sou · GPB34d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Miljömålsmyndigheterna bör bl.a., inom ramen för sina bemyn- diganden, verka för att regler i 14 kapitlet om kemiska produkter och varor efterlevs, ytterligare åtgärder och styrmedel initieras/föreslås, arbetet mot miljömålet Giftfri miljö genomsyrar myndigheter- nas internationella arbete. Sektorsmyndigheternas uppgift är bl.a. att utveckla sektorsmål och åtgärdsstrategier för att uppnå miljömålen. Myndigheter som deltar i standardiseringsarbete bör ta ett större ansvar för miljö- och hälsofrågor, och därmed kemikaliefrågor, vid utformningen av nya harmoniserade produktstandarder. Giftfri miljömålet – vad och vem? Kemikalieinspektionen har ett särskilt ansvar för att utveckla målet Giftfri miljö, föreslå styrmedel och informera, samt att följa upp och utvärdera sektorernas arbete. Till nästa generation skall vi kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Det innebär att vår påverkan på mil- jön om inte får vara större än vad som är lång- siktigt hållbart. Skall vi lyckas med detta behövs en grundläggande omställning av samhället. I arbetet med miljökvalitetsmålen är där- för en bärande princip att samhällets alla sektorer skall låta hänsyn till miljön genomsyra sin verksamhet. I betänkande (SOU 2000:52) har nio myn- digheter pekats ut som särskilt ansvariga för hela eller delar av de olika 15 miljökvalitetsmålen. Dessa miljömålsmyndigheter behöver samordna sina insatser och samarbeta om bl.a. information. föreslog därför att ett särskilt miljömålsråd skulle inrättas för att svara för denna samordning. Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslag. Vi anser att sektorsansvaret bör innebära att sektorsmyndighetens eget beslutsansvar inriktas mot att nå bl.a. målet om en giftfri miljö samt att sektorsmyndigheterna i övrigt bör följa upp, utvärdera samt ge förslag till åtgärder som syftar till att nå målen. Att arbetet mot att nå miljömålen genomsyras i sektorsmyndighetens inter- nationella arbete är också av vikt. Kemikalieinspektionen är också beroende av den särskilda kunskap som sektorsmyndigheterna har för att kunna driva arbetet mot giftfri miljömålet och att driva den mest effektiva tillämpningen av regler liksom för att kunna följa upp hur arbetet mot målet fortskrider. Ett effektivt arbete för att uppnå miljökvalitets- målet förutsätter därför ett ömsesidigt utbyte av kunskaper mellan de centrala miljömyndigheterna och sektorsmyndigheterna. Kemikaliekontrollen omfattar många kemikalier inom många skilda sektorer och områden, bl.a. jordbruk, industrier, kommunikationer, handel, försvaret, arbetarskyddet, yttre miljöområdet m.m. Detta gör att området är svårt att överblicka, och därmed också att följa upp, utvärdera och vidareutveckla. De myndigheter som har tillsynsansvar har också många andra uppgifter. Kemikalieinspektionen har därför en viktig roll och bör Giftfri miljömålet – vad och vem? ges en tydlig uppgift att samlat följa och redovisa det svenska kemikaliekontrollarbetet. Vi föreslår att Kemikalieinspektionen ges en sådan uppgift och roll (se kapitel 7). 4.5Vilken roll har företagen? Olika former av styrmedel kommer att behövas för att uppnå Giftfri miljömålet – såväl lagstiftning som olika former av mark- nadsdrivna styrmedel. Företagen har ansvaret för de kemiska produkter och varor de till- verkar, importerar och använder. Företagen håller successivt på att bli mer aktiva i sitt kemikaliesäkerhetsarbete. I takt med att företagens engagemang ökar kommer kraven sannolikt att öka på Kemikalieinspektionen att på olika sätt stödja företagen – inte minste de små och medelstora – i deras kemikaliesäkerhetsarbete. En god kemikaliekontroll förutsätter god kunskap. De kemikalier som skall användas måste bedömas ur ett hälso- och miljöperspek- tiv. Tyvärr är kunskaperna om såväl hälso- och miljöegenskaper hos många ämnen bristfällig eller saknas helt (se beskrivningar och förslag i Varor utan faror, SOU 2000:53). Men trots – och kanske just på grund av – bristerna är det nödvändigt att företag arbetar med kemikaliefrågorna på ett systematiskt sätt. Kemikalieanvän- dande företag måste exempelvis ställa krav på tillverkare och importörer om kunskap om kemikaliernas hälso- och miljöegen- skaper och risker betydligt större utsträckning än . Att arbeta med miljöfrågor har blivit allt vanligare hos näringslivet under framför allt det . Många företag har en miljöpolicy och en del är också direkt miljöprofilerade genom att de säljer sina varor och sig själv med miljöargument. Men långt ifrån alla företag har insikt, vilja, kompetens eller någon drivkraft från marknaden att bedriva ett systematiskt miljöarbete. finns det naturligtvis många företag som ligger mycket långt fram- me i sitt miljö- och kemikaliearbete. Bilden av företagens arbete med kemikaliefrågor är alltså mycket