sou · GPB355d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Tvåförsörjarfamiljen i teori och verklighet sid. 155-218 i J. m.fl. Kvinnors och mäns liv och arbete. & M. , 1987. Vardagslivets organisering i familj och närsamhälle. Blair, S. Childrens Participation in Household Labor: Child Socialization Versus the for Household Labor, BO (), 1998. Liten blir stor. : Barn- ombudsmannen. BO, 2000. Kompanjoner eller dekorationer? Barns och ungas del- aktighet i kommunala beslutsprocesser och verksamheter. BO, 2001. Blunda inte för mobbningen! BO:s rapport och förslag mot mobbning. : och Förlags- huset . BO & SCB (), 1998. Tio- åringar om skolan och fritiden. BO & SCB, 2001. Upp till 18. Fakta om barn och ungdom. Boudon, R. Education, Opportunity, & Social Inequality. Boulton, M. & K. , 1992. Bully/victim problems among middle school children, 62:73-87. Cultural Reproduction and Social Reproduction sid. 487-511 i J. Karabel & A. H. Halsey (red.) A Social Critique of the Judgement of Taste. & C. Passeron, 1977. Reproduction in Education, Society and Culture. Brannen, J. and Their Contribution to Household Work, Sociology 29:317-338. Bremberg, S. 1987. Bullying and mobbing as a stress factor causing accidents at school sid. 103-109 i R. Berfenstam, H. . (red.) The Healthy Community. Child Safety as a Part of Health Promotion Activities. Brines, J. Value of Housework, 5:302-340. Brines, J. Economic Dependency, Gender, and the Division of Labor at Home, 100:652-88. Samtalen 1999 till Barnens Hjälptelefon och Vuxentelefon om barn sid. 4-6 i . Samtal till stödtelefoner 1999. Broady, D. som empiriker sid. 3-26 i D. Broady (red.) Kultur och utbildning. : UHÄ-Fou skriftserie 1985:4. Camburn, D., M. Cynamon & Y. , 1991. The Use of Audio Tapes and Written Questionnaires to During Household Interviews, paper presenterat på , , CA. & , 2000. Childrens Participation in Community Settings. A Research Symposium at the 26-28 , 2000. L. , 1985. Issues in the Study and Application of Social Support sid. 3-22 i S. . L. (red.) Social Support and Health. : Academic Press, Inc. Glencoe, : Free Press. Social capital in the creation of human capital, 94:S95-S120. Foundations of Social Theory. & T. Hoffer, 1987. Public and Private Schools: The Impact of Communities. : Basic Books. Conger, R., K. Conger & G. , 1997. Family Economic Hardship and Adolescent Adjustment: Mediating and Moderating Processes sid. 288-310 i G. . Brooks- (red.) Consequences of Growing up Poor. Cullingford, C. & J. , 1995. Bullying as a formative influence: the relationship between the experience of school and criminality, 21:547-560. Parental Influences on the Gendered Division of Housework, 66:184- 203. Skoldifferentiering och undervisningsförlopp. , Studies in Educational Sciences 2. & U. , 2000. Svenska skolbarns hälsovanor 1997/98. De Graaf, N. D., P. De Graaf & G. Kraaykamp, 2000. Parental Cultural Capital and Educational Attainment in the : A Refinement of the Cultural Capital Perspective, Sociology of Education 73:92-111. Demo, D. Parent-child relations: Assessing recent changes, and the Family 54:104-117. , F., P. , G. . Hogstedt (red. ), 1991. Klass och ohälsa. En antologi om orsaker till den ojämlika ohälsan. DiMaggio, P. & F. Ostrower, 1990. Participation in the arts by black and white Americans, Social Forces 68:753-778. & B. Isherwood, 1978/1982. The World of Goods. Towards an Anthropology of Consumption. Downey, D. When Bigger Is Not Better: Family Size, , and Childrens Educational Performance, Dryler, H. Uppväxtvillkor och utbildningskarriär sid. 43- 72 i R. . O. (red.) Sorteringen i skolan. , P., B. , R. , J. Modvig & K. Avlund, 1999. Social relations: network, support and relational strain, Social Science & Medicine 48:661-673. & J. (red. ), 1997. Consequences of Growing up Poor. J., W. J. Yeung, J. . R. m.fl. 1998. How much does childhood poverty affect the life chances of children?, 63:406-423. Children of the Great Depression. H. , 1992. Effects of early-life