sou · GPB348d4 · 2002-01-01 00:00:00 — har nätverken överlappat varandra genom att både föräldrar och barn varit aktiva, innan de blev kommunalpolitiker. Vi kan förmoda att dessa nätverk har fyllt en viktig funktion vid infor- manternas rekrytering till kommunalpolitiken. De har konverterat ett socialt och kulturellt kapital till ett kommunalpolitiskt deltagande. Genom att ha ingått i dessa nätverk har de, innan de tog på sig ett kommunalt förtroendeuppdrag, varit mer eller mindre förtrogna med en politisk kultur. Genom eget eller för- äldrars engagemang har de sett att politiken är en möjlighet. De har fått förståelse för vad engagemanget innebär, och en förståelse för den formella processen som andra kanske saknar. De har erhållit en kulturell kompetens som kan liknas vid tyst kunskap som man bara kan skaffa sig genom egna erfarenheter.8 Deras direkta eller indirekta engagemang och intresse för samhällsfrågor skapade en beredskap för att ta ett vidare samhälls- ansvar som kommunalpolitiker.9 Detta är något som också lyfts fram i en studie av lokala förtroendevalda i . Där pekar man på att just uppväxten i ett politiskt intresserat hem har gett en bredare förståelse för politiskt arbete, men också bidragit till att ge den enskilde ett självförtroende till att ta på sig ett politiskt för- troendeuppdrag (m.fl. 1991). När den amerikanska forskaren undersökte olika regioner i för att få svar på frågan vad som skapar en ekonomisk framgångsrik region, konstaterade han att det krävs ett rikt föreningsliv (). Vi kan resonera på samma sätt när det gäller politiskt engagemang att ett rikt föreningsliv under- stödjer ett vidare ansvarstagande för det gemensamt angelägna. Genom ett aktivt deltagande i föreningslivet lär man sig att sam- arbeta och verka för gemensamma intressen. 8Jonas , professor i etnologi, liknar i uppsatsen gör men sällan säger fällande av träd vid tyst kunskap, en kunskap baserad på erfarenhet. På samma sätt kan vi säga om politiskt arbete att det är en kunskap som man i första hand inhämtar genom egna erfarenheter (2000). 9Jfr m.fl. Kommunalpolitikerna (1981). I deras studie kunde de se att familjemed- lemmars och närmaste omgivningens politiska engagemang och eget föreningsengagemang hade en svag positiv effekt på den politiska socialisationen. I denna studie kan vi se ett starkt samband. Jfr även med SOU 1996:169 där man lyfter fram betydelsen av ett rikt föreningsliv för exempelvis ett kommunalpolitiskt arbete. I slutbetänkandet pekar man på att detta varit bakgrunden till kommuners och landstings stöd till föreningar, lokalbidrag etc. utvecklas attityder och normer som tillit och tolerans, en med- borgaranda, som främjar ett socialt engagemang (Jfr ). 2.5Möjligheten att vara engagerad När vi talar om resurser är det inte enbart sådant som ligger tidigare i den enskilde politikerns liv utan också samtida faktorer, som till exempel arvode eller möjligheten att förena familj, arbete och politik, som gör att man kanske inte kan ta uppdraget. Det kan också vara olika krav som gör att man inte kommer ifråga. Det genomgående i politikernas berättelser är att det inte ställdes speciella krav på dem för att få ett uppdrag mer än att de skulle vara medlem i det parti som de skulle representerar i kommunen. Drygt hälften av politikerna var detta, medan den andra hälften gick med när de fick uppdraget eller före. Det ställdes inga krav på att de skulle besitta en viss kompetens, att de skulle ha någon form av kunskap, för att få åta sig ett uppdrag. Endast ett par politiker talade om studiecirkel eller någon form av introduktion när de tog sitt uppdrag. Det skedde om man själv ville och var förlagt till partiet. De kunde inte heller se att det fanns krav som på något sätt stängde ute eller försvårade för ungdomar eller andra att engagera sig, något som också under- ströks av de yngre politikerna. Var man bara intresserad togs man emot med öppna armar. Detta understryks också av att sju av politikerna i denna