie- planering eller framtidsplaner i stö rsta all- mänhet. –Lägg till detta att såväl kurator och arbetspsykolog som representanter fö r utbildningsanordnare, Hö gskolan, närings- livet och CSN finns på plats och bil- den av ett komplett smö rgåsbord växer fram, menar . I styrgruppen fö r Vägledningshuset finns representanter fö r både Arbetsfö rmed- lingen och . Samverkan med andra intressenter – myndigheter, sko- lor, fö retag, organisationer – sker i regel- bundna, schemalagda informationsmö ten eller nätverksträffar. Intresset håller i sig Det har gått Väg- ledningshuset drog i gång. Att behovet fanns visade sig och intresset håller i sig. –Vi har fortfarande flera hundra besö - kare . Ja, snittet ligger faktiskt på dryga tusentalet. Så många som är nö jda med den service de får, konstate- rar stolt. Målen fö r Vägledningshusets verksam- het är hö gt satta. Ett är att bidra till att årli- gen minska den ö ppna arbetslö sheten , ett annat att bidra till att 75 pro- cent av deltagarna i den kommunala vux- enutbildningen antingen arbetar eller stude- rar efter avslutad utbildning. På Vägledningshuset blir vägledarens roll i det livslånga lärandet central. Kontaktperson: Projektledaren , tel eller ett professionellt sätt mö ta den enskilde just på den nivå där han eller hon befinner sig är en av nycklarna till framgång. Det krä- ver ständig omvärldsbevakning och regel- bunden kompetensutveckling. –Det har vi satt av särskilda pengar till, berättar . Vi tar också del av den forskning som bedrivs inom områ- det och varje anställd specialbevakar en bransch och ett utbildningsområde. Att Vägledningshuset spelar en viktig roll och svarar upp mot de krav kunderna stäl- ler är redan konstaterat. Men det räcker inte som mått på kvalitet. Därfö r har och hans medarbetare inlett ett ar- bete med att hitta lämpliga mätmetoder. –Det ä r oerhö rt viktigt att genom kvalitetsmätningar legitimera sin verksam- het. Men lika viktigt är att politiker och tjänstemän får ö kad kunskap om vägledning och om de svårigheter som alltid finns i att mäta mänsklig kommunikation, avslutar . kvinna, svensk medborgare och i åldern 18- . Hon studerar och har gymnasiestudier eller hö gskolestudier som hö gsta angivna utbildning. Hon har tidigare besö kt Infotek vid ett flertal tillfällen. Anled- ningen till hennes besö k är att hon vill vi- dareutbilda sig, att hon är osäker infö r sin framtid och att hon behö ver särskild infor- mation om olika yrken och utbildningar. Regelbundna frukostmöten en del i marknadsföringen Frukostmö ten är en återkommande aktivi- tet och en del i marknadsfö ringen. Vid dessa mö ten bjuds samarbetspartner in. der också in fö reträdare fö r verksamheter som har anknytning till studie- och yrkesvalsfrågor. I ledningsgruppen fö r infoteket sitter arbets- fö rmedlingen, skolan, och samt en personalrepresentant. Perso- nalen på infoteket fungerar som självsty- rande arbetsgrupp utifrån beslutade mål och riktlinjer. – De har ett stort eget ansvar, något som verkligen har stimulerat och utvecklat så- väl arbetsgruppen som verksamheten, av- slutar berg. g o d a e x e m p e l Kompetensutvecklar alla kategorier vägledare i VägledarKompetensen samlar alla kategorier vägledare och närlig- gande yrken till gemensam fort- bildning, kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte. Yrkesgrupperna som berörs är studie- och yrkesvägledare, yrkes- valslärare, arbetskonsulenter, studievägledare, arbetsförmedlare och personal på arbetsmarknads- centra, andra utbildningsanordnare och intagningspersonal samt danska vägledare i