sou · GPB3101d3 · 2002-01-01 00:00:00 — kap. 10 § andra stycket FL) Rennäringslagen (1971:437) motsvaras av 6 kap. 22 § andra stycket lagen om renskötselrätt (7 kap. 10 § tredje stycket FL) motsvaras av 6 kap. 22 § andra stycket lagen om renskötselrätt (7 kap. 4 § andra stycket FL) motsvaras av 6 kap. 22 § andra stycket lagen om renskötselrätt (7 kap. 8 § fjärde stycket FL) motsvaras av 6 kap. 22 § andra stycket lagen om renskötselrätt (7 kap. 7 § första meningen FL) § andra - fjärde stycket motsvaras av 6 kap. 22 § andra stycket lagen om renskötselrätt (7 kap. 5 § FL) motsvaras av 6 kap. 22 § andra stycket lagen om renskötselrätt (7 kap. 7 § andra meningen FL) motsvaras av 6 kap. 22 § andra stycket lagen om renskötselrätt (7 kap. 8 § andra och tredje stycket motsvaras av 6 kap. 28 § lagen om renskötselrätt ( 13 kap. motsvaras av 3 § lagen om bedri- 65 a § första stycket motsvaras av 1 § lagen om bedri- 65 a § andra stycket motsvaras av 2 § lagen om bedri- 65 a § tredje - femte stycket motsvaras av 18 § lagen om bedri- 7 § lagen om bedrivande av rennä- motsvaras av 18 § lagen om bedri- Rennäringslagen (1971:437) 7 § lagen om bedrivande av rennä- § första stycket första me- motsvaras av 8 § lagen om bedri- ningen, andra och tredje § första stycket andra me- motsvarar 9 § lagen om bedrivande motsvarar 18 § lagen om bedrivan- 10 § lagen om bedrivande av ren- motsvarar 3 § jmf med 18 § lagen om bedrivande av rennäring motsvaras av 5 § första stycket la- gen om bedrivande av rennäring motsvaras av 5 § fjärde stycket la- gen om bedrivande av rennäring motsvaras av 6 § första stycket la- gen om bedrivande av rennäring motsvaras av 6 § andra stycket la- gen om bedrivande av rennäring § första stycket 1, 3 och 4 § första stycket 2 motsvaras av 6 § tredje stycket la- gen om bedrivande av rennäring motsvaras av 6 § fjärde stycket la- gen om bedrivande av rennäring Rennäringslagen (1971:437) § andra och tredje stycket motsvaras av 5 § andra stycket la- gen om bedrivande av rennäring motsvaras av 5 § tredje stycket la- gen om bedrivande av rennäring motsvaras av 11 § lagen om bedri- 12 § lagen om bedrivande av ren- motsvaras av 13 § lagen om bedri- motsvaras av 14 § lagen om bedri- 3 kap. 5 § lagen om renskötselrätt 3 kap. 4 § lagen om renskötselrätt 3 kap. 7 § lagen om renskötselrätt 3 kap. 4 § lagen om renskötselrätt § 1-3 och 9 7 kap 1 § lagen om renskötselrätt 19 § lagen om bedrivande av ren- motsvaras av 15 § lagen om bedri- motsvaras av 6 kap. 22 § andra stycket lagen om renskötselrätt (7 kap. 17 § FL) motsvaras av 20 § lagen om bedri- vande av rennäring och 7 kap. 3 § första och andra stycket lagen om 22 § lagen om bedrivande av ren- näring och 7 kap 5 § lagen om ren- Rennäringslagen (1971:437) motsvaras av 21 § lagen om bedri- vande av rennäring och 7 kap 4 § 7 kap 5 § lagen om renskötselrätt Förslagen och motsvarande bestämmelser i rennäringslagen (1971:437) Om en bestämmelse i förslaget skiljer sig i sak från en bestämmelse i rennäringslagen har det markerats i tabellen med motsvarar. Saknas den anmärkningen innebär det att förslagets bestämmelse är i sak oför- ändrad även om ordalydelsen kan ha ändrats av redaktionella skäl. § andra stycket första mening- § andra stycket andra mening- § tredje stycket första mening- motsvarar 6 § första stycket § tredje stycket andra mening- § första stycket, 20 § § första och andra stycket § första