sou · GPB39 · 2002-01-01 00:00:00 — De allra flesta fäder vill utnyttja sin rätt till föräld- raledighet. gör inte något särskilt för att uppmuntra männen att utnyttja sin rätt till föräldraledighet, men de som kommer upp till det så kallade maxtaket för föräldrapenningen kompenseras med det överskjutande beloppet. kan de anställda vid erhålla så kallade hushållstjänster: städning, hemtjänster och hjälp med att hämta barn från skola och daghem. Hushållstjänsterna får utnyttjas under maximalt mot en ersättning om . framhåller att jämställdhet inte är något som endast kan bedrivas i arbetslivet, utan att jämställdhet måste bedrivas parallellt i privat- och yrkeslivet. Hon ger ett exempel på hur bristande jäm- ställdhet i hemmet påverkar yrkeslivet: Ett tag drev jag något som hette Nätverk för småbarnsmödrar och bjöd in alla småbarnsmödrar som hade varit föräldralediga under sin anställ- ning i banken. Det kunde vara bortåt 200 personer. Det kom kanske in 40 anmälningar. Men det var väldigt många som fick förhinder så ofta vara vi inte mer än 10, 15 ibland 20 stycken. Anledningen till att så många föll ifrån var just bristande jämställdhet i hemmen. Kvinnorna kunde inte komma ifrån. 154 En studie av näringsidkares syn... kunde till exempel vara så att lille hade fått hosta. var kvinnorna förhindrade att delta vid sammankomsterna eftersom mannen skulle på tjäns- , eller skulle spela fotboll, eller göra något helt annat. Vid ett sådant möte talade vi om att vara hemma med sjuka barn. Då sade jag att det handlar om att man bestämmer att mitt jobb är lika viktigt som ditt. Jag berättade att när mina ungar var små så brukade jag och min man dela . Det kunde vara så att den ena hade möte så fick den sticka till jobbet tidigt och komma hem tidigt, så att den andra kunde sticka till jobbet och arbeta sent. Det var ganska sällan som någon av oss var borta . Då var det en tjej som sade att hon alltid var hemma när barnen är sju- ka, eftersom hennes man tjänade mycket mer än hon. Då sade jag har du den inställningen så kommer han alltid att tjäna mycket mer än du. har emellanåt fått kritik från just kvinnor som tycker att hon ställer för höga krav på dem. Men vidhåller att jämställdhet- sarbetet börjar i hemmet och att om det inte är jämställt i hemmet finns det inte mycket banken kan göra för att underlätta jämställd- hetsarbetet. 9.11.5Kriterier för frivillig jämställdhetsmärkning inom bankvärlden tror inte att det är någon i banken som har funderat på att belysa företag ur jämställdhetssynpunkt i kreditkommittén. Men hon framhåller att är väldigt angeläget om att framstå som en modern bank. Mot bakgrund av detta är hon förvissad om att banken mycket väl kan komma att bejaka ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. menar att det inte är uteslutet att det här [jämställdhetsmärkning] blir nästa grej. förespråkar en självkritisk hållning från bankernas sida: Jag har tänkt en hel del på det här att det är lätt att uppfatta det som att killar har en större substans i det de säger. Ställs det emot det att det finns kvinnliga företagare som tycker att det är svårt att komma till banken då måste man re- flektera över vad substans egentligen står för. Vi [banken] tycker ju inte att vi är sådana [som beviljar män lån i större utsträckning än kvinnor]. så säger jag att vi inte kan ägna oss åt navelskåderi. Om det är så att det finns de som är där ute som menar att kvinnor missgynnas av banken. Det kanske finns något subtilt som vi inte märker själva. Då tänker jag jaha, ju fler kvinn- liga kontorschefer och ju fler kvinnliga kundansvariga vi får, som är vana att tänka kvinnligt – om man nu kan tala om att tänka kvinnligt, desto lättare är det att förstå kvinnors sätt att presentera kvinnors affärsidéer. En studie av näringsidkares syn Men jag undrar om det går tillräckligt fort och jag undrar om man kan höja kunskapen om kvinnligt företagande, om det nu är så att det skiljer sig. Kvin- nors sätt att starta företag är mer