conditions on adult mortality: a review, Population Index 58:186-212. Social class of men, women and families, Sociology 18:500-514. Spelar valet av skola någon roll? Effekter av grundskola och omgivning på övergången till gymnasiet sid. 132-171 i R. . O. (red.) Sorteringen i skolan. Explaining Change in Reforms sid. 95-112 i R. . O. (red.) Can Education Be Equalized? The Swedish Case in Comparative Perspective. : Westview Press. & J. O. , 1993. Ursprung och utbildning. & J. O. , 1994a. Ökade löneskillnader – ett sätt att ta tillvara begåvningsreserven?, Ekonomisk Debatt 22:581-94. & J. O. , 1994b. Att mobilisera begåvnings- reserven, Tvärsnitt 16:122-31. & J. O. , 1996. Can Education Be Equalized? The Swedish Case in Comparative Perspective. : Westview Press. & J. O. , 1998. Social origin as an Interest- bearing Asset: Family Background and Labour-market Rewards among Employees in , Acta Sociologica 41:19-36. & M. , 1984. Samgång mellan välfärdsproblem sid. 350-372 i R. . (red.) Välfärd i förändring. : Prisma och . & H. Uusitalo, 1987. The Scandinavian approach to welfare research sid. 177-193 i R. , J. E. , S. Ringen & H. Uusitalo (red.) The Scandinavian Model: Welfare States and . Armonck: M. & R. (red. ), 1984. Välfärd i förändring. : Prisma och . Estrada, F. & A. , 2001. Brottslighet som välfärdsproblem. Utsatthet för brott och oro för brott 1988 1999 i Å. (red.) Ofärd i välfärden. De små konstruktörerna. Flickor och pojkar om kvinnligt och manligt i relation till kropp, idrott, familj och arbete. : HLS Förlag. Icke av marknaden allena: Inkomstfördelningen i . , J., M. Gähler & O. (red. ), 2001. Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde. & O. , 2000. Välfärd, ofärd och ojämlikhet. Boendeförhållanden sid 210-242 i R. . (red.) Välfärd i förändring. Gaun, L. m.fl. 1985. Barn och byggd miljö. The Strategic Involvement of Children in Housework: An Australian Case of Two-Income Families, Glass, J., V. L. . C. , 1986. Similarity in Three-Generation Families: Socialization, Status Inheritance, or Reciprocal Influence?, 51:685-698. Gender Display, Studies in the Anthropology of 3:69-77. Goodnow, J. M. Bowes, 1994. Men, Women and Household Work. Grusec, J. E., J. J. Goodnow & L. , 1996. Household Work and the Development of Concern for Others, Developmental Psychology 32:999-1007. & U. Kjulin, 1991. Barnomsorg och familjepolitik, Ekonomisk debatt 8:665-674. , J-E., A. . , 2000. Prestationer och prestationsskillnader skola sid. 135-211 i Välfärd och skola. Gähler, M. Life after Divorce. Hagquist, C. The Living Conditions of in . On the Crisis of the 1990s, Social Conditions and Health. : Institu- tionen för socialt arbete, . Hagquist, C. & B. , 1994. Barns hälsa och föräldrarnas arbetslöshet, Socialvetenskaplig tidskrift 4:287-301. Hallinan, M. B. Tuma, 1978. Classroom effects on change in childrens friendships, Sociology of Education 51:270-282. Hansell, S. 1985. Adolescent friendship networks and distress in school, Social Forces 63:698-715. Childrens Experience of Place: A Developmental Study. : Irvington Press. From Tokenism to Citizenship. Innocenti Essay no 4. Haveman, R. & B. , 1995. The Determinants of Children's Attainments: A Review of Methods and Findings, 13:1829-1878. Hur kom du till skolan ? En enkätstudie kring barns rörelsefrihet i fyra bostadsområden. Hilton, J. & V. A. Haldeman, 1991. Gender Differences in the Performance of Household Tasks by Adults and Children in Single-Parent and Two-Parent, Two-Earner Families, 12:114-130. House, J. S., R. L. , J. D. McLeod & D. , 1985. of social support sid. 83-108 i (red.) Social Support and Health. : Academic Press, Inc. Häll, L. Offren för vålds- och egendomsbrott sid. 303-326 i L. Häll & J. (red.) Välfärd och ojämlikhet i 20-års- perspektiv 1975 1995. Hörnqvist, M. Familjeliv och arbetsmarknad för män och kvinnor sid. 189-223 i G. . (red.) Familj, makt och jämställdhet. , S. 2001. Barns och ungdomars hälsa sid. 167-189 i Folkhälsorapport . : , Epidemio- logiskt