stycket, 18 och 19 §§ § första och andra stycket § andra och tredje stycket § första, tredje och fjärde 11 § första och andra stycket 11 § tredje stycket 13 § första - fjärde stycket 13 § femte stycket motsvarar 7 § andra stycket motsvarar 7 § första stycket § andra och tredje stycket § första och andra stycket motsvarar 30 § första stycket motsvarar 28 § andra stycket § första och andra stycket motsvarar 9 § första stycket 10 § första stycket motsvarar 38 § andra stycket § första och andra stycket 39 § första och tredje stycket § andra och tredje stycket motsvarar 48, 49, 51 och 52 §§ 58 § första stycket motsvarar 58 § tredje stycket, 59 § 3, 5-7, 60 - 63 §§ § tredje och fjärde stycket motsvarar 59 § 1, 2 och 4 motsvarar 54, 55 första stycket, 56 och 57 §§ § första och tredje stycket motsvarar 39 § första och andra andra, fjärde och femte § 1 - 3 94 § 1 - 3 § första och andra stycket 102 § första stycket 1.2Lag om bedrivande av rennäring Om en bestämmelse i förslaget skiljer sig i sak från en bestämmelse i rennäringslagen har det markerats i tabellen med motsvarar. Saknas den anmärkningen innebär det att förslagets bestämmelse är i sak oför- ändrad även om ordalydelsen kan ha ändrats av redaktionella skäl. Lag om bedrivande rennäring motsvarar 65 a § första stycket 65 a § andra stycket motsvarar 73 § första stycket § andra och tredje stycket motsvarar 73 § andra stycket motsvarar 74 § första stycket motsvarar 77 § första stycket motsvarar 79 § första stycket motsvarar 80 § första stycket 66 § första stycket § andra och tredje stycket 68 § första stycket första me- § andra och tredje stycket motsvarar 68 § andra och tredje Lag om bedrivande rennäring 9 § första stycket motsvarar 68 § fjärde stycket, 12 och 13 §§ rennäringsförordning- 9 § andra stycket motsvarar 68 § fjärde stycket motsvarar 85 § första stycket § andra och tredje stycket § andra och tredje stycket motsvarar 15 § andra stycket motsvarar 15 § tredje och fjärde stycket, 22 §, 65 a § tredje - femte stycket, 66 § tredje styck- et, 68 § femte stycket, 71 § För att belysa hur skogsbruket har påverkat och påverkar tillgången på marklav och trädlav som kan användas som vinterbete för renar har beställt statistiskt material från Riks- skogstaxeringen Renskötselområdet definierades i beställningen som omfattande , samt större delarna av , delar av och norra . Följande frågor har ställts till Riksskogstaxeringen, 1)Hur stor andel av marken inom renskötselområdet är produktiv skogsmark? 2)Hur stor andel av den produktiva skogsmarken är lavmark? När det gäller denna fråga vill vi ha ett differentierat svar med uppgifter om andel produktiv skogsmark som är lavrik typ, respektive lavtyp. Finns det något samband mellan hur mycket lav det finns och ålder på sko- gen? 3)Hur stor andel av skogen inom renskötselområdet är hänglav- bärande? (Om man utgår från att detta gäller barrskog som är eller äldre)? Hur stor del av den hänglavbärande skogen är undantagen från skogsbruk till följd av att marken är skyddad som naturreservat, nationalpark eller liknande? 4)Hur stor andel av den produktiva skogsmarken med hänglavvegeta- tion avverkas ? 5)Hur stor andel av den produktiva skogsmarken på lavmark avverkas ? 6)Hur stor andel av den produktiva skogsmarken på lavmark är plantskog ? 7)Vilka avverkningsmetoder används på lavmark? (Andel kalavverk- ningar andel andra avverkningsmetoder) 8)Hur stor andel av den skog som avverkas på lavmark markbereds? 