studie i det närmaste gick från gatan till ett kommunalt uppdrag.10 10 Detta är en bild som avviker från det resultat (2001) kommit fram till i sin enkätundersökning. Den visar att man måste kvalificera sig i partiorganisationen för att få ett förtroendeuppdrag. Att det inte var så i de kommuner jag studerat kan bero på att partierna hade haft svårt att få kandidater till de olika förtroendeuppdrag som skulle besättas. visar undersökning att av politikerna blev medlemmar i sitt parti i samband med förtroendeuppdraget eller strax efter. I en rapport till visar statsvetarna att samtliga partier utom hade svårigheter med att rekrytera folk till de olika uppdrag som skulle besättas (Gidlund & , SOU 1999:130). Den ekonomiska ersättningen sågs inte heller som ett problem. Det som försvårade för ersättare att delta på möten på en av orter- na var att de inte fick något arvode om de deltog på möten utan att vara kallade som ersättare. På detta sätt förlorade de arbetsinkomst om de tog ledigt från jobbet för att gå på ett möte. En faktor som man kan tänka sig försvårar politiskt engagemang är tiden. Men det stora flertalet av politikerna i denna studie ser inte tiden som något större problem för dem. De lägger kanske ner mellan 10 och på sitt engagemang, inklusive aktiviteter i partiet som är förbundna med det kommunala upp- draget. Ett par stycken lägger ner kanske den dubbla tiden.11 För flertalet av politikerna i denna studie verkar inte jobbet ställa till några problem för dem i deras politiska engagemang. Men för ca en tredjedel utgör detta på ett eller annat sätt ett problem.12 berättar att hon hoppar över vissa möten på grund av jobbet om hon inte lyckas byta skift med någon arbetskamrat. , som arbetar på ett lager, har ännu inte behövt ta ledigt från jobbet, då mötena han deltar i är på kvällstid. På frågan vad man skulle säga på jobbet om han behövde be sig fri för att gå på ett politiskt möte svarar han: En och annan gång tror jag inte de skulle säga något. Men jag tror inte det skulle vara populärt i längden om man körde det för hårt. Vi är två som jobbar ihop och går jag så får han göra jobbet själv. berättar att han inte har jobbat så länge på sitt jobb, och när han sökte sitt arbete berättade han att han var fritids- politiker och att uppdragen låg på kvällstid. Även om han har rätt att ta ledigt för förtroendeuppdrag så betonar han att jobbet går före. 11Politikerna i denna studie lägger ner betydligt mindre tid på sina uppdrag än sina kollegor på andra orter som lägger ner . 12Att förena arbete och politik är ett gammalt problem för politiker, även om det inte setts som ett alltför stort problem (se m.fl. 1981). I SOU 1996:169 pekar man också på svårigheten att förena arbete och politik, i detta fall skiftesarbete. visar statsvetaren i en utredning till (2001) att arbetet inte är ett viktigt skäl till varför man inte tar på sig ett kommunalt förtroendeuppdrag. ger ett annat exempel på svårigheten att förena arbete och politik. På mitt tidigare arbete var det svårt. Jag slutade då jag inte kunde få tag i vikarie och fick jobba över enormt mycket och höll på att slita ut mig totalt. sitter jag på ett nytt jobb och då vill man inte ta sig fritt i början. Men jag har varit ärlig och sagt att jag har mycket politiska uppdrag. I en av nämnderna ändrade man mötestiderna från tidig efter- middag eller fem för att göra det lättare för en del av ledamöterna att delta just på grund av svårig- heter med arbetet. Förena politik och familj Ser vi till möjligheten att förena politik och familj är det för fler- talet inte heller några större problem. Det är endast sex av politikerna som har minderåriga barn. De som har barn pekar på en del svårigheter att klara av att kombinera politiskt arbete med familjelivet.13 tycker att det emellanåt är svårt att klara familje- livet och politiken. Hon hade lovat familjen att hon inte skulle engagera sig så mycket, men hon tror att de uppskattar att hon engagerar sig. Min man reser