sou · GPB354d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Den skillnad som finns kvar efter kontroll för individegenskaper är därför den skillnad som inte förklaras av uppenbara faktorer som exempelvis ålderssammansättning i grup- pen. Skillnaden kan inte självklart tolkas som något helt oförklar- ligt eller omotiverat, eller i termer av diskriminering.16 Vår empiriska strategi går ut på att estimera inkomstekvationer för svenskfödda som en funktion av observationsår och en upp- sättning individvariabler: kön, ålder, civilstånd, om det finns barn i hushållet och utbildning. Vi använder sedan det estimerade sam- bandet för att beräkna vilken inkomst utrikes födda skulle ha om inkomstekvationen vore densamma. De individuella avvikelserna från dessa förväntade inkomster används sedan som beroende variabel i separata inkomstekvationer för de olika ländergrupperna med dummyvariabler för kalenderår som enda förklarande variab- 15Den grundläggande gruppindelningen är de tre ländergrupperna, men vi kan även titta på grupper inom respektive ländergrupp, t.ex. invandringskohorter. Strukturen för regressions- modellen är densamma i båda fallen. 16Ett antal studier ger emellertid indikationer på att det förekommer diskriminering, se t.ex. Arai m.fl. (1999), le Grand & Szulkin (2000) och (2001). Koefficienterna för dessa dummyvariabler ger då estimat av de tidseffekter som vi är intresserade av.17 Denna struktur kontrollerar för inkomstskillnader som beror på observerade individkaraktäristika. Inkomster kan också variera utifrån karaktäristika som är icke-observerade i undersökningen, dvs. vissa individer har genomgående högre inkomster än andra med samma observerade egenskaper. Om inflödet och utflödet i urvalet gör att sammansättningen av icke-observerade egenskaper förändras kan detta skapa förändringar i genomsnittsinkomsten. Detta problem är svårhanterligt när det gäller nivåskillnader mellan grupper, men för förändringar över tiden kan vi med det till- gängliga datamaterialet komma lite längre. Vi använder paneldata- metoder som tillåter individuella skillnader i interceptet i inkomst- ekvationen. Detta individuella intercept fångar upp skillnader mellan individer som är konstanta över observationsperioden.18 Estimaten av tidsvariablerna fångar då de genomsnittliga föränd- ringar som individer upplevt. Fortsättningen av avsnittet behandlar i första hand hur nivå- skillnaderna och inkomsternas tidsmönster påverkas av att vi kon- trollerar för observerade och icke-observerade egenskaper. Därefter tar vi upp alternativa och kompletterande indelningar och frågor för att få en mer heltäckande analys. 17 Strukturen för analysen är , β sv ' Xi är inkomsten för individ i, i grupp k, i observationsåret t. , är en och Xi är en vektor av individvariabler. Ekvation (1) används för att få estimat av hur individ- egenskaper påverkar den förväntade förvärvsinkomsten. I ekvation (2) används sedan dessa estimat för att eliminera den förväntade inkomsten. Variabeln dtk är 1 för individer i grupp k i tidpunkt t, 0 annars. Estimaten av /tk ger de tidseffekter som vi är mest intresserade av. Ekvation (2) estimeras separat för varje grupp. 18 Genom att ersätta , i ekvation (2) med en som är unik för varje individ, ,i , elimineras även heterogenitet som inte fångas av observerade variabler. Detta ger en s.k. kallas fixed effect eller within-estimator. Modellen finns beskriven i t.ex. (1993). Figur 3 visar hur inkomstmönstret ser ut bland inrikes och utrikes födda efter kontroll för observerade individvariabler. Skillnaden i inkomst mellan infödda och en grupp av utrikes födda i figuren är den skillnad som inte förklaras av de inkluderade individ- variablerna. Motsvarande gäller över tiden inom en grupp (och mellan grupper och tidsperioder). Resultaten i Figur 3 visar tydligt att skillnader i nivå inte förklaras av observerade egenskaper.19 Inkomstutveckling, arbetsinkomster efter kontroll för observerade individegenskaper Anm: Inkomsten för svenskfödda är genomsnittsinkomsten i gruppen. För övriga grupper är inkomsten 1990 beräknad som: svensk- föddas inkomst + , k i ekvation (2). Inkomsten beräknas som: beräknad inkomst 1990 + tidseffekten /tk . För gruppen infödda an- vänds (slumpmässigt utvalda individer) av det totala urvalet i regressionerna. 