sou · GPB345d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Efterfrågan och ekonomi styr framtiden, tyvärr utan ett långsiktigt perspektiv. Fort- bildningen och kompetensutvecklingen av vägledare bör ha en stabil bas att stå på och inte leva i projektform. Utvecklingsmöjligheterna är stora. Verksamheten skulle kunna vara plattform för olika EU-projekt, internationella kontakter, metod- utveckling och forskning inom området, avslutar . Bara efterfrågestyrd upphandling av utbildning – Tel –180 50, På Vägledningsinfoteket i erbjuds vägledning som är obunden och självständig, med individens bästa i fokus. Man strävar efter ett så individuellt, efterfrågestyrt utbildningssystem som möjligt. All upphandling sker efter vägledningssamtal. När studie- och yrkesvägledningen inte är sammankopplad med kom- munens egen skolorganisation kan man skapa ett rikare utbud av utbildningar i samverkan med fler utbildningsorganisationer, menar infotekschefen . All ansökan till utbildning sker via ett eller flera samtal med väg- ledare. Inga kursstarter inplaneras i förväg. Istället arbetar väg- ledarna med att upprätta individuella studieplaner och med att regi- strera olika önskemål enligt ett eget uppbyggt registersystem. När intresse finns för en viss typ av utbildning eller kurskombination så fastställs kursstart och vilken utbildare som ska få uppdraget. Vägledningsinfoteket erbjuder en form av vägledning som är anpassad för flexibla studieplaner och ett utbildningsutbud som omfattar flera olika studieformer. Vägledningen är också anpassad för ett samhälle där individens studieval inte längre sker vid ett fåtal tillfällen i livet utan är ett återkommande inslag i en karriär. Vägledningen är därför inriktad på kontinuerliga, mindre omfattande vägledningssamtal fördelade . Man fokuserar också på själva studie- och yrkesvalet och samverkar därför med till exempel arbetsförmedling, socialförvaltning och . Detta eftersom många behöver stöd och hjälp innan ett studie- och yrkesval kan bli aktuellt. Ett alternativ för dessa är också vägledande orienteringskurser. Hjälp till självservice är ett nyckelbegrepp, att lära människor att på egen hand söka information om utbildning och arbetsliv, poängterar . All vuxenutbildning samlad under ett tak saknar närhet till högskola och CSN-kontor. Utbild- ningsnivån bland kommuninvånarna är bland de lägsta i . Inom ramen för kommunens utbildningsorganisation inrättades 1999 ett särskilt verksamhetsområde, CFL som samlar all vuxenutbildning i en gemensam organisa- tion. Vägledningsinfoteket drivs i samverkan mellan CFL, och arbetsförmedlingen i . Vi har visat att man även i mindre kommuner framgångsrikt kan sam- verka mellan kommun och arbetsförmedling kring ett väglednings- centrum, som dessutom har en självständig roll i förhållande till sina uppdragsgivare, säger . I genomsnitt besöker 350 personer Vägledningsinfoteket . Den vanligaste besökaren är en vuxen kommuninvånare som vill ha vägledning/information kring studier. Öppettiderna är gene- rösa, 10 – 18 varje vardag och 10 – 14 . Studievägledning erbjuds som drop in-service, utan tidsbokning. Besökaren kan träffa två vägledare från arbetsförmedlingen och två kommunala studie- och yrkesvägledare. Vägledarna arbetar i en öppen kontorsmiljö som underlättar sam- verkan mellan personalen och skapar en effektiv och obyråkratisk miljö utan tidsbokning, besökslampor och kölappar, menar . Vägledningsinfoteket erbjuder nu också företag och offentliga arbetsplatser studievägledning för sina anställda som ett försöks- projekt inom Växtkraft mål 4. Syftet är att förbereda verksamheten för ett framtida individuellt kompetenssparande, som för att fungera sannolikt kommer att kräva omfattande vägledningsinsatser riktade till anställda, tror . Vägledningsinfoteket ingår också i en regional samverkan kring valideringsfrågor – ett inslag i vuxenutbildningen som många kommuner ägnar sig åt men där samverkan ofta saknas. Virtuellt infotek på nätet