Öresunds- regionen. –Verksamheten drivs utan vinstsyfte och är ett rationellt och kostnadseffektivt system med hö g kvalité. Här har vägledare i regio- nen fått en mö tesplats, berättar projekt- ledaren . Fortbildning och kompetensutveckling samordnas med andra anordnare. VägledarKompetensen, som startade , är en självfinansierad verksamhet med Kommunfö rbundet som huvud- man. VägledarKompetensen har referens- grupp, styrgrupp, universitet- och hö gskole- grupp samt Ö resundsgrupp med ledamö ter som ger både tips och idéer och ett forsk- ningsperspektiv på verksamheten utifrån vägledarnas ö nskemål. Tar tillvara kompetensen från flera håll Man tar tillvara den kompetens som finns på universitet och hö gskolor i , Ö resundsregionen, ö vriga och ut- omlands. –Samverkan är bland det viktigaste fö r att kunna driva VägledarKompetensen, be- rättar . Samverkan sker med utbildningsan- ordnare, fö reläsare, forskare, fortbildnings- anordnare, kontaktpersoner fö r olika bran- scher, statliga och kommunala myndighe- ter och privata näringslivet i olika natio- nella och internationella nätverk. Nätverken är många och i en ständig fö r- ändring på samma sätt som samhället. har samverkan med ö kat genom Ö resundsbron. folkningen i Ö resundsregionen kan enkelt arbeta eller utbilda sig i båda länderna, vil- ket har medfö rt behov av en ö kad kom- petensutveckling av vägledarna både i och om danska/svenska utbildningar och arbeten i ett Ö resunds- perspektiv. –Utan IT skulle VägledarKompetensen inte kunna drivas på ett så kostnadseffek- tivt och rationellt sätt som gö rs , säger . IT används som en stor kunskapsbank både i kontakten med prenumeranter och fö reläsare, men också som ett stort upp- slagsverk/bibliotek och marknadsfö rings- redskap. Tillgängligheten och kontakt- mö jligheten genom Internet är påtaglig och används . IT som ett hjälp till självhjälpsredskap är viktigt. Vägledare prenumererar på tjänsterna Finansieringen sker genom att vägledare abonnerar/prenumererar på VägledarKom- petensen. Kostnaden är per delta- gare alternativt per arbetsplats, max tio personer. Utö ver tio personer tillkommer per person. Priset gäller ett läsår och dess- utom tillkommer en avgift per konferens- tillfälle med ca . Konferenser som lig- ger utanfö r det ordinarie utbudet har en av- gift som utgår från de faktiska kostnaderna, ca . Alla priser är exklusive moms. –Resurserna räcker enbart om antalet abonnenter uppgår till mellan 900-1000 personer. Avgiften fö r /2001 är låg i fö rhållande till de kostnader som upp- står fö r lokaler, mat, fö reläsare och ö vriga utgifter som tenderar ö ka, berättar . Kräver visst antal deltagare Verksamheten kräver att ca 100 vägledare i genomsnitt deltar i de stö rre konferenserna och att samverkan sker mellan fortbildningsanordnare både inom och utomlands samt studie- och yrkes- vägledarutbildningarna fö r att hålla nere fö reläsararvoden och reskostnader. –Ekonomin är sårbar om någon part, alla Kontaktperson: projektledare , tel , . skolor eller , skulle dra sig ur. Varje part ingår med ca hälften av medlen, fö rklarar som me- nar att fortbildningen och kompetensutveck- lingen genom VägledarKompetensen skulle ha en bättre situation om verksamheten hade fått fasta resurser fö r en-två anställda eller en särskild pott av pengar som kan täcka grundprenumerationen fö r alla vägledare. Varje skola och arbetsfö rmedling skulle då enbart stå fö r konferensavgiften. –finns arbetsplatser som inte ger vägledare några medel alls till fortbildning och kompetensutveckling, konstaterar . Verksamheten präglas av utbud- och