19 Ett problem som uppkommer i tolkningen av dessa skillnader är att utbildning som genomförts i kan värderas högre än utbildning i andra länder, och att vi inte kan identifiera var individer fått sin utbildning. Om en klar majoritet av de svenskfödda har utbildningar från , kommer vi att tilldela en person med utländsk utbildning en för hög predicerad inkomst, eftersom den inte baseras på faktiskt humankapital. Tidigare studier finner att var utbildningen skaffats delvis förklarar löneskillnader mellan grupper (le Grand & Szulkin 2000). Bevelander & Skyt (1999) drar slutsatsen att skillnader i sysselsättning till stor del inte förklaras av observerbart humankapital även när man kon- trollerar för var individen fått sin utbildning. Den tydligaste skillnaden mellan Figur 3 och Figur 1 är att nor- diska invandrare har en starkare ställning än personer från övriga givet deras individegenskaper. Stora skillnader som inte förklaras av individegenskaper mellan inrikes och utrikes födda kvarstår. Särskilt stor är som väntat skillnaden för Icke-OECD- gruppen. Dessa resultat är i linje med det som framkommit i tabellerna ovan. Den stora nedgången i gruppen drivs som tidigare nämnts delvis av att det sker ett stort inflöde av individer med svag ställning på arbetsmarknaden. I Figur 4 visas det tidsmönster som framkommer när vi kontrollerar för icke-observerad heterogenitet. Inkomstutvecklingen kan tolkas som den förväntade utveckling en individ skulle ha om effekter av t.ex. åldrande och förändrad utbildningsnivå är borttagna. Skillnaderna mellan är den genomsnittliga observerade skillnaden mellan de två åren inom respektive grupp. Inkomstutveckling, arbetsinkomster, efter kontroll för observerade och icke-observerade individegenskaper Anm: Inkomsten 1990 är beräknad som i Figur 3. är den beräknad på samma sätt som i Figur 3, med skillnaden att tidseffekten /tk tagits från fixed effect-specifikationen. 20 Den genomsnittliga skillnaden mellan (för samma individer) ska jämföras med Figur 3 som visar skillnaden i genomsnitt mellan (där vilka individer som ingår skiljer sig mellan åren). Den kraftiga nedgången i mildras när vi tar hänsyn till in- och utvandring och till att åldersrestriktionen gör att urvalets sammansättning ändras. Nedgången avstannar nu även för denna grupp 1994. För övriga grupper finns ingen dramatisk skillnad mellan Figur 3 och 4. Det är viktigt att notera att även i detta fall är den absoluta nedgången större bland utrikes födda än bland svenskfödda, trots att de har lägre inkomster i utgångs- läget, vilket självklart leder till en ännu större relativ minskning. Enligt beräkningarna kunde en individ i gruppen i genomsnitt förvänta sig en inkomstminskning från 116 1990 till 83 1994, dvs. För gruppen svenskfödda är motsvarande siffror 174 000 och 153 100, en minskning . Alternativa mått på ställning på arbetsmarknaden Vi har enbart tittat på årsinkomsten som mått på en individs ställning på arbetsmarknaden. I detta avsnitt studeras hur stor an- del i respektive grupp och tidsperiod som har en viss grad av koppling till arbetsmarknaden. De tre mått som används är: (1) att ha någon inkomst överhuvudtaget, (2) att ha en inkomst som överstiger ett basbelopp och (3) att ha en inkomst större än noll eller erhålla studiemedel i någon form.21 Den första kategorin be- lyser om individen har någon som helst koppling till arbetsmark- naden , den andra om kopplingen är något mer stabil. Om individen studerar i stället för att arbeta så behöver inte detta vara ett tecken på en svag ställning på arbetsmarknaden. Därför är det tredje måttet intressant som ett komplement. Figur 5a visar utvecklingen för det förstnämnda måttet på