väldigt mycket i sitt arbete så jag får klara barnpassningen själv när han är borta. Men barnen är lite äldre nu och kan vara hemma och klarar kvällar själv om jag har telefonen med mig. De tycker att det är jättetrist att jag går på möten. pekar på sina fördelar som egen företagare med jobbet hemma, vilket gör att han har lättare att förena politik och familj. När jag frågar hur mycket tid hon lägger ner på sitt politiska arbete blir svaret: Alldeles för mycket. Du hörde vad min son sa när han öppnade dörren. Aaaa mamma talar jämt i telefon. Det är alltid någon tid som jag ägnar mig åt politik. 13 Detta är ett problem för politiker (se m.fl. 1981). Att den typiske förtroendevalde inte har hemmavarande barn kanske är en indikator på svårigheten att förena barn och politik. menar i sin studie för (2001) att exempelvis kvinnor inte blir politiskt aktiva förrän barnen kommit upp i skolåldern. Hur hennes engagemang inverkar på familjelivet svarar hon: Jag var faktiskt den första i X-stad som fick extra betalt till barnvakt. Jag lade in om detta och fick det beviljat, det blev rubriker i NST. I början tog jag med min minsta till fullmäktige, hon satt där och ritade till mångas förtvivlan. /--- /Sedan har jag bra uppbackning hemma också. Min sambo han åker och hämtar barnen och hem och fixar maten. Sedan stormar jag in och sticker igen. Arbete och familj kan försvåra politiskt arbete Även om politikerna i denna studie inte hade några större svårig- heter att förena politiskt arbete med familj och civilt arbete förstår de om det ställer till problem för andra. När vi samtalade om detta framkom det att de menade att arbete och familj just kan vara två faktorer som kan försvåra ett politiskt engagemang och deras inlevelse lyfter fram problemet. Jag har mitt företag så jag kan något så när reglera min arbetstid. Men vem sjutton kan ta ledigt från sitt jobb för att gå på nämnd- sammanträde? Det är inte många människor som kan det, att man har en arbetsgivare som kan acceptera det. håller med om svårigheten att förena arbete och politik. Det är svårt för folk att gå ifrån sina jobb. Jag skulle vilja se pressare om han ständigt ringer och säger att han kommer inte för han ska på möte. Det går inte att driva produktionen med sådant folk, det förstår jag också. När frågan om familj och politik kommer på tal säger : Folk har inte tid. Det är barn, det är dagis, fotbollsträning, simning. Samhället är för stressigt . har full förståelse för att unga kvinnor med barn inte är engagerade i politiken. Det förstår jag. Det har man inte tid med. erfarenhet är att de kvinnor som är engagerade på hennes ort är sådana som varit med i . Det är ingen som har småbarn, vad jag vet. När tog på sig att vara ersättare betonades det att det inte var något betungande. Man har småbarn tillsammans med allting annat. Man kan inte lägga ner en massa timmar på detta. Man vill prioritera sin fritid och sin familj och då kommer politiken ganska långt ner på listan. 3 Motiv och drivkraft Inledningsvis lyfte jag fram en antal frågor som berör politikernas motivation och drivkraft för deras politiska engagemang. Vad räk- nar man med att förtroendeuppdraget ska innebära? Är politiken som sådan viktig för dem? Vilken betydelse har den politiska ideologin kontra sakfrågor för deras engagemang? Var de på något sätt tveksamma till att ta uppdraget och kvarstår denna tveksamhet i så fall? Motivation är inte något som utvecklas i ett vakuum. Det är inte något som bara uppstår eller finns där, skriver den norske stats- vetaren (1998:127). Vi har i föregående avsnitt sett att flertalet av politikernas kommunalpolitiska engagemang i denna studie är en fortsättning på ett tidigare samhällsengagemang. Genom detta engagemang har de skaffat sig erfarenheter och kun- skaper som underlättat för dem att ta på sig ett kommunalt förtroendeuppdrag. De har lärt sig av sitt tidigare engagemang och på så sätt har de socialiserats in i ett positivt förhållningssätt till politik att man