centrum. , S. 1970. : Allmänna förlaget. , S. 1979. Mot en teori för social rapportering. , J. O. 1988. Utbildning, social reproduktion och social skiktning. , J. O. 1997. Utbildningsskillnader mellan män och kvinnor – vilka är de och hur kan de förklaras? sid. 44-54 i E. (red.) Det har ändå hänt fantastiskt mycket! Vad har jämställdhetsforskningen uppnått? , J. O. 1998. Social resources and residential mobility: Explaining the effects of family dissolution and reconstitution on childrens educational attainment, Uppsats presenterad vid konferens and Social Exclusion in Europe: The role of the Family and . Castelvecchio di Pascoli, . , J. O. 1999. Explaining gender differences in educational choice: An empirical assessment of a rational choice model, , J. O., kommande. Towards a post-Fordist life-course regime? Generational changes in transitions and volatility, Kap 1 i J. O. . Mills (red. ), From Cradle to : Life-Course Change in Modern . , J. O. & R. , 1997. Social snedrekrytering i svensk skola sid. 513-27 i L. Häll & J. (red.) Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975 1995, Rapport nr. 91 i serien Levnadsförhållanden. , J. O. & R. , 2000. Understanding educational inequality: The Swedish experience, LAnnée sociologique 50:345-382. , J. O. & M. Gähler, 1997. Family Dissolution, , and Childrens Educational Careers: Recent Evidence for , Demography 34:277-293. , J. O. & V. , 2000. Barns och ungdomars välfärd. Projektansökan till för arbetsliv och socialvetenskap. Kangas, O. & J. , 2000. Does Social Policy Matter? Poverty Cycles in Countries, 30:335-352. Kellerhals, J., J. Coenen-Huther & M. Modak, 1990. and the family, 31:174-84. Kihlblom, U. Barns utveckling och mödrars arbete. En longitudinell studie av barns utveckling i relation till deras mödrars arbetsförhållanden. Ulikhet i grunnskolen. Bergen: Institutt for sosiologi og statsvitenskapelige fag, Uni- versitetet i Bergen. Korpi, W. 1987. Maktens under ytan sid. 83-117 i O. (red.) , I., kommande. The long shadow of socio-economic conditions in childhood: Do they affect class inequalities in mortality? i J. O. . Mills (red.) From Cradle to . Lamont, M. & A. Lareau, 1988. Cultural Capital: Allusions, Gaps and Glissandos in Recent Theoretical Development, Sociological Theory 6:153-168. Lansdown, G. Promoting Childrens Participation in Democratic Decision-Making. Leifman, H. Ungdomar och alkohol: trender och individuell utveckling: en genomgång av litteratur på området. : Oberoende alkoholsamarbetet (OAS). Social network and status attainment, 25:467-87. , S. 1994. Skolkarriär och levnadsbana. Om elevers erfarenheter av ungdomsskolan och rekrytering till högre stu- dier sid. 172-225 i R. . O. (red.) Sorteringen i skolan. , O. 1990. Den ojämlika hälsan. Om klass- och köns- skillnader i sjuklighet. , O. & M. , 1996. Fieldwork and Measurement Considerations in Surveys of the Oldest , & E. , 1989. Mamma, pappa, jobb. Föräldrar och barn om arbetets villkor. : Arbetslivs- centrum. ), 1977. Growing Up in Cities. , MA: . Manke, B., B. L. Seery, A. C. Crouter & S. M. McHale, 1994. The Three Corners of Domestic Labor: Mothers, Fathers and Childrens Weekday and Weekend Housework, and the Family 56:657-668. C. , 1972. Images of the neighborhood and city among Black-, Anglo-, and Mexican-American children, Environment and Behavior 4:351-388. McHale, S. M., W. T. Bartko, A. C. Crouter & M. Perry-Jenkins, 1990. Childrens Housework and Psychosocial Functioning: The Mediating Effects of Parents Sex-Role Behaviors and Attitudes, Child Development 61:1413-1426. McLanahan, S. D. Sandefur, 1994. Growing up with a single parent: What hurts, what helps? , MA: . On social psychology. Menaghan, E. L. Parcel, 1990. Parental employment and family life in the 1980s, and the Family & A. , 1997. Girls, pecking order and smoking, Social Science and Medicine 44:1861-1869. Transformations in Gender Roles and Public Policies in . Who shall survive? Foundations of sociometry, group psychotherapy and