sysselsättning. I figuren har vi kontrollerat för individvariabler på samma sätt som i Figur 3. Som framgår av Figur 5a har andelen som varit sysselsatta minskat, dvs. andelen som helt saknar inkomst ökat, i samtliga ländergrupper. Dessutom har skillnaderna mellan grupper ökat över tiden. Mönstret är detsamma som framkommit tidigare: gruppen svenskfödda har högst förvärvsfrekvens, följt av , och med en avsevärt lägre nivå efter decenniets inledande år. 21 Detta inkluderar vanliga studiemedel (lån och bidrag), utbildningsbidrag för doktoran- der, vuxenstudiestöd (lån och bidrag), studiepenning och särskilt utbildningsbidrag (). För att komma under den nivån krävs även för en lågavlönad person att han eller hon endast jobbar en mycket låg deltid, eller att individen inte förvärvsarbetar under en stor del av året. Figur 5b tyder på att andelen individer med svag koppling till arbetsmarknaden har ökat ännu kraftigare än andelen som står helt utanför den. Skillnaderna mellan grupperna är också större när detta mått används. Det förefaller alltså som att det i gruppen med lägst förvärvsfrekvens också finns en större grupp som har en svag koppling till arbetsmarknaden bland dem som förvärvsarbetat . Skillnaderna blir något mindre när vi inkluderar dem som stude- rar bland de sysselsatta (ej i figur). En större andel bland dem som saknar inkomst i gruppen studerar med någon form av studiemedel, och gruppen hamnar därför inte lika långt efter de andra.22 Det är ändå så att det oavsett sysselsättningsmått finns stora skillnader mellan grupperna som inte förklaras av vare sig ålder eller utbildning. Figurerna 5a och 5b antyder att en stor del av nedgången i för- värvsinkomster drivs av att ett ökat antal individer står helt utanför arbetsmarknaden eller endast har en svag koppling till den. Figur 5c visar förvärvsinkomster bland dem som har en inkomst på minst ett basbelopp. Nedgången inledande år är betydligt svagare med denna restriktion på urvalet. Det är intressant att notera att det inte som tidigare är nedgången som är större i än i övriga grupper, utan snarare att gruppen inte följer med i den uppgång som sker under periodens andra hälft. Mönstret bekräftar att sysselsättningsförändringar är den stora förklaringen till minskningen av förvärvsinkomsterna. 22 1998 uppbar av individerna födda utanför utan inkomst studiemedel. I övriga grupper var siffran . Andel med inkomst större än noll, efter kontroll för individkaraktäristika Anm: Se Figur 3 för en beskrivning av hur värden beräknats. Andel med inkomst större än ett basbelopp, efter kontroll för individkaraktäristika Anm: Se Figur 3 för en beskrivning av hur värden beräknats. Inkomst bland individer med inkomst större än ett bas- belopp, efter kontroll för individkaraktäristika Anm: Se Figur 3 för en beskrivning av hur värden beräknats. I den deskriptiva analysen fann vi att det inom ländergrupper fanns skillnader mellan olika kohorter, särskilt i gruppen icke-OECD. Figurerna 6a-c visar inkomstutvecklingen efter denna uppdelning när vi tar hänsyn till observerad och icke-observerad hetero- genitet.23 Samma mönster som i Tabell 6 framträder. Nordiska invandrare har i stort sett jämförbara inkomster (givet individegenskaper) oavsett när de kom till . Med undantag av dem som in- vandrat är inkomsterna likartade i olika kohorter även inom gruppen . Bland individer som kommit från länder utanför är skill- naderna mellan kohorter avsevärt mycket större även sedan vi kontrollerat för individvariabler. Sent anlända individer har en sva- gare ställning, men uppvisar också en betydligt kraftigare uppgång 23 I detta fall har vi poolat alla observationer och inkluderat kontrollvariabler direkt i estime- ringen av tidseffekterna. Jämför med ekvation (1) och (2) där parameterestimat för infödda svenskar används för att eliminera en förväntad inkomst. under slutet av 1990-talet.24 Det är svårt att ha en uppfattning om konvergensen kommer att fortsätta, eller om de kohorter som har en lägre