utarbetas en hemsida som riktar sig till distansstu- derande eller andra som av olika skäl inte kan ta sig till central- orten, ett slags virtuellt infotek. På Vägledningsinfoteket finns arbetsförmedlingens kundarbets- platser och ett flertal datorer med direktuppkoppling till Internet. Dessa uppkopplingar saknar de hinder och spärrar som återfinns i kundarbetsplatserna. Trots detta har vi inte haft problem med åverkan. Och skulle så ske så kan datorernas innehåll snabbt ersättas, säger . En utredning om Vägledningsinfotekets framtid avslutades . Utredarna föreslog att verksamheten ska permanentas. Ansvars- område och metoder ska vara ungefär desamma som . Utredningsgruppen såg flera tungt vägande skäl för att Vägled- ningsinfoteket bör bli en permanent verksamhet, bland annat: Genom att samordna väglednings- och informationsinsatser till ett centrum skapas kostnadseffektiv verksamhet som kan medverka till en ökad flexibilitet inom den framtida vuxenutbildningen. Vägledningsinfoteket i samarbete mellan kommunen och arbetsför- medlingen skapar möjligheter för samverkan med näringslivet, olika studieförbund, privata utbildningsorganisationer och högskolan. I ett samhälle med hög utvecklingstakt inom arbetslivet och ständigt höjda kunskapskrav ställs det krav på återkommande kompetens- utveckling inom arbetslivet. Vägledningsinfoteket har genom sin lättillgänglighet och sitt helhetsperspektiv goda möjligheter att vägleda och informera arbetslösa, anställda och företagare m.fl. i utbildnings- planering. I perspektiv av samhällets kommande satsning på individuellt kompe- tenssparande där individen är bärare av pengarna blir det särskilt viktigt att kommunen tar ett ansvar för en intresseneutral information och vägledning. Ger kunden makten över sina val – Kontaktperson: ledningsgruppens ordf. Tel: 090–15 15 13 Tel: 090–15 17 61 Infotek i ska vara ett vägledningshus som genomsyras av liv, rörelse och kreativitet. Ett hus där studie- och yrkesvägledningen står i centrum, utvecklas och görs tillgänglig för alla. Här ska olika myndigheter, utbildningsanordnare, företagare, kunder och vägledare träffas och hitta nya vägar. Ett hus där teman, workshops, gruppaktiviteter och enskilda samtal ingår i verksamheten på ett naturligt sätt. Så lyder visionen och man har definitivt kommit en god bit på vägen. Målet är att kunden ska stå i centrum och uppleva att information och personalens kunskap är aktuell, pålitlig och lättill- gänglig. Personalens förhållningssätt ska präglas av respekt, öppen- het och servicekänsla. Infotek är ett vägledningscentrum för studiefinansie- ring, utbildningar, arbetsmarknad och yrken. Här finns informa- tion i alla varianter; muntlig, skriftlig, visuell och databaserad. Vägledningen ska stimulera kunden att själv söka och finna önskad information. Personalen vidgar besökarens perspektiv för att på så sätt underlätta för denne att fatta väl övervägda beslut, förklarar , ledningsgruppens ordförande. Drop-in tillämpas, här kan kunden komma och gå som hon vill. Hon behöver inte boka tid och det förs inte några personakter. Kunden kan själv bestämma vad hon vill göra under sitt besök och hon tar själv kontakt med personalen om det behövs. Kunderna ger gott betyg Kundernas erfarenheter av verksamheten är positiva, det visar genomförda kundundersökningar. En majoritet anser att persona- len är serviceinriktad och har ett professionellt arbetssätt. Perso- nalen uppfattas som kompetent – i detta ligger också förmågan att bedöma när man som personal ska gripa in och bistå. Kunderna uppskattar att själva få välja i vilken utsträckning man behöver hjälp. Att på egen hand kunna klara sin studie- och yrkesvalspro- cess tycks vara centralt. Flera kunder uppskattar att väglednings- processen på det här sättet har blivit synlig för dem. Verksamheten startade som ett treårigt projekt 1997 och har permanentats. Arbetsförmedlingen, kommun, och samverkar och har personal på plats. Även AF Utland och finns samlokaliserade