skiftande. Kemikalieinspektionen förväntas vara en relativt liten myndighet eftersom huvudansvaret för kemikaliesäkerhetsarbetet enligt miljö- Giftfri miljömålet – vad och vem? balken ligger på företagen. Men om företagen inte tar sitt ansvar tvingas myndigheten till ytterligare arbetsuppgifter. Inte minst innebär arbetet med att delta och försöka påverka EU i utveck- lingen av regelverket på kemikalieområdet att Kemikalieinspek- tionen behöver betydligt mer resurser än om de själva skulle kunna utfärda nationella regler. Vår bedömning är att det effektivaste sättet att uppnå miljömålet Giftfri miljö är regleringar inom ramen för samarbetet inom EU. På nationell nivå behövs dessutom en väl fungerande tillsyn samt användning och utveckling av mjukare styrmedel, bl.a. information och stöd till företagen i deras kemikaliesäkerhetsarbete. Inte minst gäller detta företag vars kemikalieverksamhet är av mindre omfatt- ning, och som därför endast har liten egen kompetens inom om- rådet. Kemikalieinspektionen har enligt vår bedömning varit ganska osynlig för företagen, inte minste som har inriktats allt mer mot EU-arbete och som på grund av resursbrist därför inte tillräckligt har kunnat prioritera varken den viktiga nationella till- synen eller dialogen med företagen och deras branschorganisa- tioner. I vårt tidigare betänkande Varor utan faror (SOU 2000:53) konsta- terade vi att det behövs en väsentligt förstärkt lagstiftning inom EU på kemikalieområdet för att vi skall kunna uppnå målet om en Giftfri miljö. Inte minst finns ett behov av lagstiftningskrav på kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper samt behov av att reglera de skadligaste kemikalierna. Men vi konstaterade också att regleringar knappast kommer att räcka till för att lösa alla kemika- lieproblem som vi har eller kan få . Därför behöver vi också använda en rad mjukare och frivilliga åtgärder och marknads- drivna styrmedel såsom t.ex. miljömärkning, miljövarudeklaratio- ner, upphandling och inköp, produktstandarder, miljölednings- system m.m. I vårt tidigare betänkande lämnade vi också förslag till utveckling av dessa styrmedel. Ett viktigt frivilligt initiativ och åtagande från den kemiska industrin är arbetet inom ramen för Responsible Care som innebär ett frivilligt åtagande från de anslutna företagens sida att arbeta med ständiga förbättringar inom säkerhet, hälsa och miljö. De företag som ansluter sig till Responsible Care åtar sig att Giftfri miljömålet – vad och vem? arbeta med ständiga förbättringar inom säkerhet, hälsa och miljö samt att öppet informera om sin verksamhet och de framsteg som görs. I infördes Responsible Care under namnet Ansvar och Omsorg. I arbetet ingår bl.a. frågor om product stewardship, dvs. att den kemiska industrin tar ett ansvar för sin produkt även i fortsatta hanteringsled. Sammanfattningsvis anser vi att arbetet med att nå det övergri- pande målet om en giftfri miljö är komplext och måste huvud- sakligen ske såväl genom lagstiftning inom EU och hos de som tillverkar, importerar och använder kemiska produkter. Företagens kunnande och marknadskrafterna bör utnyttjas. Därigenom för- bättras förutsättningarna att nå målet på ett kostnadseffektivt sätt. EU är den viktigaste arenan 5 EU är den viktigaste arenan 5.1EU-arbetet och övrigt internationellt arbete är avgörande för att uppnå miljömålet Giftfri miljö Våra bedömningar och förslag: Den kemikaliestrategi som EU håller på att ta fram kommer att spela en avgörande roll för möjligheterna att uppnå det svenska miljömålet Giftfri miljö. EU:s utveckling på detta område kommer att påverka den svenska kemikaliekontrollen och Kemikalieinspektionens arbete . bör därför utnyttja varje möjlighet att påverka utformningen och genomförandet av EU:s kommande kemikaliestrategi. EU:s kommande kemikaliestrategi kommer sannolikt att inne- bära en höjd ambitionsnivå inom EU för kemikaliefrågorna. En utveckling av nya regler kan förutses liksom en eventuell gemensam kemikaliemyndighet. Dessutom förväntas den nya kemikaliestrategin medföra nya arbetsuppgifter, av vilka en stor andel kommer att åläggas industrin. bör aktivt delta och påverka utformning och tillämp- ning av de nya reglerna. EU-arbetet och det internationella arbetet behöver därför en kraftig förstärkning om vill vara med och påverka den konkreta utformningen och genom- förandet av den nya kemikaliestrategin. I vårt tidigare betänkande Varor utan faror (SOU 2000:53) redo- visade vi utförligt arbetet inom EU och vilka åtgärder som skulle behöva vidtas inom EU för att lösa väsentliga problem. Vi gör alltså ingen sådan genomgång här, utan hänvisar till de ställningstaganden och förslag som vi lämnade i vårt tidigare betänkande. I detta kapitel finns våra överväganden och förslag om EU är den viktigaste arenan det nationella arbetet, framför allt Kemikalieinspektionens