inkomstnivå kommer att fortsätta ha det. Inkomstutveckling för olika kohorter i gruppen , arbetsinkomster efter kontroll för observerade och icke-obser- verade individegenskaper Anm: Inkomsten 1990 är beräknad som: inkomst kohort –69+ kohort- effekt för kohorter 1970–89. För kohorten 90–94 är inkomsten 1991 beräknad som: inkomst 1990 kohort –69 + tidsutveckling –69 + kohorteffekt. För kohorten 95–98 är inkomsten 1996 beräk- nad som: inkomst 1990 kohort –69 + tidsutveckling –69 + kohorteffekt. Eftersom uppgift om utbildning saknas för en stor andel i kohorten 95–98 har inte utbildning inkluderats vid beräkningen av predicerad inkomst för denna kohort. Tidsmönstret är beräknat i enlighet med Figurerna 3 och 4. 24 Även inom gruppen icke-OECD har ländersammansättningen förändrats över tiden vilket skulle kunna påverka gruppens inkomster. En finare nedbrytning av gruppen på olika världs- delar tyder dock inte på detta. Tidsmönstret för olika kohorter är likartat för alla delgrupper. Inkomstutveckling för olika kohorter i gruppen , arbetsinkomster efter kontroll för observerade och icke-observe- rade individegenskaper Anm: Se Figur 6a för beräkning av inkomst. Inkomstutveckling för olika kohorter i gruppen Icke- , arbetsinkomster efter kontroll för observerade och icke- observerade individegenskaper Anm: Se Figur 6a för beräkning av inkomst. Utvecklingen för vissa länder Som diskuterats ovan döljer den indelning i ursprungsregion som använts i analysen stor variation. I detta avsnitt kommer vi att undersöka individer från ett antal utvalda länder separat. Vi har valt att studera de tio länder som har flest individer i urvalet . Detta ger mer detaljerad information om situationen för enskilda grupper, och ger också en indikation på om mönstret i de mer aggregerade ländergrupperna är representativt. Inkomstutveckling för urvalets största ursprungsländer i grupperna och , arbetsinkomster efter kontroll för observerade individegenskaper Anm: De fyra länder som förutom är inkluderade i figuren tillhör urvalets tio största ursprungsländer. Värden beräknade som i Figur 3. Inkomstutveckling för urvalets största ursprungsländer i gruppen , arbetsinkomster efter kontroll för observe- rade individegenskaper Anm: De sex länder som förutom är inkluderade i figuren tillhör urvalets tio största ursprungsländer. Värden beräknade som i Figur 3. De tre nordiska länderna i detta begränsade urval ligger tillsam- mans med OECD-landet relativt väl i nivå med svensk- födda. Individer födda i och har likartade inkomst- nivåer. gällde detta också , men flyktinginvandringen sänkte genomsnitts- inkomsterna kraftigt. har som grupp haft en mindre drama- tisk utveckling, men genomsnittsinkomsten minskade även där. Det är viktigt att komma ihåg att figuren visar en tidsutveckling efter att en förväntad inkomst dragits bort. Det behöver alltså inte vara så att personer från och har de lägsta inkomstnivåer- na även fast ländernas kurvor ligger lägst i figuren. Situationen för dessa grupper kan istället sägas vara sämst givet deras förutsätt- ningar i termer av observerade individegenskaper. Personer från dessa länder har en mycket stor andel högskoleutbildade, och därför blir avvikelsen från det förväntade värdet särskilt stor. I rena medeltal låg i nivå med och . Personer från hade en lägre genom- snittsinkomst, men inte fullt så låg som Figur 7b antyder. Löner och arbetade timmar Resultaten ovan indikerar att en stor del skillnaden i förvärvs- inkomster mellan infödda och utrikes födda förklaras av skillnader i sysselsättning, dvs. om individen överhuvudtaget arbetar eller inte. I detta avsnitt studerar vi individer som förvärvsarbetar, och för- söker belysa hur stor del av inkomstskillnader mellan grupper som förklaras av löneskillnader och hur stor del som beror på skillnader i arbetade timmar. Vårt material för att göra detta är mycket mer begränsat än det vi använder i andra analyser. Vi har endast tillgång till information om löner för personurvalet, och använder