efterfrågeperspektivet Besö ksfrekvensen skiftar i fö rhållande till fortbildnings- och kompetensutvecklingens karaktär. Hela verksamheten präglas av ett utbud- och efterfrågeperspektiv. Fortbildningen består av både konferenser som har maximerade deltagarantal och an- dra där alla vägledare kan deltaga. Om an- talet deltagare understigar den ekonomiska ramen inställs konferensen. Om deltagar- antalet ö verstiger maximum erbjuds oftast en ny konferens med samma innehåll. –Målgruppen är ca 900 vägledare men varje arbetsgivare/vägledare prioriterar of- tast vem som får åka i fö rhållande till be- lastning och annat på arbetsplatsen. Marknadsfö ring sker med brev, konfe- renser, egen hemsida, mail, mun till mun, referensgruppen, styrgruppen, universitet- och högskolegruppen och Ö resundsgruppen samt andra interna informationsblad. –Morgontidningarna i anser att g o d a e x e m p e l Sju kommuner samverkar kring elevernas yrkesval Arbetsförmedlingar och gymnasieskolor i sju kommuner i samarbetar kring elevernas studie- och yrkesval. Initiativet har tagits av och syftet med Skol- projektet, som pågår , är att ut- veckla metoder och hitta synergieffekter inom vägledning- ens område. Inom ramen för har gjorts en studie kring utvecklingssamtal- ens betydelse för elevens framtida val. Utvärderingen under det fö rsta projektåret visar att Arbetsfö rmedlingens insatser tidi- gare var begränsat till i huvudsak informa- tion fö r avgångsklasserna. har samar- betet ö kat på ett positivt sätt redan under fö rsta året. –Eleverna uppger att de har fått bättre kunskaper om arbetsmarknaden, berättar som genomfö rt studien. Ett starkt ö nskemål är att arbetet i projektet utgår från elevernas ö nskemål och behov. Detta sker på olika sätt. I några kommuner sitter elever med i styrgruppen och andra kommuner har använt sig av enkäter. Efter fö rsta årets projektarbete har stu- die- och yrkesvägledarna på skolorna märkt att eleverna fått upp intresset fö r studie- och Fler elever frågar efter information och de gö r det i ett tidigare skede av utbildningen. Projektet har inneburit att eleverna har kommit i kontakt med Arbetsfö rmedlingens tjänster på ett tidigare stadium. Det har skett genom besö k på fö rmedlingen eller genom att Arbetsfö rmedlingens vägledare deltagit i undervisning, studiebesö k eller grupp- vägledning. Fö rhoppningen är nu att fler ungdomar upptäcker vad Arbetsfö rmedlingen kan hjälpa dem med. Det fö rsta projektåret har också gett sko- lor och arbetsfö rmedlingar stö rre kunskap om varandras områden. Lärarnas kontakter med fö rmedlingarna var tidigare nästan obefintliga. Här har det skett en stor fö r- bättring. Projektet har också inneburit att arbetsfö rmedlingens personal fått en bättre inblick i det vardagliga skolarbetet. Får fler se möjligheterna Under projektet har man intervjuat elever om deras uppfattning om Arbetsfö rmed- lingen. Bland de elever som lämnat gym- nasieskolan och som har kontaktat arbets- fö rmedlingen är majoriteten nö jda, men en ganska utbredd uppfattning bland nuva- rande elever är dock att det inte är någon idé att gå till Arbetsfö rmedlingen när man vill ha jobb. Projektet leder troligen till att fler ungdomar istället ser mö jligheterna. Enligt en lärare på ett av gymnasierna är vinsten fö r eleverna att det blir lättare att Kontaktperson: , , tel ta kontakt med Arbetsfö rmedlingen på egen hand. Personalen där har fått ett ansikte. En skolledare uttrycker sig så här: Ele- verna vet nu vad som händer efter skolan och kan fö rhoppningsvis bli så medvetna att det påverkar deras skolgång positivt. Med bättre