kan vara med och påverka. Men motivation är, på samma sätt som resurser, en svårfångad variabel. Även här kan vi sätta upp en lång rad svårbedömda fakto- rer som bidrar till att den enskilde tar på sig och bibehåller ett förtroendeuppdrag. Det kan vara individuella personliga egen- skaper som att ha ett behov av att stå i rampljuset, pliktuppfyllelse, viljan att vara med och påverka med flera faktorer som gör att man är villig att ta offentliga uppdrag (se m.fl. 1981:66). Bland allmänheten finns föreställningen att politikerna i första hand drivs av ett snävt egenintresse, att sko sig själv. I vilken omfattning politikerna drivs av detta är naturligtvis inte lätt att få klarhet i. Få, om någon, skulle öppet erkänna detta. När politikerna berättar om sitt engagemang är det andra motiv som lyfts fram. Gidlund och (1999:130) urskiljer bland politiskt aktiva sådana motiv där man eftersträvar universella värden och självtillfredsställelse. från dessa urskiljer de två huvudtyper av motiv: idealistiska motiv och belöningsmotiv. Idealistiska motiv är det när man inte har egen personlig , utan det är högre ideella motiv som är driv- kraften. Inom denna motivgrupp återfinns politiska eller ideolo- giska skäl till engagemanget. Belöningsmotiv är personlig till- fredsställelse i sitt engagemang eller strävan att göra karriär. Dessa två grundtyper eller huvudtyper behöver inte stå i motsättning till varandra, utan en och samma person kan omfatta båda. Nedan ska jag presentera vad politikerna i denna studie uppgav och vad man kan utläsa av intervjuerna som deras motiv och drivkraft för att vara förtroendevald. Politikerna i denna studie uttrycker ett intresse för samhällsfrågor och politik. Men det är endast ett fåtal av dem som hade ett klart uttalat intresse av att bli lokalpolitiker. Det stora flertalet hade inga sådana ambitioner. Ingen av dem hänvisar heller till några klart uttalade övergripande ideologiska skäl för sitt engagemang som kommunalpolitiker. Orsaken till detta kan ju bero på att man gjort sina ideologiska ställningstagande innan de bestämde sig för om de skulle ta ett kommunalt uppdrag. Att gå med i ett parti är ett ideologiskt ställningstagande där man i huvudsak delar partiets samhällssyn. En dryg majoritet av politikerna var medlemmar i de partier de representerar, eller i partiernas ungdomsförbund, innan de blev tillfrågade om att ta ett uppdrag. () uttrycker det så här: Självklart är det så att i grunden har jag en väldigt klar uppfattning av vad jag står politiskt, vad jag skulle vilja. Att de valde ett parti och inte en enfråge-rörelse hänger också sam- man med att man har en klar politisk uppfattning, där de ser till helheten och inte bara en enda fråga. () säger: Det handlar inte om en fråga. Det handlar om ett långsiktigt arbete, där jag är en liten del för något jag tror på. Det handlar om ett samhällsbygge. Hur jag vill se detta samhälle framöver. motiv är hennes tilltro till det parlamentariska systemet. Det behövs människor som tror på och vågar stå upp för den parlamentariska modellen. Det är klart att jag kunde ha varit med i någon alternativ rörelse. Det är kanske mer action och mera hand- gripligt, att samla in namn, gå i någon demonstration och så vidare. Men jag tycker det är himla viktigt att slå vakt om den parlamentariska demokratin. De få gånger ideologiska motiv uttrycks, eller man kan ana dessa, är det i form av högre ideal som att bekämpa orättvisorna i sam- hället, behovet av solidaritet, värna om den lilla människan och att man delar deras syn på hur den fria människan ska och vill leva. Men det kan också uttryckas i form av att vi har en alldeles för stor offentlig sektor eller att politikerna lägger sig i för mycket. De övergripande ideologiska preferenserna finns där som ett slags yttre ram för deras engagemang. I stället för att uttrycka sig i termer om ideologiska motiv framgår det av intervjuerna för ungefär hälften av politikerna, att de egna erfarenheterna har varit viktiga