bara denna för 1998.25 Resul- taten blir därför något preliminära, men ger ändå en fingervisning om situationen. Tabell 7 visar resultat från regressioner av i tur och ordning: (1) förvärvsinkomst, (2) logaritmen av förvärvsinkomsten givet att individens lön observeras, och (3) månadslönen (beräknad utifrån heltidsarbete). I regressionerna har vi kontrollerat för vanliga indi- vidkaraktäristika som ålder och utbildning (se tabellen för förteck- ning). I a-kolumnerna redovisas de estimerade koefficienterna och i b-kolumnerna de implicerade procentuella skillnaderna mellan de olika invandrargrupperna och svenskfödda. Kolumn 1a visar en oförklarad inkomstskillnad mellan respek- tive grupp och infödda, och inkluderar även dem som saknar för- värvsinkomst. De procentuella skillnader som redovisas i kolumn 1b kan alltså bero på skillnader i sysselsättning, löner och arbetade timmar. Kolumn 2 visar skillnader i inkomster bland dem vars löner observeras. I kolumn tre är den beroende variabeln månadslön. Vi ser att det finns statistiskt signifikanta löneskillnader mellan infödda och både OECD- och Icke-OECD-gruppen, framför allt den . För båda grupperna gäller att ungefär hälften av skillnaden i förvärvs- inkomst bland dem vars månadslön observeras förklaras av skillna- 25 Lönedata är begränsade till individer med minst en fjärdedels basbelopp i förvärvsinkomst , och med en kontrolluppgift innehållande november. der i månadslön. Den resterande delen förklaras av olika mängd arbetad tid, vilket t.ex. kan vara ett resultat av deltidsarbete eller av perioder av arbetslöshet. Dessa resultat antyder att de skillnader i årsinkomst som finns mellan nordiska invandrare och infödda svenskar i princip helt förklaras av skillnader i sysselsättning, vilket är i linje med vad vi fann i Figur 5. För OECD-gruppen svarar sysselsättning för den klart största delen av inkomstskillnaden (), men arbetad tid och löner bidrar. För individer från länder utanför förklarar sysselsättning ungefär hälften av skillnaden, skillnader i arbetad tid en fjärdedel, och löneskillnader den sista fjärdedelen. Skillnader i inkomster och löner 1998 (om >0) -19,442 -10,7 -0,004 -0,4 -0,005 -0,5 (1,614) (0,008) (0,004) -42,379 -23,5 -0,054 -5,2 -0,029 -2,8 (2,553) (0,014) (0,007) -99,254 -55,0 -0,257 -22,7 -0,131 -12,3 (1,353) (0,008) (0,004) Anm: Regressioner av arbetsinkomster/månadslöner, standardfel inom parenteser. Be- roende variabel i (1) är arbetsinkomst, individer utan inkomst inkluderade; i (2) loga- ritmen av arbetsinkomst bland dem vars lön observeras (givet att observerad arbets- inkomst är större än noll – detta orsakar skillnaden i antalet observationer mellan (2) och (3)); i (3) månadslön för motsvarande heltid. Efter varje estimat anges den procentuella skillnaden mellan respektive grupp och svenskfödda. Övriga kontrollvariabler är: kön, ålder, civilstånd, om individen har barn, samt utbildning. Vi har i denna rapport belyst den utrikes födda befolkningens situation på arbetsmarknaden . Vi har i första hand studerat hur arbetsinkomsterna har utvecklats för olika grupper av invandrare och svenskfödda. Resultaten illustrerar tydligt det väl- kända faktum att invandrare som grupp betraktat har en utsatt situation på arbetsmarknaden och att denna försämrades kraftigt i samband med 1990-talets lågkonjunktur. Det grundläggande tidsmönstret i inkomstutveckling är likartat för alla grupper. Det finns emellertid även stora skillnader mellan olika invandrargrupper. Den grupp som har den sämsta inkomst- utvecklingen (och de lägsta inkomstnivåerna) är invandrare från länder utanför västvärlden, framför allt de som invandrat till Sve- rige . Denna grupp har haft det svårt att över- huvudtaget få in en fot på den svenska arbetsmarknaden. Huvud- delen av den stora inkomstskillnaden gentemot svenskfödda drivs av att ett stort antal invandrare i denna grupp inte har några arbetsinkomster alls. Det tycks alltså som om det är de senaste femton årens flyktinginvandrare som