kunskaper och erfarenheter kan eleverna gö ra mer medvetna val. En annan skolledare anser att resultatet av det fö rsta projektåret är att lärarna blivit stimulerade i sitt arbetslag. Vidare upple- ver flertalet elever en stö rre motivation och sö ker aktivt upp studie- och yrkesvägleda- ren 1. Därmed kan framtidsvalet bli den pro- cess det bö r vara . I slutändan handlar det om elevernas mö j- ligheter att gö ra bra studie- och yrkesval. –Skolan är bra på att informera om stu- dier, men fö r elevernas framtidsval behö vs också goda kunskaper om arbetsmarknad, yrken och yrkesinnehåll. I projektet utnytt- jas de olika kompetenserna på skolan och arbetsfö rmedlingarna och därmed utnyttjas resurserna bättre, avslutar . där inte är något nyhetsvärde i Vägledar- Kompetensen. Vägledarrollen och individen behöver stärkas Vägledarrollen är viktig i det livslånga lär- andet. Karriärplanering (karriärportfolio) kommer att bli viktigt framö ver både fö r de svaga och starka i samhället. Samhället och världen fö rändras i en allt snab- bare takt. Både vägledarrollen och individen be- hö ver stärkas fö r att kunna utvecklas. –Vi måste ständigt omprö va våra teo- rier och metoder och ge vägledaren tid till eftertanke, reflektion och ge utrymme fö r metodutveckling så att de kan mö ta det be- hov som uppstår. VägledarKompetensen känns som en verksamhet som är nö dvän- dig i det livslånga lärandet fö r vägledar- gruppen, säger . av både innehåll och kvalité Utvärderingar och tillströ mningen visar värdet av verksamheten och de olika ingå- ende arbetsgrupperna ger en ständig feed- back av både innehåll och kvalité. Olika nätverk och samverkanspartner är positiva till både samordning och samver- Uppdragsgivaren, rbundet , ser enbart positivt på både resultat och effekt. –tas verksamheten upp till ny prö vning. Efterfrågan och ekonomi styr framtiden, tyvärr utan ett långsiktigt per- spektiv. –Fortbildningen och kompetensut- vecklingen av vägledare bö r ha en stabil bas att stå på och inte leva i projektform. –Utvecklingsmö jligheterna är stora. Verksamheten skulle kunna vara plattform fö r olika EU-projekt, internationella kon- takter, metodutveckling och forskning inom området, avslutar . g o d a e x e m p e l Obyråkratisk vägledning med kunden i fokus På AF Yrkesval i står yrkesvägledningen i centrum. På ett obyråkratiskt sätt ger man direktservice utan tidsbeställning, inskrivning eller annan kund- administration. AF Yrkesval anord- nar utställningar och seminarier i samarbete med parterna på arbets- marknaden, skolor, näringslivet och den offentliga sektorn. AF Yrkesval har kommit långt med metodutveckling. Här utbildas och kompetensutvecklas både svenska och utländska yrkesvägledare. –Verksamhetens delar är integrerade. De fö ljer dessutom en yrkesvals- och besluts- modell som gö r att kunden ska fö rstå sin yrkesvalsprocess. Kundens medvetenhet stimulerar till eget ansvar och aktiviteter fö r att bryta passiviserande mö nster, berättar på AF Yrkesval. Det professionella fö rhållningssättet med kunden i fokus är något man gärna fram- håller. Kunden äger själv sin yrkesvals- process och vägledaren gö r just in time- insatser fö r att lotsa framåt. Fö rmedlingen ordnar yrkesvalskurser som utgår från kun- dens egen aktivitet. AF Yrkesval bygger på infoteksmetoden med självservice utifrån . Efter en introduktion fö rväntas kun- derna klara sig själva. Yrkesvägledarna finns behjälpliga i lokalen. Kunden ska slussas rätt direkt Ett av syftena med det inledande samtalet – metodmässigt det korta samtalet – är att slussa kunden rätt. Finns hinder