här och sam- arbetet är väl utvecklat. Våra samarbetspartner ser infoteket som en kvalitetshöjning och ett bra komplement till sina ordinarie verksamheter. Vi både avlastar och kompenserar övrig studie- och yrkesvalsverksamhet i kommunen. Förutsättningarna för fortsatt och utvecklad samverkan är mycket goda, säger . Den samlade kompetensen och god tillgänglighet på en neutral arena är stommen. Det centrala läget mitt i staden är också en viktig grund. Infoteket ska vara tillgängligt för alla, oavsett ålder eller utbildnings- och yrkesbakgrund, menar . och på Infoteket berättar att väg- ledarens viktiga roll i det livslånga lärandet blir tydlig på Infotek . Stora och genomgripande förändringar sker i snabb takt i samhället . Yrken kommer till, försvinner och förändras. Fasta jobb ersätts av projektanställningar och just-in-time arbeten. Prognoserna över arbetsmarknad och yrken blir allt osäkrare. Kraven på de anställdas kunskap förändras. Många kommer att behöva återkommande utbildningar under livet. Behovet av information om utbildning, yrken och arbetsmark- nad ökar som informationen blir alltmer komplex och svåröverskådlig. Här kan vi ge en sammanhållen och lättillgänglig bild av hela utbild- ningsväsendet och möjligheterna på arbetsmarknaden, säger . Kunderna ska arbeta självständigt och ta ansvar för sina val. Det innebär att den personliga kontakten mellan vägledare och besö- kare minskar som lokalernas utformning ökar i betydelse. Vi vill komma ifrån den traditionella vägledningen där en kund står utanför en dörr och knackar på för att komma in till vägledarens kontor, där denne sitter bakom sitt skrivbord med bilder av familjen. Vi strävar istället efter att skapa en miljö där våra besökare kan arbeta med sitt val på sina egna villkor, säger . Tillgång till ständigt aktuell information Databaser och dataprogram har gett personalen tillgång till en stor mängd, ständigt uppdaterad information. Informationsbearbetande program av typen intressetester har öppnat nya möjligheter. I kunddatorerna finns vägledningsprogram, intressetester och informationsdatabaser av olika slag. Dessutom finns handlings- planer som ger en röd tråd på resan mot målet. Alla kunddatorer har en fast uppkoppling mot Internet. är det många som önskar enskilda samtal. För att kunna tillmötesgå dessa önskemål skulle vi behöva större lokaler och mer personal, något som kräver utökade resurser, hävdar . Infoteket har ungefär 1 000 besökare . Den genomsnitt- lige kunden är kvinna, svensk medborgare och i åldern 18 – . Hon studerar och har gymnasiestudier eller högskolestudier som högsta angivna utbildning. Hon har tidigare besökt vid ett flertal tillfällen. Anledningen till hennes besök är att hon vill vidareutbilda sig, att hon är osäker inför sin framtid och att hon behöver särskild information om olika yrken och utbildningar. Frukostmöten är en återkommande aktivitet och en del i mark- nadsföringen. Vid dessa möten bjuds samarbetspartner in. Man bjuder också in företrädare för verksamheter som har anknytning till studie- och yrkesvalsfrågor. I ledningsgruppen för infoteket sitter arbetsförmedlingen, skolan, och samt en personalrepresentant. Personalen på infoteket fungerar som självstyrande arbetsgrupp utifrån beslutade mål och riktlinjer. De har ett stort eget ansvar, något som verkligen har stimulerat och utvecklat såväl arbetsgruppen som verksamheten, avslutar . Samlad kompetens ger hög kvalitet – Tel: 0340–88893, 070–528 88 93, I ett arbetsliv som genomgår stora och allt snabbare föränd- ringar kommer vägledning att vara ett återkommande behov under hela det yrkesverksamma livet. Genom att samla kompetens från både skola och arbetsförmedling blir den gemensamma kunskapen en god grund för att erbjuda vägledning med hög kvalitet, säger på Yrkesvägledare. Vägledarna tillhör en paraplyorganisation med representanter från olika skolformer, arbetsförmedling, och . Sam- arbete sker också med näringsliv och utbildningsanordnare. Här