fått bära den tyngsta bördan av 1990-talskrisen. En utomordentligt viktig fråga är i vilken utsträckning den svaga inkomstutvecklingen för nyanlända utomeuropeiska invandrare beror på konjunkturella faktorer respektive mer strukturella fakto- rer. Kommer 1990-talets invandrare att över tiden ta igen inkomst- gapet gentemot tidigare invandrare? Det finns vissa tecken på att inkomstutvecklingstakten är högre för de svagaste grupperna, men den startar från en mycket låg inkomstnivå och det är mycket osäkert om de någonsin kommer att komma ikapp tidigare invand- rarkohorter. Invandrare arbetsmarknad SOU 2001:54 Aguilar, R. & B. , 1994. Immigrants in Labour Market during the 1980s, , 3:139–147. Arai M., H. . , 1999. Är arbetsmarknaden öppen för alla?, Bilaga 6 till (SOU 2000:7). & K. , 2001. The Educational Attainment of Adopted Children –Swedish Evidence, mimeo, . Bevelander, P. & H. Skyt , 1999. Declining Employment Assimilation of Immigrants in : Observed or Unobserved Characteristics?, CEPR Discussion Paper No. Borjas, G.J. The Economics of Immigration, , 32:1667–1717. Borjas, G.J. The Economic Progress of Immigrants, i Borjas, G.J. ), Issues in the Economics of Immigration. de los , P. I skärningspunkten mellan genus och etnicitet. Ett ekonomiskt historiskt perspektiv på invandrar- kvinnor i svenskt arbetsliv Arbetsmarknad & arbetsliv 4(1):13 31. Diaconescu, V. & R. , 1992. Utvandrare vem är det? Demografiska rapporter 1992:2. & B. , 1994. Arbetslösheten och arbets- marknadens funktionssätt, Bilaga 8 till (SOU 1995:4). , P. , 2000. Settlement Policies and the Economic Success of Immigrants, Working Paper 2000:22, , univer- sitet. , R.J. LaLonde & O. , 2000. Emigration of Immigrants and Measures of Immigrant Assimilation: Evidence from , 7, 163–204. & P. , 2000. – Longitudinal INdividual DAta for , Working Paper 2000:19, National- ekonomiska institutionen, . Economic Progress of Immigrants in from 1970 to 1990: a Longitudinal Study, 3, 148–157. Hur är arbetsmarknaden för den andra gene- rationens invandrare? Arbetsmarknad och arbetsliv 3(1):5 16. Immigration and the Public Sector: Income Effects for the Native Population in , 12(3):411–430. & D-O. , 2001. Unemployment and Earnings for Second Generation Immigrants – Parent Composition and Ethnic Disparities, mimeo, . & M. , 2000. Flyktingars arbetsmarknad är inte alltid nattsvart, Ekonomisk debatt 28(5):431–439. , W.H., 1993. LaLonde R.J. & R.H.Topel, 1997. Economic Impact of International Migration and the Economic Performance of Migrants, i Rosenzweig, M.R. & O. Stark (red. ), Handbook of Population and Family Economics. le Grand, C. & R. Szulkin, 2000. Permanent Disadvantage or Gradual Integration: Explaining the Immigrant-Native Earnings Gap in , Working paper 7/2000, , . , P., 2000. Vilka förlorade jobbet ?, i , J. ), Välfärdens förutsättningar. Arbetsmarknad, demografi och segregation, SOU 2000:37. Regeringens proposition 1997/98:16, , framtiden och mång- falden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. , D-O., 1999. Refugee Immigrants in . Market Integration, doktorsavhandling, Economic Studies number 84, . , D-O., 2001. Adopted Children in the Labour Market – Discrimination or Unobserved Characteristics?, mimeo, Hög- skolan i . , K., 1999. The Immigrant Experience: Changing Employment and Income Patterns in , 1970 – 1993, doktorsavhandling, Studies in Economic History 9. SCB, 1999. Från folkbrist till en åldrande befolkning. SCB, 2000. Utbildningsnivå för utrikes födda, Statistiska med- delanden UF 49 . & M. , 1998. av invandring: en svensk kulturhistoria. Wadensjö, E. 1990-talets ekonomiska utveckling och arbets- marknaden i SOU 1999:69, Individen och arbetslivet. Perspektiv på det samtida arbetslivet . : Fakta info direkt. Economic Perspectives on Immigrants and Intergenerational Transmissions, doktorsavhandling, National- ekonomiska institutionen, vid . De uppgifter om invandringsår som använts i studien kommer från registret över totalbefolkningen (RTB).