9)Vilka typer av markberedning rör det sig om? (Andel hyggesharv- ning, högläggning, bränning. Andel mer skonsamma markberednings- metoder)? 10)Hur stor andel av lavmarken är planterad med contortatall el- ler lärkträd? 11)Hur många kilometer skogsbilvägar finns inom renskötselområdet ? Hur stor andel av det totala vägnätet (allmänna vägar och skogs- bilvägar) utgör skogsbilvägarna ? 12)Hur är situationen när det gäller fråga 1-11 jämfört med hur det såg ut ? Vi vill ha resultaten såväl länsvis som för hela området och för följande ägarkategorier, 1) , och , 2) Övriga storskogsägare, 3) Privata mindre skogsägare och Allmän- ningsskogarna. Nedan följer svaren baserade på data från Riksskogstaxeringen. Utredning om renbetesförhållanden med data från Utredningen rör i första hand förhållanden och åtgärder baserade på Riksskogstaxeringen (RT) för perioden . I några fall har även data från 1953-55 kunnat användas för att se eventuella förändringar över tiden. RT är en stickprovsinventering med ett relativt glest, årligt stickprov över hela landet. Normalt används data för att få en tillräcklig noggrannhet på länsnivå. I data av denna typ förekommer stickprovsfel och mätfel. Stick- provsfelen härör av att inte hela populationen (här skogsmark inom renskötselområdet) undersöks, utan bara en liten del av den. Felen kan bli mycket stora om dataunderlaget är litet. Därför är enskilda uppgifter för ägargrupper, åldersklasser osv. – särskilt inom renskötselområdet i W län – mycket osäkra. De slutsatser som dras nedan, baseras dock på relativt säkra resultat av beräkningarna. Mätfelen härur av rena mätfel och variationer i bedömningar. Ett exempel är bottenskiktstypen, som klassas utifrån olika artgruppers an- del av bottenskiktets täckning inom en provyta med 10 m:s radie. Vid jämförelser mellan olika perioder, som här mellan 1953–57 och 1995– 99, tillkommer problem med olika definitioner och tillämpning av in- struktionen. Därför måste jämförelsen av andelen lavrik skogsmark mellan de två perioderna anses osäker. Ett ytterligare problem vid jämförelsen mellan perioderna, är att i datat från 1953-57 har inte renskötselområdet kunnat urskiljas exakt. Det har därför approximerats med hela län/länsdelar (BD, AC, Z, Y och W ). Arealer, särskilt för Z, Y och W län, bör således jämföras med försiktighet. Andelar av arealer bör dock på- verkas marginellt. 1.Ca 60 % av landarealen exkl. fridlyst mark inom de aktuella länen utgörs av skogsmark (produktion minst 1 m3sk per hektar och år). Den- na andel har förändrats obetydligt . 2.Andel lavmark av all skogsmark. Lavtyp: av befintligt bottenskikt inom provytan (10 m ra- die) utgörs av lavar Lavrik typ: av befintligt bottenskikt inom provytan (10 m radie) utgörs av lavar Inom län, % Inom ägare, % (lavtyp+lavrik typ) Inom åldersklasser, hela landet * Inom länen utgörs 6–av skogsmarksarealen av lavmark, Ande- len är minst i Z och störst i W län. I BD, AC och Y län varierar andelen . Lavtyp och lavrik typ upptar ungefär lika stor are- al, i W län dominerar dock lavtyp. Jämfört med 1953–57, har andelen lavtyp (som är jämförbar) minskat, särskilt i BD, AC och Z län. I har andelen minskat från , i från 9 till 4 och i från . * och AssiDomän har störst andel lavmarker (), hos övriga storskogsbruket och privata är andelen . *Andelen lavmarker är något mindre i den äldre skogen, störst inom åldersklassen 21–(), minst i skog äldre än (). 