sociodrama. Nermo, M. Den ofullbordade jämställdheten sid. 161-183 i J. (red.) Levnadsför- hållanden i . Ní Bhrolcháin, M. Divorce effects and Causality in the Social Sciences, 17:33-57. Miljöpsykologiska aspekter sid 133-182 i K-O. , E. . , Människa och miljö. Underlag till forskningsprogram 1997 1999. Vuxnas intresse av att se med barns ögon sid. 279-304 i L. (red.) Seendet och seendets villkor. En bok om barns och ungas välfärd. : HLS förlag. , E., K. . , 1983. Föräldrar- nas arbete och barns villkor. En kunskapsöversikt om hur för- hållanden i arbetslivet påverkar barns och ungdomars uppväxt- villkor. & C. , kommande. Från 5:an till 9:an – en väg mot ekonomisk kompetens? The Sociology of Housework. OBrian, M. Allocation of resources in households: childrens perspectives, 43:501-517. Då barn var lönsamma. Olweus, D. Mobbning i skolan. Vad vi vet och vad vi kan göra. Ouvinen-Birgerstam, P. Tycker jag är. : Psykologi- förlaget . Parcel, T. J. Dufur, 2001a. Capital at Home and at School: Effects on Students Achievement, Social Forces 79:881- 912. Parcel, T. J. Dufur, 2001b. Capital at Home and at School: Effects on Child Social Adjustment, 63:32-47. Parcel, T. G. Menaghan, 1994. Parents and Childrens Lives. : , Inc. Parcel, T. L., R. A. Nickoll & M. J. Dufur, 1996. The effects of parental work and maternal nonemployment on children's reading and math achievement, Work and Occupations 23:461- 483. Parsons, T. & R. F. Bales, 1956. Family Socialization and Interaction Processes. Pikas, A. Så bekämpar vi mobbning i skolan. Portes, A. Social capital: Its origins and applications in modern sociology, 24:1-24. B. Downey, 1999. Why are residential and school moves associated with poor school performance?, Demography 36:521-534. Qvortrup, J. Barn halva priset. Nordisk barndom i samhällsperspektiv. : Sydjysk universitetsforlag. Barn och byggd miljö. Om barns vardag i en modern förort. Meddelanden från , 1998:7. S. , 1979. E., R. . E. Secrist, 1995. Best friend networks of children across settings, 25:169-88. Ring, J. Stöld, våld och droger bland pojkar och flickor i årskurs nio. : BRÅ (Brottsföre- byggande rådet). Sociala skillnader, utsatthet och ohälsa sid. 323-351 i Folkhälsorapport . Roff, J. D. Wirth, 1984. Childhood social adjustment, adolescent status, and young adult mental health, 54:595-602. Rydenstam, K. I tid och otid. En undersökning om kvinnors och mäns tidsanvändning 1990/91. Children on their Housing. Närmiljö ur ungdomars perspektiv. Det här tycker vi om! Sexåringar fotograferar, ritar och berättar om sin stadsdel. Bokslut: med Barnkonven- tionen i . Salmivalli, C. Intelligent, attractive, well-behaving, unhappy: The structure of adolescents' self-concept and its relations to their social behavior, on Adolescence 8:333- 352. Salmivalli, C., A. Huttonen & K. J. Lagerspetz, 1997. networks and bullying in schools, 38:305-312. SCB (), 1985. Utvecklingsarbete med sta- tistiksystem om barns och ungdomars levnadsförhållanden. SCB, 1989. Yrkesklassificeringar i FoB 85 enligt Nordisk yrkesklassi- ficering (NYK) och Socioekonomisk indelning (SEI). SCB, 1992. Tidsanvändningsundersökningen 1990/91. Levnadsför- hållanden rapport . SCB, 1999. Barn och deras familjer 1998. Demografiska rapporter 1999:3, . SCB, 2000. Barn och deras familjer 1999. Demografiska rapporter 2000:2, . Rejection, exclusion, and harassment at work and in schools: An integration of results from research on mobbing, bullying, and peer rejection, European Psychologist 1:293-317. Outsides at school: The prevalences of bullying and its relation with social status, Group Processes & Intergroup Relations 2:175-190. Children as Respondents: Methods for Quality sid. 331-349 i L. Lyberg m.fl. (red.) Survey Measurements and Process Quality. : Sons, Inc. , J., M. Brynin & R. , 1995. Interviewing Children in the British Household Panel Study sid. 259-266 i J. J. Hox m.fl. (red.) : Thesis Publishers. Selzer, J. Consequences of Marital Dissolution for Children, 