erbjuds vägledning och information om yrken och utbildningar för alla invånare i kommunen. yrkesvägledare är också det gemensamma forumet för frågor som rör vägledning, fortbildning med mera. Personal från kommunen, arbetsförmedling och finns här. Sin anställning har de på respektive enhet men vissa finns på själva vägledningscentrumet delar av sin arbetsvecka. För ett fåtal personer är centrumet den enda arbetsplatsen. Rektor inom gymnasieskolan är ansvarig för verksamheten. Det finns en styrgrupp som är sammansatt av gymnasiechef, chef för arbetsförmedlingen och chef för (centrum för livslångt lärande, vuxenutbildning). Respektive enhet betalar löner för sina anställda. Gemensam budget för övriga kostnader delas mellan gymnasieskolan, arbets- förmedling och CLL. Metoderna är huvudsakligen hjälp till självhjälp vid informa- tionssökning med dator, informationssamtal med vägledare, enskilda vägledningssamtal och gruppvägledning. Man har riktade informationsinsatser, exempelvis om yrken och branscher, och särskilda vägledare informerar om arbete/utbildning utomlands. Yrkesvägledare anordnar utbildningsmässan och administrerar och samordnar särskild prövning. Man står också till tjänst med bedömning och värdering av betyg samt information Samarbete sker med dyslexiföreningen . De olika organisationerna samverkar kring vägledning av enskilda, då vi försöker finna individuella lösningar. Vi hjälper till med validering och undviker så långt det är möjligt dubbelarbete. Det är ganska oby- råkratiskt, berättar . Yrkesvägledare sköter också information till kommun- invånarna angående kursutbud inom . Man planerar, organiserar och sköter ansökningar och vägledningssamtal vid ansökan till dessa utbildningar. Samtliga vägledare inom har i större eller mindre omfattning kontakt med verksamheten på Yrkes- vägledare. Vår bedömning är att behovet av och efterfrågan på vägledning kom- mer att öka . Önskvärt är att vi utökar kontakterna med näringslivet, menar . gjordes en utvärdering, där det bland annat framkom att nästan samtliga tillfrågade tyckte att de hittat den information de sökte under besöket på Yrkesvägledare. Verksamheten har haft ungefär 9 700 besökare . Marknadsföring på många olika sätt Information om verksamheten sprids ofta genom personliga kontakter. Artiklar i lokalpress och annonsering förekommer. Var- bergs Yrkesvägledare ordnar också besök på arbetsplatser och man bjuder in företag och kommunala arbetsplatser. På platser som besöks av många människor delas ibland flygblad ut. Ett annat sätt att marknadsföra sig är via välbesökta utbild- ningsmässor, information till gymnasieelever och information på stan i samband med torghandel. görs en fortbildningsplan för gemensam fortbildning. Utöver detta genomförs individuell fortbildning. Vid interna utbildningsdagar bjuder man in vägledare från ett större geografiskt område för att få ekonomin att gå ihop och på detta sätt få den kompetensutveckling som behövs. Men kompetensutveckling genom erfarenhetsutbyte sker genom att här finns vägledare från olika arbetsplatser, avslutar . Sju kommuner samverkar kring elevernas yrkesval Kontaktperson: , , Tel: 031–775 13 19 Arbetsförmedlingar och gymnasieskolor i sju kommuner i samarbetar kring elevernas studie- och yrkes- val. Initiativet har tagits av och syftet med , som pågår , är att utveckla metoder och hitta synergieffekter inom vägledningens område. Inom ramen för har gjorts en studie kring utvecklingssamtalens betydelse för elevens framtida val. Utvärderingen under det första projektåret visar att arbetsförmed- lingens insatser tidigare var begränsat till i huvudsak information för avgångsklasserna. har samarbetet ökat på ett positivt sätt 1. Eleverna uppger att de har fått bättre kunskaper om arbetsmarknaden, berättar som genomfört studien. Ett starkt önskemål är att arbetet i projektet utgår från elevernas önskemål och behov. Detta sker på olika sätt. I några kommuner sitter elever med i styrgruppen och