försiktigt. Jag tycker själv att det är kanonbra, man lånar absolut inte mer pengar än man behöver och ambitio- nen är ju den att göra rätt för sig. Egentligen är kvinnor de idealiska bankkun- derna. Men det är kanske så att kvinnor har en struktur som ser annorlunda ut än mäns, och att det är därför som kvinnor inte uppfattas ha någon struktur. Om det är så, då måste vi arbeta med våra attityder. menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning inom bankvärlden både måste ställa krav på att banken uppfyller vissa kri- terier som båtar för att verksamheten är jämställd och att kundkon- takterna sköts jämställt, eftersom jämställdhet är ett begrepp som rör relationer mellan män och kvinnor. Om det inte är möjligt att se helheten i jämställdhetsarbetet kommer systemet inte att ses som trovärdigt, utan bli mer en läpparnas bekännelse än någonting annat. 10Konsekvensanalys av reglerna kring och inställningen till frågor om frivillig jämställdhetsmärkning Det svenska jämställdhetsbegreppet utvecklades . beskriver den svenska jäm- ställdhetspolitiken som statens svar på de senaste decenniernas kvinnokrav.1 Inledningsvis drevs frågor om rättvisa mellan män och kvinnor nämligen huvudsakligen som kvinnofrågor. Det handlade mer om att argumentera för att kvinnor ska ha samma möjligheter och rättig- heter som män än att relatera förhållandena mellan könen till för- hållanden i samhället. Dagens jämställdhetsbegrepp är könsneutralt och innebär att män och kvinnor har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter att ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende vårda hem och barn delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. Jämställdhetsbegreppet kan ses som en lösning på frågan om kvin- nor och män ska behandlas likadant – vara jämlika – fastän de inte är likadana. Begreppet kan också ses som ett ifrågasättande av jämlik- hetsbegreppet. Det senare begreppet tar sin ut utgångspunkt i anti- kens där jämlikhet, rätten att behandlas lika, endast tillkom vuxna män. Utanför de medborgerliga demokratiska rättigheterna föll såväl vuxna kvinnor som manliga och kvinnliga slavar. Argu- menteringen utgick delvis ifrån den språkliga konstruktionen att lika ska behandlas lika. Mot bakgrund av att män och kvinnor inte såg li- kadana ut var de inte heller att betrakta som lika. Att slavarna inte ägde de medborgerliga rättigheterna motiverades med att de inte heller var fullvärdiga medborgare. 1 Kön, stat och jämställdhetspolitik, Kvinnovetenskaplig tidskrift, nr 3 (1986), sid. 4. kvinnor och slavar hade högre status än djuren, men de var ändå naturligen underordnade männen, eftersom de förmådde lyda de vise men inte förverkliga de förnämsta dygderna som mod, rättrådighet, måttfullhet, stolt- het och vänlighet.2 Kvinnors och mäns förmåga att föda barn respekti- ve utföra ett tungt arbete var att se som en förlängning av djurens slit för överlevnad. framhöll att eftersom kvinnan var hona, var hon en ofullständig eller stympad man därför att kvinnokroppens kyla inte tillät menstruationsblodet att fullända sig till säd. I frambringadet av avkomma bi- drog kvinnan med materian, eller den passiva principen. Den var det material som den aktiva manliga principen, säden, bearbetade när den skapade embry- ot. Mannen var det sanna upphovet till avkomman. Kvinnan är såsom kvinna passiv och mannen såsom man aktiv, och rörelsens princip kommer från ho- nom. Kraft och rörelse kom enbart från säden. Mannen tillhandahöll inget av den materia som embryot utvecklades ur: Inte heller avger han något av så- dant slag att det kan finnas inom det alstrade, som en del av det materiella embryot, utan han frambringar ett levande väsen endast genom den kraft som är inneboende i säden.3 Jämlikhetsbegreppet grundar sig således på en föreställning om att lika ska behandlas lika. Men om lika är det samma som identiskt upp- står det problem om företeelser, skeenden eller individer endast äger rätt till likabehandling om de är just