för deras engagemang. Även om de inte direkt alltid uttalar detta, så finns de med i deras berättelser som en del av processen med att de engagerade sig som kommunalpolitiker. En del av dessa berättelser är också ideologiskt laddade. I () berättelse om bakgrunden till hennes kommunalpolitiska engagemang blir hennes tid som aktiv i kyrkan en länk mellan det förflutna och . Hon berättar om hur hon som 15-åring följde med fängelseprästen till fängelse. Det blev väldigt påtagligt, därför att vi hade killarna på permission . Det var människor som var väldigt vilsna i tillvaron. De var ledsna, hade ont om pengar och hade svårt att reda sig. De här killarna har följt mig . berättar också att det som direkt bidrog till att hon engagerade sig som kommunalpolitiker var samtal hon hade till- sammans med en grupp ensamstående mödrar. De hade tillsam- mans gått ut offentligt och kritiserat en forskningsrapport om ensamstående mödrar. Detta resulterade att bestämde sig för att engagera sig som kommunalpolitiker. I hennes fall bidrog det till att hon var med och startade en lokalavdelning för det parti hon representerar, eftersom partiet inte fanns på orten. () hänvisar till eget alkoholmissbruk som en orsak till hennes engagemang, vilket lett till en önskan att ställa upp för andra som råkat illa ut. Att jag hamnade i politiken beror på att jag är nykter alkoholist. () pekar på motståndet mot EU i valet som en orsak till att han kom att engagera sig i partipolitiken, att han inte accepterar den samhällsmodell som EU står för. I samtalen med finns hans uppväxt som statarbarn och oförrätter i arbetslivet som han anser sig ha råkat ut för som en bakgrundstext till att han engagerade sig som kommunalpolitiker. Även () hänvisar till sin uppväxt på barnhem och fosterhem som en faktor som gjorde att han blev politiker. I () berättelse om hur han blev politiker finns en koppling till hans erfarenheter som flykting och invandrare och en kritik mot invandrarnas situation i samhället. () pekar på sitt arbete i för utvecklings- störda som en orsak till att hon tog på sig att vara nämndeman, att alla människor har samma värde och att samhället ska vara rättvist och lika för fattig och rik. () har varit med att starta en och en Montessoriskola på sin ort. I arbetet med att propagera för skolan lärde hon känna de olika politiska grupperna. På detta sätt menar hon att hon lärt sig mycket om skolan och skolpolitik i kommunen på sin ort. () berättar om sitt engagemang i motståndet mot järnvägstunneln genom . () berättar om att det var på komvux som hans intresse för politik ökade: Det gjorde väl delvis att jag började med politik. Jag tyckte att sam- hällskunskap var hemskt intressant. Det var väldigt många som klagade på politiker, dom och dom gör alltid fel. Men vilka är dom? Då får jag väl ta reda på dem. Politikernas erfarenheter bildar tillsammans med en ideologisk övertygelse, en resonansbotten för deras engagemang. I sökandet efter deras motiv för sitt engagemang går det inte alltid att enbart urskilja en enda fråga, utan motivet består av en sammansatt väv med en mängd trådar. () lyfter fram en konkret fråga som bidrog till att han engagerade sig som kommunalpolitiker. Jag ville påverka segregationen. För jag såg hur den bredde ut sig mer och mer och skillnaderna blev större och större. För en del politiker handlar det om att ställa upp för andra män- niskor som har det svårt. () säger: När jag kom från Nämndemannagården ville jag hjälpa andra män- niskor som kommit snett i livet. Det var därför jag ville sitta i socialnämnden. () hänvisar till sin uppväxt på barnhem och fosterhem och menar: Jag tror faktiskt att jag med den bakgrund jag har, med uppväxten på barnhem och fosterhem, tror jag att jag skulle kunna hjälpa till på ett annat sätt än man gör . Det är endast en mindre del av politikerna som hänvisar till konkreta frågor som deras motiv för sitt engagemang. När de flesta ska precisera vad som är motiven och drivkraften för dem