andra kommuner har använt sig av enkäter. Efter första årets projektarbete har studie- och yrkesvägledarna på skolorna märkt att eleverna fått upp intresset för studie- och yrkesvalsfrågorna. Fler elever frågar efter information och de gör det i ett tidigare skede av utbildningen. Projektet har inneburit att eleverna har kommit i kontakt med arbetsförmedlingens tjänster på ett tidigare stadium. Det har skett genom besök på förmedlingen eller genom att arbetsförmedlingens vägledare deltagit i undervisning, studiebesök eller gruppvägled- ning. Förhoppningen är nu att fler ungdomar upptäcker vad arbetsförmedlingen kan hjälpa dem med. Det första projektåret har också gett skolor och arbetsförmed- lingar större kunskap om varandras områden. Lärarnas kontakter med förmedlingarna var tidigare nästan obefintliga. Här har det skett en stor förbättring. Projektet har också inneburit att arbets- förmedlingens personal fått en bättre inblick i det vardagliga skol- arbetet. Under projektet har man intervjuat elever om deras uppfattning om arbetsförmedlingen. Bland de elever som lämnat gymnasie- skolan och som har kontaktat arbetsförmedlingen är majoriteten nöjda, men en ganska utbredd uppfattning bland nuvarande elever är dock att det inte är någon idé att gå till arbetsförmedlingen när man vill ha jobb. Projektet leder troligen till att fler ungdomar istället ser möjligheterna. Enligt en lärare på ett av gymnasierna är vinsten för eleverna att det blir lättare att ta kontakt med arbetsförmedlingen på egen hand. Personalen där har fått ett ansikte. En skolledare uttrycker sig så här: Eleverna vet nu vad som händer efter skolan och kan förhoppningsvis bli så medvetna att det påverkar deras skolgång positivt. Med bättre kunskaper och erfarenheter kan eleverna göra mer medvetna val. De olika kompetenserna samverkar En annan skolledare anser att resultatet av det första projektåret är att lärarna blivit stimulerade i sitt arbetslag. Vidare upplever flertalet elever en större motivation och söker aktivt upp studie- och yrkes- vägledaren 1. Därmed kan framtidsvalet bli den process det bör vara . I slutändan handlar det om elevernas möjligheter att göra bra studie- och yrkesval. Skolan är bra på att informera om studier, men för elevernas framtids- val behövs också goda kunskaper om arbetsmarknad, yrken och yrkesinnehåll. I projektet utnyttjas de olika kompetenserna på skolan och arbetsförmedlingarna och därmed utnyttjas resurserna bättre, avslutar . Utformning av grundutbildning, forskning och forskarutbildning inom karriärvägledarutbildningen En första utgångspunkt för de resonemang som förs i det följande är synpunkter som framkommit vid diskussion med företrädare för den nuvarande studie- och yrkesvägledarutbildningen och med olika avnämare. En andra utgångspunkt är att de resonemang som förts av (SOU 1999:63) om behoven av forskning och forskarutbildning med knytning till lärarutbildning i princip är överförbara till vägledarutbildningar. En tredje utgångspunkt, som nära sammanhänger med den före- gående, är att den nya utbildningen bör vara mera tydligt knuten till vetenskap och beprövad erfarenhet. Anknytning till forskning bör sålunda förstärkas. bör utbildningens yrkesförbere- dande karaktär betonas. En fjärde utgångspunkt är att den nya utbildningen bör utformas som ett sammanhållet utbildningsprogram men bygga på sam- verkan mellan flera olika institutioner. En karriärvägledarutbildning har inte tillräckligt många studerande för att ekonomiskt kunna bygga upp en tvärvetenskaplig institutionell miljö. Därför är det nödvändigt att den nya karrärvägledarutbildningen kan ske i nära samverka mellan flera institutioner. De institutioner, som i dags- läget har huvudansvar för utbildningen, tycks främst ha bred och djup kompetens avseende vägledning/rådgivning vilken inne- hållsligt är riktad mot studie- och yrkesval och karriärutveckling. En ny utbildning inom området är utöver detta i behov av en djup och bred kompetens