av ekono- misk, social, fysisk eller psykisk natur, hän- visas kunden till rätt instans. –Alla kunder får yrkesvägledning som individer utifrån sin personliga situation. Vägledning till viss utbildning fö rekommer inte! Och kunden äger sitt problem, påpe- kar . De tankar om fö rnyelse av statsfö rvalt- ningen, som statsrådet har in- troducerat, var genomfö rda i ; snabbhet och hö g kvalitet, hö g kompetens och etik, liksom ö ppenhet och insyn. Organisationen är platt. Samverkan sker exempelvis med de lokala intressenterna i : KTH, folkhö gskolorna och kom- munens myndigheter med ansvar fö r ung- domsskolan och social service. Därutö ver med , CSN och rege- ringskansliet. Genom Nätverket fö r väg- ledning i utbyts erfarenheter. Fö r- medlingen delar lokal med och Komvux, inklusive dess Lärkafé, där eleverna får läxhjälp och kan utfö ra tester. Antal besö kare har va- rit 25-30 000. Kunderna är främst från Sö dertö rn. Många som kommer hit har en anställning AF Yrkesval är till fö r såväl arbetslö sa som de som har en anställning. Cirka hälften av kunderna har anställning, medan en fjärde- del är arbetssö kande. Ö vriga är studerande, fö räldralediga med mera. är ö ver , medan är . Marknadsfö ring sker genom egen hem- sida och genom en egen funktionsbrevlåda (afyrkesval@ lanab.amv.se) fö r yrkesväg- ledning. Trycksaker fö rmedlas genom arbetsfö r- medlingen och bibliotek, liksom vid kom- munens centrala informationspunkt. Sär- skilda kampanjer har fö rekommit. har också uppmärksammat verk- samheten. En fjärdedel av kunderna har fått kunskap om AF Yrkesval genom släkt och vänner och hälften genom Arbetsfö rmedlingen. Ett par procent via Internet och resterande via skolor och myndigheter. Kompetensutveckling av personalen sker kontinuerligt och aktuella frågor be- vakas genom AMV:s intranät, konferenser och utbildningar. Medarbetarna trivs bra, det visar särskilda arbets- platsstudie. Genomgående är alla nö jda med arbetssättet. Hemsida finns länkad från: . Kunderna mycket nöjda, visar utvärdering Regelbunden uppfö ljning och utvärdering är en självklarhet på AF Yrkesval. Besö - kande kunder har mö jlighet att i en särskild enkät redovisa sin uppfattning. fick ö nskad infor- mation (helt eller delvis). fann personal till- gänglig fö r att hjälpa dem. (Ö vriga behö vde inte stö d.) ansåg att persona- lens intresse eller engagemang var utmärkt eller bra. Alla som svarade ansåg att persona- lens kunskaper om arbetsmarknad, studie- ekonomi, utbildning och yrken var ut- märkta eller bra. Med något undantag angav kunderna utmärkt eller gott som sammanfattande omdö me om fö rmedlingen. –AF Yrkesval upphö rde som myndighet vid ingången . Våra samverkans- partner är nö jda med samarbetet och bekla- gar att vi skall upphö ra, avslutar . g o d a e x e m p e l löpa som en röd tråd –Röda trådar ligger oss varmt om hjärtat. Kunder ska kunna läsa från orienteringskurser upp till högskolenivå inom vissa områden. Grundskoleelever framför önske- mål om utbildning till oss, önske- mål som vi för vidare till skol- ledningen, berättar på FramtidsLjus, en organisation för kommunens samlade studie- och yrkesvägledning i . FramtidsLjus omfattar , gym- nasieskolan och Infoteket. Man vägleder individuellt och i grupp, informerar om stu- dier, arbetsmarknad och yrken, deltar och initierar praoarbete, anordnar mässor och intern fortbildning. Vägledarna har kontor vid varje grund- skola och på gymnasiet samt vid infoteket. –Vi har en bra plattform att arbeta utifrån och en fungerande intern or- ganisation. Vi betonar det processinriktade arbetet, vägledningen, och