så är det inte alltid tydligt utan mer ett allmänt resonemang om att vara med att påverka och förändra. () säger: Jag tycker att politik är roligt. Jag vill ha ett engagemang och jag har ett intresse för samhällsfrågor. Det är svårt att definiera tydligare än så. () menar: Det är ett engagemang över huvud taget. Att vilja vara med och kanske kunna påverka. () svarar: Jag har inte tänkt uppnå så himla mycket. () har också en vag uppfattning om varför hon engagerat sig. Det är väl detta att jag har åsikter och vill vara med och påverka dom som beslutar och kanske kan få dem med på mina idéer. Det är väl det tror jag, som driver mig. Andra politiker lyfter fram en blandning av plikt, att det är kul och att man träffar folk. () menar: kan det kännas jobbigt att gå på ett möte. Men känns det som att man har fått ett förtroendeuppdrag av medborgarna och skulle jag inte gå på det mötet skulle jag svika dem. () tar upp behovet av sociala kontakter, att en av anledningarna till att hon engagerade sig var att få nya vänner. Eftersom vi var nyinflyttade var det ett sätt att bilda sig ett socialt kontaktnät. En annan av politikerna uttrycker sig så här: Jag är ny i X-stad och jag kände ganska lite för de lokala frågorna för jag visste så lite om staden. Det var ett sätt att träffa nya människor. Även om de endast har varit politiker en mandatperiod tycker de att politiken ger dem något och att detta också är ett motiv till att vara förtroendevald. Den ger mig nya utmaningar. Jag träffar folk som tycker och tänker som jag. Sedan är det utbildningen i ledarskap och att kunna påverka. Få reda på saker och inte bara det som står i tidningen. Jag får en djupare bild av det som står i tidningen, jag får veta det som ligger bakom. () menar: Politik är väldigt viktigt. Politik är det sätt vi ska leva. Kan man då vara med och forma politiken på något sätt kan man kosta på sig . Det kan också vara en personlig tillfredsställelse av att vara med och påverka och få igenom ett förslag. Sådant ger en kick, menar (). Motiven för att engagera sig är, som vi sett för många av politikerna, sammansatta och kan inte alltid urskiljas som en enda fråga. Här blandas det som Gidlund och (1999:130) benäm- ner som idealistiska motiv och belöningsmotiv. Politikernas motiv kan sammanfattas med att det är engagemanget som sådant som är viktigt för dem en önskan om att får vara med och på- verka, hjälpa andra, lära sig om kommunen och samhället, få nya kontakter. Det är detta som politikerna förväntar sig av sitt uppdrag, men det behöver inte betyda att de ideologiska frågorna inte har betydelse, utan de finns där i bakgrunden som en referens- ram för deras engagemang. Att flera av politikerna inte alltid har så högtflygande visioner med sitt engagemang hänger kanske samman med att de är nya i politiken och att de flesta av dem sitter som ersättare utan det direkta inflytande som ordinarie ledamöter har, men också att det i lokalpolitiken inte alltid anses så ideologiskt laddat på grund av att det finns stora inslag av praktiska vardagliga frågor som löses i konsensus. Dessutom krävs att man har varit med och lärt känna den politiska miljö man verkar i. Visioner är något som utvecklas efterhand som man får erfarenhet av politiskt arbete, att man helt enkelt förvärvat den kulturella kompetens som krävs för att kunna verka som politiker. Då ser man brister som man vill påverka och förändra. Det krävs helt enkelt en inskolning. Detta är kanske en av orsakerna till att så många av politikerna i denna studie är så lågmälda när de ska svara på vad som är deras motiv för sitt enga- gemang. Av () svar på vad som är hennes motiv för sitt engagemang, anar man att hon efter att det att hon blev för- troendevald förvärvat erfarenheter av beslutsprocessen i kommu- nen. pekar på att hon vill ändra det bristande beslutsunderlaget i kommunen. När man lyssnar på diskussionerna i kommunfullmäktige så inser man att bakgrundsmaterial och beslutsunderlag är fruktansvärt dåligt.