inom discipliner som pedagogik, sociologi, statsvetenskap, psykologi och socialt arbete. En ny utbildning måste mot en sådan bakgrund utformas så att den kan genomföras av flera institutioner i samverkan. Om utbildningen, liksom , knyts till lärarutbildningen kan den nödvändiga strukturen skapas som gör en sammanhållen yrkesutbildning på karriärvägledarområ- det möjlig. Utbildningen skulle då kunna inlemmas under fakultetsnämnd på lärarutbildningens område och/eller, vad avser högskola utan egen forskarutbildning, inom ramen för verksam- heten av ett särskilt organ med ansvar för lärarutbildningen. Ett sådant arrangemang skulle även möjliggöra att någon/några av de kurser som ingår i en ny karriärvägledarutbildning skulle kunna erbjudas som specialiseringsalternativ inom ramen för lärarexamen. En femte utgångspunkt är att en framtida karriärvägledarutbild- ning måste bygga på att den kan ges som en distansutbildning. Det borde prövas om inte en sådan utbildning kan ges av ett nätverk av högskolor. I ett sådant nätverk kan en av de ingående högskolorna ha ett särskilt samordningsansvar men samtliga ingå som noder i nätverket. En sjätte utgångspunkt är att den nya utbildningen bör innehålla verksamhetsförlagda delar som inte bör understiga ca 20 poäng inom ramen för de 140 poäng utbildningen omfattar. En sjunde utgångspunkt är att utbildningen bör innehålla valfria delar som gör den mera lämpad att svara mot varierande krav som ställs på karriärvägledare. Detta innebär främst att en tidigare alltför stark fokusering på framtida verksamhet inom skolans område måste brytas. En åttonde utgångspunkt är att kurser inom det nya programmet inte bör vara för korta. utbildning har bl.a. kritiserats för att innehålla för många korta kurser och/eller moment. Ett rikt- märke borde kunna vara att kurser normalt inte bör understiga 10 poäng. En nionde utgångspunkt är att en ny grundutbildning bör utformas så att studerande i förekommande fall skall kunna till- godoräkna sig tidigare studier och/eller yrkesverksamhet inom ramen för den nya utbildningen. En möjlig struktur för en ny grundutbildning för karriärväg ledare En grundutbildning för karriärvägledare skulle mot den bakgrund som angivits ovan kunna bestå av fyra huvudblock: 1.Ett block som huvudsakligen behandlar frågor om utbildning och arbetsliv i samhället mot en utbildnings- och arbetsmark- nadspolitisk bakgrund. Detta block, som är det första de stude- rande möter, bör också innehålla en allmän introduktion till hela utbildningsprogrammet. Även om tonvikten ligger på svenska förhållanden är det viktigt att uppmärksamma arbetsmarknadens internationalisering och då inte minst EU-frågor. Här belyses också frågor som rör in- och utvandring i ett alltmer mångkulturellt samhälle. Förändringar och utvecklingstendenser inom arbetsliv och arbetsmarknad belyses empiriskt och teoretiskt samt betydelsen av kön, social klass och etnicitet uppmärksammas särskilt. Relationer mellan utbildning och arbete behandlas utifrån lika teoretiska perspektiv och exemplifieras med förhållandena i och i andra länder. Särskild uppmärksamhet fästes vid hur relationerna mellan utbildning och arbete påverkas av kön, social klass och etnicitet. Detta block som inleder studierna omfattar ca 40 poäng. Kurser inom blocket skulle kunna utformas av för programmet huvudansvarig institution i samverkan med bl.a. sociologi, statsvetenskap och pedagogik. 2.Ett andra block som i första hand ägnas åt teorier, modeller och metoder för vägledning/rådgivning. Olika teorier om studie- och yrkesval samt om karriärutveckling redovisas, analyseras och diskuteras samt exemplifieras empiriskt och betydelsen av kön, social klass och etnicitet beaktas särskilt. Här behandlas också undervisning och andra informations- tekniker, vilka kan komma till användning i vägledning och rådgivning. Särskild uppmärksamhet fästes vid användning av informations- och kommunikationsteknik i väglednings- och rådgivningsverksamhet.