identiska. Detta problem illust- reras kanske bäst med hjälp av den amerikanska likabehandlingsde- batten, equality debate.4 Debatten tar sin utgångspunkt i förhållandet mellan just likabehandling, equal treatment, och särbehandling, special treatment. Företrädarna för equal treatment menar att män och kvinnor ska behandlas likadant i rättsligt hänseende oberoende av att män var- ken kan eller är frånvarande från arbetet på grund av havandeskap eller barnsbörd. Företrädarna för special treatment menar i stället att de biologiska skillnaderna mellan män och kvinnor måste lyftas fram. De tillhör också de största förespråkarna för att kvinnor och män 2 , Behöver moralfilosofen feminister?, Feministik bruksanvisning, och (red), (1995), sid. 238. 3Aristoteles, De generatione animalium, ur , Naturens död. Kvinnan, ekologin och den vetenskapliga revolutionen, Symposion, Sym- posion, /1994, sid. 36. 4Se t..ex. D ed, Foundations, Feminist (1993), Temple University Press, , part 2. ska särbehandlas i rättsligt hänseende. Ur dessa inriktningar har det vuxit fram en modell som kan ses som en kompromiss mellan de nu nämnda modellerna, nämligen att ta utgångspunkten från det sociala livet i stället för de biologiska könen. Tanken är således att låta mäns och kvinnors vardagsvärldar ut- göra basen för hur de ska behandlas. Likheten med det svenska jäm- ställdhetsbegreppet blir således uppenbar. Det handlar alltså inte om könsspecifika frågor utan om relationer mellan män och kvinnor. Inför den äldre jämställdhetslagens ikraftträdande skrev den dåvarande departementschefen att under har vi alltmer avlägsnat oss från begreppet kvinnofrågor. Be- greppet jämställdhet, som bygger på en lika fördelning av rättigheter och an- svar för bägge könen, har kommit att ersätta den ensidigt kvinnoinriktade de- batten. Som jag har anfört anser jag att detta är en utveckling som bå- de män och kvinnor har mycket att vinna på. Men för att vi ska uppnå de vär- den som jämställdheten kan erbjuda krävs det ett intensivt arbete: Jag vill un- derstryka det som betonar i sitt betänkande, nämligen att detta arbete måste bedrivas på en mängd olika vägar.5 Bakgrunden till att FRIJA tillsattes var bland annat Kvinnomaktutred- ningens konstaterande att, även om det har skett stora förändringar i samhället när det gäller kvinnors och mäns möjligheter och rättig- heter att delta på lika villkor i samhället, kommer det att ta åtskilliga år innan det råder reell jämställdhet mellan män och kvinnor i sam- hället. föreslog därför ett antal åtgärder som de menade kunde användas i syfte att öka takten mot ett mer jämställt samhälle. Ett av den utredningens förslag var just att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av företag, organisatio- ner och regioner i Sverige.6 genomfördes ett pilot- projekt i vilket åtta stora och små företag och organisationer ingick. Tanken var att pröva kriterier för en tänkt märkning av jämställdhet och arbetsmiljö.7 Därefter tillsattes FRIJA för att just belysa möjlig- heterna att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Vi har valt att dela upp arbetet i två delar. Den första avser det nu aktuella delbetänkandet i vilket vi inledningsvis ringade in frågor 1978/79:175, sid. 14. SOU 1998:6, Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jäm- ställda , sid. 199 ff. 7Ds 1998:49, Jämställdhetsmärkning. Konsumentmakt för ett jämställt samhälle. om jämställdhetsmärkning utifrån en begreppsmässig diskussion. Därefter beskrev vi hur frågor om jämställdhetsmärkning förhåller sig till vissa rättsliga regler, nämligen jämställdhetslagen, lagen om offentlig upphandling, lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende och marknadsföringslagen. I syfte att belysa hur enskilda företrädare i näringslivet ser på frågor om jämställdhet och jämställdhetsmärk- ning genomförde vi en kvalitativ studie i det här avseendet. I den andra delen, huvudbetänkandet, kommer vi att behandla vår uppgift att komma med förslag på ett system för frivillig jämställdhetsmärk- ning av produkter och tjänster. I samband därmed kommer vi även att ge förslag på kriterier som bör ligga till grund för jämställdhets- märkningen. 