20:235-66. Sen, A. Poor, relatively speaking, Economic Papers 35:153-169. Att växa upp i storstädernas utsatta bostadsområden. En undersökning bland ungdomar i , och gjord på uppdrag av . Dokument nummer 3261590. Similä, M. Andra generationens invandrare i den svenska skolan sid. 226-263 i R. . O. (red.) Sorteringen i skolan. Vem tror på skolan? Attityder till skolan 1997. Attityder till skolan 2000. , J, J. . Klebanov, 1997. Consequences of Growing up Poor for i G. J. . (red.) Consequences of Growing up Poor. Metoder att mäta psykisk hälsa hos barn och ungdomar. Förslag till modeller för återkommande mät- ningar av barns och ungdomars psykiska hälsa. : Social- styrelsen och . SOU (), 1948. skolkommis- sions betänkande med förslag till riktlinjer för det svenska skol- väsendets utveckling. SOU, 1998. Det gäller livet. Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem. Slutbetänkande av Barnpsykiatrikommit- tén. SOU, 2000. Välfärd vid vägskäl. South, S. J., K.D. Crowder & K. Trent, 1998. Childrens residential mobility and neighborhood environment following parental divorce and remarriage, Social Forces 77:677-693. Spitze, G. Women's employment and family relations. A review, and the Family 50: 595-618. Att känna sin stad: barn och ungdomar upptäcker sin närmiljö. Stata Users Guide release 6. College Station, : Stata Press. Work Rules and Financial Responsibility in the Socialization of Farm, Fringe, and Town Boys, Rural Sociology 27:257-274. Ström, S., kommande. Keep out of the reach of children. Parental unemployment and children's accident risks in 1993, . Stütz, G. Svedhem, L. Social network and behaviour problems among 11-13-year-old schoolchildren. Swedner, H. Om finkultur och minoriteter: tio essayer. Sweeting, H. West, 1995. Family life and health in adolescence: a role for culture in the health inequalities debate?, Social Sciences & Medicine 40:163-175. Teachman, J. D., K. Paasch & K. Carver, 1996. Social Capital and Dropping out of School , and the Family 58:773-783. Tichenor, V. J. Status and Income as : The Case of Marital , and the Family Titmuss, R. Income Distribution and Social Change. Politics, dynamics and individualism the Swedish approach to level of living research, 22:155-180. UD (), 2001. Barnrättsperspektiv i utveck- lingssamarbetet. van de Werfhorst, H. Field of Study and Social Inequality. ICS Akademisk avhandling. Veblen, T. 1899/1926. Den arbetsfria klassen. Voydanoff, P. Economic distress and family relations: A review of the eighties, and the Family Vågerö, D. Ojämlikhet, hälsa och prevention sid. 187-225 i G. (red.) Kampen för folkhälsan. Prevention i historia och nutid. : i samarbete med . Studies in Educational Sciences 22. : Acta Universitatis Gothoburgensis. West, C. H. , 1987. Doing Gender, 1:125-151. West, P. Health inequalities in the early years: is there equalisation in youth?, Social Science & Medicine 44:833-858. B. Brinkerhoff, 1981. The Sexual Division of Labor: Evidence from Childhood, Social Forces 60:170-181. B. Brinkerhoff, 1987. Childrens Work in the Family: Its Significance and Meaning sid. 204-219 i N. Gerstel & H. E. Gross (red.) Families and Work. , K., M. Chambers, S. , 1996. health symptoms with bullying in primary school children, 313:17-19. I., I. Garfinkel & S. S. Mclanahan, 1993. Single- mothers families in eight countries: economic status and social policy, 67:177-197. and the Politics of Difference. Zelizer, V. 1985. Pricing the Priceless Child. : Basic Books. , R., J. Selén & H. , 1984. Ekonomiska resurser sid. 140-178 i R. . (red.) Välfärd i förändring. , V. 1994. Barnens levnadsvillkor sid. 28-58 i J. (red.) , V. 1996. Social Structure and Childrens Life Chances. An Analysis of Child Mortality in . , V. 1999. Barn i klassrum. Kamratstatus, statusfördelning och psykiskt välbefinnande, Sociologisk forskning 2:36-62. , V. 2000. Childrens living conditions in . Social patterns and trends in parental accessibility, child care and economic resources, Levnadsnivåundersökning 2000 - Barn och ungdomar 1 Familjetyp 1. Bor med båda sina föräldrar 2 Familjetyp 2. 