1953–57 var andelen lavtyp i skog äldre än . *1953–57 fanns väsentligt större arealer riktigt gammal skog med lavtyp, dvs med ett bottenskikt med lav. var denna areal ca , hela (en del av denna areal har dock blivit reservat mellan perioderna). Andel hänglavbärande skog (barrskog äldre än ) Areal, 1000 ha för olika ägare samt skyddat Andel av alla skogsmark, % * Störst areal gammal barrskog i BD och AC län, 602 000 resp. 423 000 ha. Små arealer i Y och W län. Normal andel av alla skog är 15–, andelen är störst i Z och W län, 24 resp. . Arealen gammal barrskog har minskat betydligt . Då fanns ca 2,5 milj hektar sådan skog inom renskötselområdet. *Ägare 1 och 3 har störst areal gammal barrskog totalt sett, 488 000 resp. 634 000 ha. Vad gäller andel av all skog för de olika ägarna, är den 15–med små skillnader mellan ägarna. *I reservat och nationalparker finns 386 000 ha gammal barrskog, vil- ket motsvarar av all gammal barrskog inom renskötselområdet. –98 slutavverkades den gamla barrsko- gen (hänglavskogen) medan gallrades. Andelen som slutavverkades var oförändrad jämfört med föregående femårsperiod och tidigare förekom knappast gallring i denna typ av skog. Under pe- rioden –86 slutavverkades en större andel, av arealen årli- gen. 5/7. förekom avverkning på av skogsmarken med lavvegetation (lavtyp och lavrik typ), varav slutav- verkning och gallring . Gallring har ökat och slutavverk- ning minskat jämfört med föregående femårsperioder. Areal skog på lavmark (lavtyp+lavrik typ) Andel av total areal lavmark, % *över all lavmark, är andelen skog , an- delen är störst hos ägare 2, . 1953–57 återfanns av all lavmark i skog under . *Andelen ung skog av all lavmark är störst i Z och Y län, , lägst i BD län, . 8/9. –98 markbereddes av slutavver- kad areal på lavmarker. Andelen sjönk betydligt jämfört med föregåen- de femårsperioder. domine- rade harvning (ingen hyggesplogning finns registrerad). Contortatall finns lavmark, dvs på av all lavmark. Andelen är störst hos ägare 2 (storbolag exkl. As- siDomän), , och minst hos småskogsbruket, . tortaskog på lavmark är störst i Z och W län, resp. , och minst i BD och AC län med . 11.Finns inga uppgifter hos Riksskogstaxeringen om detta. 12.Hyggesstorlek, dvs arealen av slutavverkade områden (hyggen) har förändrats inom renskötselområdet . Andelen av den slutavverkade arealen som återfinns i den största areal- klassen, över 20 ha, har minskat betydligt. Detta gäller särskilt i AC och Z län (i tabellen nedan saknas uppgifter för Y och W län pga för lite data). Andel av hyggesareal inom hyggen med areal över 20 ha, %. Avverkat säsong 1–5. Skogsmarksarealens fördelning på åldersklasser och bottenskiktstyper 1953-57. Skogsmarksarealens fördelning på åldersklasser och bottenskiktstyper 1953-57. Areal skogsmark fördelad på bottenskiktiktstyp och beståndsålder. Tax 1995- 99. Privata/Allmänningar/Övr allmänna Areal skogsmark fördelad på bottenskiktiktstyp och beståndsålder. Tax 1995- 99. Privata/Allmänningar/Övr allmänna -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 Areal skogsmark fördelad på bottenskiktiktstyp och beståndsålder. Tax 1995- 99. Privata/Allmänningar/Övr allmänna -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 -20,0 Andel skog på lavmark i åldersklass -. Total areal skogsmark på lavmark Andel<=20 år, procent Areal barrskog resp övrig skog . -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 -120,0 Hela landet Ägare alla Hela landet Ägare alla -120,0 Areal skogsmark med bottenskikt lavtyp/lavrik typ och contorta Tax 1995- 99 avverkad barrskog (hänglavskog) under tre femårsperi- oder (tax.