10.1Jämställdhetsmärkning ur ett språkligt perspektiv Jämställdhetsmärkning ur en språklig synvinkel ställer krav på att de begrepp som används inte leder till att föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt kon- serveras. kom den språkvetenskapliga forskningen att få allt större betydelse för forskningen inom det samhällsvetenskapliga området (inom vilket även juridiska forsk- ningsområdet ryms). Förklaringen till detta beror huvudsakligen på det växande intresset för postmodernism och poststrukturalism – en reaktion mot det moderna och homogena. Med hjälp av dekonstruktion – en demontering av begrepp – synliggörs hur olika begrepp förhåller sig till varandra ur språklig synvinkel. Den västerländska filosofin kritiseras bland annat för att den vilar på en illusorisk tanke om att det mänskliga språket och kunskapen bygger på en närvaro. Den franske filosofen menar att det är nödvändigt att tolka texten med utgångs- punkt ifrån de begrepp som texten bygger på. Den västerländska fi- losofin utgår från en hierarkisk uppdelning som beskrivs som the logocentric bias refers to the way hierarchies in analytical conceptual thought favor or privilege one side over another... The goal of analysis was not to establish a new conceptual hierarchy, but rather to investigate what happens when the common sense understanding is reversed. Deconstruction is thus a form of criticism that attempts to defeat foundational claims of con- ceptual knowledge.8 Vi såg i det tidigare att begreppen jämställdhetsmärkning och kvalitets- säkring ur ett könsperspektiv bygger på en inneboende konflikt. Jäm- ställdhetsbegreppet är ett begrepp som bygger på relationer och för- hållanden mellan män och kvinnor. Begreppet kan ses som ett för- sök att överbrygga biologiska skillnader mellan könen och att bryta den s.k. förkönade vardagen. Föreställningar om vad som är att be- trakta som kvinnligt respektive manligt är inte heller statiska. De är under ständig utveckling men de utvecklas inte likadant. Ett exempel på hur den förkönade vardagen förändras är föränd- ringen som har skett när det gäller den könsmässiga sammansätt- ningen hos kontorspersonalen . Inled- ningsvis var kontorspersonalen (skrivare) högt uppsatta manliga äm- betsmän. När skrivmaskinerna introducerades beskrevs de som tek- niska apparater. Det var endast män som ansågs kunna förstå sig på så avancerade och tekniska ting. Allt eftersom tillgången på skrivma- skiner ökade, ökade även andelen kvinnor bland de kontorsanställ- da. Kvinnornas arbeten beskrevs som annorlunda än männens; de anställdes som kontorsbiträden. Det händer inte alltför sällan att mäns och kvinnors arbeten ges olika beteckningar för att på så sätt motivera gapet mellan mäns och kvinnors löner.9 Historikern förklarar detta i termer av arbetsdel- ningen mellan könen. hade käng- och skomakare uppfunnit en arbetsdelning, som tillät kvinnor att arbeta hemma med att sy på ovanlädret, medan männen utförde det övriga arbetet i skotillverk- ningen.10 För att underbygga skillnaderna mellan manligt och kvinnligt be- skrivs det kvinnor respektive män gör med olika termer. och beskriver hur manligt och kvinnligt skapas i situationsbestämda processer. ... olika sysslor i hushållet har olika symboliska innebörder för kvinnor och män som samma könsmässiga uppdelning av uppgifter i det lilla återfinns 8Gary , Postmodern . and Jurisprudence at Centurys End, , and (1995), sid. 118. 9Ett exempel på detta utgör det s.k. Blanketteknikermålet AD 1984:140. 