vi vägleder med kunden i fokus. Den administration vi utfö r är direkt kopplad till verksamheten, fortsät- ter . Målet är att stimulera till livslångt lär- ande och hö ja utbildningsnivån i kommunen. FramtidsLjus chef har kontakt med om- rådeschefen fö r och är även med vid rektorskonferenser då behov finns. Samverkan sker på alla plan i samhället med många olika aktö rer. –Här är det mycket viktigt att vi känner till och har fö rståelse fö r varandras organi- sation och uppdrag, påpekar . Man har internt definierat begreppen marknadsfö ring, information och vägled- ning samt skillnaderna mellan dessa be- grepp. Detta fö r att gentemot ö vriga sam- verkanspartner kunna fö ra dialog om vilket perspektiv vägledare ska ha i sitt arbete. Gemensamma träffar sker mellan info- teket/FramtidsLjus och samtliga utbild- ningsanordnare inom fö r gemensam planering, information och stra- tegi fö r utbildning inom kommunen. En viktig aspekt här är vägledarens kun- skap om CSN-stö d som fö r att den enskilde praktiskt och ekonomiskt ska kunna påbö rja och fullfö lja en utbildning. Samverkan med gymnasieskolan sker via programråd, intagningsträffar, återkoppling om elevö nskemål/synpunkter på utbildning och specifika elevärenden. I handlar det framfö r allt om prao-planering. Samverkan med näringslivet sker exem- pelvis genom Framtidsdagen, en stor mässa fö rlagd till mars månad där utbild- ningsanordnare och yrkesfö reträdare ställer ut. Med Arbetsfö rmedlingen samplanerar man vissa utbildningar och orienteringskur- ser fö r att ta några exempel. –Samverkan är vald utifrån frågeställ- ningarna Vad behö ver kunden? och Hur kan vi tillsammans skapa fö rutsättningar och uppnå resultat? Samtliga elever kallas till samtal Samtliga grundskoleelever kallas till grupp och individuell vägledning/information. Fö räldrarna erbjuds också samtal enskilt eller tillsammans med eleven. Elever kan också komma vid behov. Introduktion till gymnasiet sker fö r fö r- sta ring och året därpå erbjuds grupp- vägledning/information. Besö k sker också spontant. –Vi utgår enbart från individperspek- tivet, detta fö r att renodla den vägledande rollen och – ännu viktigare – bibehålla tro- värdighet, betonar . På FramtidsLjus ser man det livslånga lärandet som i fö rsta hand en attitydfråga. Det fö rsta man måste bö rja med är det egna livslånga lärandet. Därefter är det viktigt att fö rmedla detta till kunder från och uppåt. Både djupare vägledning och handledning via Internet –Vår roll framgent kommer att rö ra mer vägledning av djupare art men också att handleda via nätet till utbildningar/kurser nationellt och internationellt. Kontaktperson: , tel , –Informationsdialoger via mail och lik- nande kommer också att ö ka. Kort sagt ser vi olika kundgrupper; de som behö ver längre och djupare vägledning samt de som är i arbete och vill vidare till fö rdjupning eller byte av yrkesbana, fortsätter . Hon nämner några viktiga stimulansfaktorer av mer handgriplig karaktär och som indi- rekt berö r vägledning: ett bra utbud med mö jligheter att läsa vidare, ersättning i rim- lig nivå fö r studier, vettiga lärare som själva har livslångt lärande i fokus samt mö jlig- heter fö r kunden att validera. Personalens mö jligheter till kompetens- utveckling är stora eftersom man själva har egna medel att fö rfoga ö ver. Mö jligheter finns således att prioritera om efter behov och år. En kompetensutvecklingsplan gö rs med varje medarbetare och en målbeskrivning gö rs fö r hela verksamheten. Personalen hål- ler sig också ajour genom Internet där man bevakar olika områden.