år). avverkad skog på lavmark (bottenskikt lavtyp, lavrik, lavrik vitmos- styp) under tre femårsperioder (tax.år). Slutavverkad areal säsong 6-10 (på lavmark) fördelad på markbered- ningstyper. Areal barrskog (talland+granand ge 7) inom reservat avsatta . Skydd 1= Totalt skydd Skydd 2= Delvis totalt skydd I denna bilaga redovisas renbetet inom renskötselområdet i två upp- sättningar kartor. I den första kartuppsättningen redovisas var mycket gott vinterbete och mycket gott grönbete finns inom respektive sameby. I den andra kartuppsättningen redovisas var mycket gott vinterbete finns inom olika markägarkategoriers mark. Sist i bilagan finns en tabell som visar hur mycket gott vinterbete som finns på skogsmark inom renskötselområdet fördelat på olika markägarkategoriers mark. Uppgifterna bygger på data från Svensk-Norska renbetes- kommissionens databas som finns hos i . Bearbetningarna har utförts av Nihad Hodzic. Förslag till Förordning angående de svenska Lapparne och de bofaste i samt till Förordning angående renmärken af den dertill utaf Kongl. Maj:t förordnade kommitté (1883) DsKn 1979:8 Samerna och kommunerna DsJo 1984:2 Koncessionsrenskötseln SOU 1964:27 Lag om förvaltningsförfarandet SOU 1968:16 Rennäringen i SOU 1975:99 och 100 Samerna i SOU 1986:36 Samernas folkrättsliga ställning SOU 1989:41 Samerätt och Sameting SOU 1995:97 Miljöklassning av snöskotrar SOU 1997:193 Steg mot en minoritetspolitik SOU 1999:25 Samerna ett ursprungsfolk i SOU 1999:104 Nya samboregler SOU 2000:1 En uthållig demokrati! SOU 2000:52 Framtidens miljö - allas vårt ansvar SOU 2000:89 Minerallagen, markägarna och miljön SOU 2000:108 Ett förbättrat djurskydd N:o 2, 1886 Särskilda Utskottets Utlåtande N:o 1, 1886 prop. N:o 56, 1898 1928:43 Förslag till lag om svenska lapparnas rätt till renbete i m.m. 1960:64 Lag om renmärken m.m. prop. 1971:51 Förslag till rennäringslag m.m. 1972:109 Förslag till expropriationslag m.m. prop. 1975/76:209 Ändring i regeringsformen 656 Referenslista SOU 2001:101 1976/77:80 Insatser för samerna 1984/85:226 Ändring i rennäringslagen (1971:437) 1985/86:3 Förslag till lag om hushållning med naturresurser m.m. prop. 1986/87:58 Jaktlag m.m. 1987/88:85 Miljöpolitiken inför 1990-talet prop. 1990/91:3 Skogsbruket i fjällnära skogar prop. 1990/91:90 En god livsmiljö 1991/92:134 Riktlinjer för överföringen av verksamheten vid domänverket till aktiebolagsform 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. prop. 1992/93:226 En ny skogspolitik 1994/95:100 bilaga 10 Budgetpropositionen 1995 prop. 1995/96:226 Hållbar utveckling i landets fjällområden prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition prop. 1996/97:163 Den kooperativa företagsformen 1997/98:1 utgiftsområde 23 Budgetpropositionen skr. 1997/98:13 Ekologisk hållbarhet 1997/98:45 Miljöbalk 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst prop. 1997/98:145 Svenska miljömål 1998/99:143 Nationella minoriteter i 1999/2000:1 utgiftsområde 23 Budgetpropositionen prop. 1999/2000:73 Jaktens villkor 2000/01:1 utgiftsområde 23 Budgetpropositionen prop. 