10Heidi , Kapitalismen, patriarkatet och könssegregationen i arbetet, Kvinno- vetenskaplig tidskrift nummer 1 - 2 (1981), sid. 18. oberoende både av makarnas syn på jämställdhet och av hushållsarbetets för- delning i övrigt. När kvinnorna gör fint och skapar hemtrevnad – sätter upp nya gardiner, pyntar, plockar undan – både skapar och bekräftar de sin identi- tet som kvinnor. På motsvarande sätt konstruerar och styrker männen en manlig identitet genom att utföra manligt kodade sysslor – gräva i trädgården, fixa med bilen, sätta upp hyllor på väggarna. Kvinnligt och manligt skapas även med hjälp av förväntningar från omgivningen, i mötet mellan människor, på hur kvinnor och män ska uppföra sig och vad de ska göra. För att undvika att föreställ- ningar på vad som är kvinnligt respektive manligt inte konserveras är det viktigt att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning inte tar sin utgångspunkt i just föreställningar om vad som är kvinnligt respektive manligt. Då föreligger nämligen en risk att systemet skapar schablo- ner för kvinnligt och manligt i stället för att luckra upp dem. På samma sätt är det viktigt att de begrepp som systemet bygger på inte heller tar sin utgångspunkt i schabloner om manligt och kvinnligt. Att genomföra kvalitetssäkring ur ett könsperspektiv är att ta sin utgångspunkt i biologiska skillnader mellan män och kvinnor. Men det föreligger en fara i att till exempel ta för givet att alla män är stora och att alla kvinnor är små, eller att alla kvinnor är svaga och att alla män är starka, eftersom en sådan utgångspunkt också uppmanar till att finna likheter med de schabloniserade bilderna. På så sätt skapas också idealbilder av kvinnor och män. Mot bakgrund av att ett av syftena med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster är att öka takten mot ett mer jämställt samhälle, får inte de kriterier som ligger till grund för märkningen utgå från den könskodade vardagen. 11 SOU 1997:139, Hemmet, barnen och makten. Förhandlingar om arbete och pengar i familjen sid. 54. 10.2Jämställdhetsmärkning ur ett rättsligt perspektiv Jämställdhetsmärkning ur ett rättsligt perspektiv kan sammanfattas under följande punkter: marknaden ska vara fri, konkurrensen ska vara likvärdig, etiska aspekter ska beaktas på den fria marknaden och målet är jämställdhet mellan kvinnor och män. FRIJA har bland annat i uppgift att belysa frågan huruvida ett sys- tem för frivillig jämställdhetsmärkning innebär problem i förhållan- de till lagen om offentlig upphandling, lagen om otillbörligt upp- handlingsbeteende och marknadsföringslagen samt att analysera om jämställdhetsmärkning står i överensstämmelse med EG-rätten. I samband med regelgenomgången valde vi även att belysa den svenska jämställdhetslagen och de EG-rättsliga jämställdhetsregler som kan komma att få central betydelse vid införande av ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Vi me- nar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning varken står i strid med lagen om offentlig upphandling, lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende eller marknadsföringslagen. Vi ansluter oss även till professor uppfattning att det inte råder några som helst tvivel om att EG-rätten numera ger ett klart utrymme för att beakta sociala hänsyn och andra icke ekonomiska omständigheter vid offentlig upphandling. EG-rätten har klart utvecklats mot en ökad uttalad tolerans för att medlemsstaterna tillåts integrera dylika hänsyn i upphandlingsförfarandet.12 Den svenska lagen om offentlig upphandling är un- der översyn av , som beräknas avsluta sitt arbete . En av utgångspunkterna inom EG-rätten är principen om lika- behandling; att alla ska behandlas lika och att inte någon får utsättas för diskriminering. Det är den fria marknaden som är spelplanen i Eu- ropa. Utredningen har bland annat i uppgift att komma med förslag på hur frivillig jämställdhetsmärkning praktiskt skulle kunna genomföras. 