3 Familjetyp 3. 1 pojke/man 2 flicka/kvinna Skola/sysselsättning: 1 grundskola Ÿ årskurs 2 gymnasium Ÿ program 3 annan utbildning Ÿ vilken? 4 har slutat skolan Ÿ Vissa frågor handlar om skolan. Be intervjupersonen tänka på sitt senaste skolår när han/hon besvarar dessa. Om grundskola/gymnasium: Antal elever i klassen Tack för att du vill vara med och svara på frågor om vad du gör på din fritid, vad du gör tillsammans med din familj, hur du har det i skolan och mycket annat. Dina svar kommer bara att läsas av dem som arbetar med den här undersökningen och du behöver inte oroa dig för att någon annan ska se dina svar. Jag läser upp en fråga och efter det blir det en kort paus så att du kan kryssa för ditt svar i svarshäftet. Kontrollera då att numret på frågan i svarshäftet är detsamma som det frågenummer du hört på bandet. Om du behöver hjälp trycker du på stop för att stänga av bandspelaren och frågar intervjuaren. Om du behöver för att svara på en fråga tryck på stop och tryck sedan på play igen när du vill fortsätta. På vissa frågor kommer du kanske att tycka att inget svarsalternativ stämmer exakt in på dig. Kryssa då för den rutan som du tycker stämmer bäst. Då börjar vi. Del A handlar om vad du brukar göra på din fritid och vilka saker du har. Jag kommer att läsa varje fråga två gånger. Ungefär hur många timmar tittar du på TV eller video ? Är det: , , eller är det ? Om du inte brukar titta på TV, så kryssar du för den sista rutan. Om ip frågar är det den tid man verkligen tittar på TV eller video som avses och inte den tid då TV-n står på medan man gör andra sysslor. 3 Bara ett kryss! 5 Jag brukar inte Ungefär hur många timmar brukar du göra läxor? Är det: , , , , ? Om du aldrig gör några läxor, så kryssar du för den näst sista rutan. Om du inte har några läxor, så kryssar du för den sista rutan. Om ip frågar är det all den tid man lägger ned på läxor som avses även om man gör dem i skolans lokaler. Detta inkluderar även så kallad läxhjälp i skolan. Bara ett kryss! 6 Jag gör inga 7 Jag har inga kommer några frågor om vilka saker du har och vad du brukar hjälpa till med hemma. Om du brukar bo på mer än ett ställe tänk då på hur det är där du bor just . Har du något av följande? Här får du kryssa för flera rutor. Alltså, har du något av följande Om du inte har någon av dessa saker, så kryssar du för den sista rutan. Om ip frågar om de saker man delar med syskon ska tas med så räknas även dessa om ip i hög grad upplever dem som egna. 1 Jag har inte Vilket av följande brukar du hjälpa till med hemma åtminstone en gång ? Här får du kryssa för flera rutor. Alltså, minst en gång , brukar du. Om du inte brukar hjälpa till med dessa saker hemma, så kryssar du för den sista rutan. 1 Bädda min säng 1 Diska eller plocka i eller ur diskmaskinen 1 Städa mitt rum 1 Städa någon annanstans än i mitt rum 1 Duka eller duka av 1 Tvätta, stryka, hänga eller vika kläder 1 Ta hand om syskon 1 Jag brukar inte Ungefär hur många timmar brukar du hjälpa till hemma? Är det: , , eller är det ? Om du inte brukar hjälpa till hemma, så kryssar du för den sista rutan. Bara ett kryss! 5 Jag brukar inte Ungefär hur många kompisar har du som du brukar vara tillsammans med ? Är det: ingen, en, två eller tre, fyra eller fem, eller är det sex eller fler kompisar? Om ip frågar: Här är det de kompisar man brukar vara tillsammans med som avses och inte de man kan vara tillsammans med. 3 Två eller tre Bara ett kryss! 4 Fyra eller fem 5 Sex eller fler ska jag ställa några frågor om vad du gör på din fritid under en helt vanlig vecka. För varje sak som jag frågar om ska du kryssa över om du brukar göra det , , , mer sällan eller aldrig. Om jag t.ex. frågar om att lyssna på musik och du brukar lyssna på musik någon stund ungefär , så kryssar du över rutan där det står , precis som exemplet i ditt svarshäfte visar. Under en vanlig vecka, alltså , hur många dagar brukar du göra något av följande :