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitik 2000/01:130 Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier prop. 2001/02:1 utgiftsområde 23 Budgetpropositionen prop. 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning FN:s konvention om rasdiskriminering (SÖ 1971:40) FN:s konvention av om medborgerliga och politiska rättigheter (SÖ 1971:42) Konventionen om biologisk mångfald (SÖ 1993:77) ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2) Europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3) konvention (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk i NJA 1942 s. 336 NJA 1981 s. 1(skattefjällsdomen) NJA 1993 s. 764 Regeringsrättens dom i mål 8252/1999 Regeringsrättens dom i mål 5877/1998 Hovrättens för beslut i mål Ö344/99 Hovrättens för dom i mål B 305/99 Kammarrätten i dom i mål 3815-3824/1998 , : FjällAgendan, Slutrapport från Fou-projekt om hållbart nyttjande av naturresurser i fjällen, , : Statsmakten och äganderätten, 1987 , : Samernas rätt i ny belysning Sv JT 1990 , : Aktuell debatt, SvJT 1994 , : Grundlagen och fastighetsrätten, 1996 ; Några samerättsliga frågor, SvJT 2000 , : Mera om rätten till SvJT 2001 , : Skogsbrukets effekter på renbetet är oftast negativa, Hänglavsresurserna påverkas långsiktigt, Renbetes effekter på skogsbruket varierar, Boazodiehtu, Nyhetsblad om forskning & utveckling i renskötseln, Nr 2-99(4) , Ö., Holand, Ö., Staaland, H. & ,M. Renenes anpassning och näringsbehov - Reindrift i NordvestEuropa i 1998:31-46 , Ö., Gaare, E. Renhjordens produksjonspotensial- Reindrift i NordvestEuropa i 1998:73-86 , : Firmarätt, 1998 GLOBIO Report 2000 om medverkan av ursprungsfolk för att åstadkomma skydd och bevara miljön i , : Rennäringen, en presentation för skogsfolk, 1989 , : Property rights, Ethics and Conflict resolution, Foundations of the in , doktorsavhandling, , 2000 Håstad, : Sakrätt avseende lös egendom, 1994 Korpijaakko-Labba , Om samernas rättsliga ställning i - , doktorsavhandling vid , 658 Referenslista SOU 2001:101 Laponia, världsarv, Strategiska frågor för utveckling av världsarvet Laponia i och kommuner LIFE 96ENV/S/367RAPPORT/SVSAC/VIN14 Hänsyn till renskötsel vid långsiktig virkesproduktion LIFE 96ENV/S/367RAPPORT/SVSAC/VIN15 Avverkningsmöjlig- heter och skogens utveckling på lång sikt inom kommun LRF/Skogsägarnas Policy: Familjeskogsbruk och renskötsel - i samverkan för , : Så länge vi har marker, 1989 , : Samernas skatteland - Med särskild syftning , artiklar i Samefolket nr 1 och 2/2000 Mallmén, : Lagen om ekonomiska föreningar, 1989 Mallmén, : Lagen om ekonomiska föreningar, 1995 Mijá Ednam, Samebyarnas Laponiaprogram, 1999 , : Svensk associationsrätt i huvuddrag, 1998 Nord, : Modellstudie av potentialen för renbete anpassad till kommande slutavverkning, SLU : Slutrapport, Projekt skogsbruk, Dnr S. 43-44/96, Upprättad av i , Reindriftslovutvalget, Innstilling avgiven Renbruksplan; Delrapport projekt , Dnr 351-252- Riksdagsrevisorernas rapport /97:RR4, förslag angående stödet till rennäringen Riksskogstaxeringen Statistik 1995-1999 Rubenson, : , 1998 SCB, m.fl. 1999. ,, , . Skogsbruk - rennäring, Utvärdering av samråden , Skogsvårdslagen, , , 1999 Svensk FSC-standard för certifiering av skogsbruk, 2000 Svensk-Norska renbeteskommissionen av : Betänkande lämnat , : Svensk sakrätt, I Lös egendom, 1974 , B 1998 Radiocesium i ren slaktsäsongen 1998/99 - Årsrapport till SLV och SJV.