12 Bruun, sid. 10. Jämställdhetsmärkningen är också tänkt att genomföras på en fri marknad. De som vill göra jämställda val har inte någon sådan möjlighet. Om det införs ett system för frivillig jämställdhetsmärk- ning kommer alltså möjligheten att göra differentierade val mellan produkter och tjänster på den fria marknaden att öka. Tanken är att märkningen bland annat ska kunna tjäna som hjälpmedel för att marknaden ska bli mer jämställd. Konkurrensen om konsumenter och näringsidkare ska emellertid vara likvärdig. Detta leder till krav på regler som är lika eller likvär- diga för dem de berör. Det är inte ovanligt att de upphandlande en- heterna ställs inför problem när det gäller frågan om det är möjligt att beakta sociala kriterier vid offentlig upphandling. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle kunna underlätta bedömningen av sociala kriterier vid offentlig upphandling. Det är emellertid av synnerlig vikt att de kriterier som utformas inte endast är klara och entydiga, utan att de också vilar på en etisk grund. Med ett etiskt betraktelsesätt blir det således möjligt att nå just rättvisa och likvärdiga förhållanden på marknaden. Det finns ett nära samband mellan etiska aspekter och jämställd- het. I framhålls det som en primär uppgift att upprätta en gemensam marknad och en ekonomisk monetär union där målet bland annat är jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 2). Om kriterierna blir så konkret utformade att det inte råder någon tvekan om vad som av- ses med dem, skulle ett system för jämställdhetsmärkning kunna komma att tjäna som hjälpmedel för att undvika skönsmässiga ad hoc-lösningar. På så sätt menar vi att ett sådant system också kan komma att bli en garant för att nå upp till EG-rättens högt ställda krav på att beakta jämställdhet inom samtliga politiska områden och i alla myndigheters arbetssätt. 10.3Jämställdhetsmärkning ur ett näringslivsperspektiv Om det införs ett system för frivillig jämställdhetsmärkning är det viktigt att precisera syftet med jämställdhetsmärkningen, noga överväga vad som ska jämställdhetsmärkas och varför just detta har valts, definiera vad som avses med jämställdhet i detta system och systemet görs attraktivt och att det har ekonomisk bärighet. FRIJA har bland annat i uppgift att genomföra en studie av produ- centers intresse för en frivillig jämställdhetsmärkning. Mot bakgrund av att så sent som genomförde en kvantitativ studie av bland annat företagares intresse av att jämställdhetsmärka sitt företags produkter och tjänster, valde vi att komplettera den kvantitativa kartläggningen med en kvalitativ. Den kvalitativa studi- en syftade främst till att ge en bild av hur vardagen ser ut där ett eventuellt system för frivillig jämställdhetmärkning är tänkt att till- lämpas. Det är mot bakgrund av att det finns åtskilliga studier som visar att det uppstår problem när system och regler genomförs utan att det har tagits hänsyn till den vardag som systemen eller reglerna är tänkta att genomföras, som vi genomförde den kvalitativa studien av hur företrädare för olika verksamheter ser på frågor om jäm- ställdhet och jämställdhetsmärkning.13 En av de mest centrala frågorna när det gäller att införa ett sys- tem för frivillig jämställdhetsmärkning är att precisera syftet med sys- temet. Flera av dem som tillfrågades ställde just frågan vad jäm- ställdhetsmärkningen ska ha för syfte. I studien blev det också syn- ligt att det råder en stor osäkerhet om vad jämställdhet innebär. Flertalet av de intervjuade visar också oro om att jämställdhet skulle vara detsamma som könskvotering. var de tillfrågade po- sitiva till kvalitetssäkringar och möjligheter att kunna göra korrekta val utifrån givna kriterier. Det är också mot bakgrund av detta som vi menar att det inte får råda någon osäkerhet om vad som avses med just jämställdhet i sys- temet för frivillig jämställdhetsmärkning och vad systemet syftar till. Om det jämställdhetsbegrepp som systemet bygger på inte står i överensstämmelse med den nämnda vedertagna definitionen, före- ligger det också risk för att systemet blir mindre trovärdighet. I nära anslutning till ovanstående befinner sig punkten att noga överväga vad som ska jämställdhetsmärkas och varför just detta har valts. Denna punkt hänger också nära samman men den tidigare språkliga diskussionen.