arbete, med anledning av EU. En allmän utgångspunkt för våra bedömningar är att internationella åtgärder är nödvändiga för att komma till rätta med många av de problem som är förknippade med kemikalier. Inte minst är möjligheterna att uppnå Giftfri miljömålet avhängigt av det internationella arbetet, framför allt inom EU. Handeln med kemikalier och andra varor är global och skadliga ämnen sprids därför via handeln. Många långlivade organiska miljögifter och andra skadliga ämnen kan dessutom transporteras via vindar till platser långt från tillverkning och användning. Det står därför klart att problemen inte kan lösas på nationell nivå, utan strategin måste vara att på nationell nivå bidra till och försöka påverka det internationella kemikaliesäkerhetsarbetet. Särskilt vik- tigt är arbetet inom ramen för vårt medlemskap i . Vi kan konstatera att den svenska kemikaliepolitiken påverkas starkt av vårt EU-medlemskap. EU har en omfattande lagstiftning på området, och denna lagstiftning har tillkommit mot bakgrund av att man vill underlätta handeln med varor och kemiska produkter mellan medlemsstaterna. Detta har skett genom harmo- niering av medlemsstaternas krav på exempelvis klassificering, märkning och begränsningar av farliga kemikalier. Gemenskapen har haft flera miljöhandlingsprogram, men först genom den euro- peiska enhetsakten (som trädde i kraft ) införlivades för mil- jön viktiga principer i den övergripande lagstiftningen – EG- fördraget. Den europeiska enhetsakten innebar bl.a. att gemenskapens miljö- mål fick en tydlig formulering (tidigare artikel 130r, nu artikel 174), där det uttalades att gemenskapens åtgärder i fråga om miljön skall bevara, skydda och förbättra miljön, bidra till skyddet av människors hälsa samt säkerställa ett varsamt och rationellt utnyttjande av naturresurserna. Genom den europeiska enhetsakten införlivades också fyra principer i EEG-fördraget som handlar om att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring bör hejdas vid källan, att den som förorenar/skadar miljön skall betala och att miljöskyddskraven skall ingå som en del av gemenskapens övriga politik. EU är den viktigaste arenan Genom (som trädde i kraft ) har miljö- aspekterna ytterligare tydliggjorts. Bland annat skall gemenskapen, utöver de tidigare miljösyftena, verka för att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa de regionala eller globala miljö- problemen. Vidare infördes försiktighetsprincipen i EG-fördraget. Kemikaliepolitiken inom EU består dels av den nationella politi- ken, dels av besluten på gemenskapsnivå. Lagstiftning på gemen- skapsnivå kan utgöras av s.k. harmoniserade regler. Harmoniserade regler lämnar litet utrymme för nationella särregler. Det är en viktig utgångspunkt att kemikalieområdet till största delen regleras av harmoniserad lagstiftning. I betänkande Varor utan faror (SOU 2000:53) förespråkade vi att EU borde anta en gemensam kemikaliestrategi som innebär betyd- liga skärpningar av EU:s politik och regler på kemikalieområdet. Det gäller framför allt krav på kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper samt åtgärder mot de mest skadliga ämnena. Vi föreslog ett gemensamt system inom EU som bl.a. innebär att det för alla kemiska ämnen skall finnas kunskap om ämnenas hälso- och miljöegenskaper om ämnena skall ut på marknaden. Vi föreslog att huvudansvaret för att ta fram sådan kunskap skall ligga på industrin. Ju snabbare och effektivare ett sådant system införs, desto snabbare kan nödvändiga åtgärder identifieras, prioriteras och vidtas. Vi kan också konstatera att den kemikalieistrategi som EU håller på att ta fram kommer att få stor betydelse för kemikaliekontrollen och Kemikalieinspektionens arbete . Möjligheterna att uppnå miljömålet om En giftfri miljö bedömer vi som starkt bero- ende av hur den kommande EU-strategin och genomförandet av densamma kommer att ske. och Kemikalieinspektionen bör därför utnyttja varje möjlighet att påverka utformningen och genomförandet av EU:s kommande kemikaliestrategi. Den kommande kemikaliestrategin i EU kommer sannolikt att innebära en ökad ambitionsnivå inom EU för kemikaliefrågorna som förhoppningsvis innebär en utveckling av EU:s lagstiftning på området. Det är då särskilt viktigt att på flera nivåer deltar och påverkar utformning och tillämpning av de nya reglerna. EU- arbetet och det internationella arbetet behöver därför även fortsätt- ningsvis vara prioriterat, och dessutom öka för del, om vi EU är den viktigaste arenan vill vara med och påverka den konkreta utformningen och genom- förandet av den nya kemikaliestrategin. i EU – några slutsatser om Kemikalieinspektionens arbete Våra bedömningar och förslag: har varit medlem i EU har Kemikalie- inspektionens EU-arbete till stor del präglats av att försvara svenska positioner bl.a. de undantag på kemikalieområdet som fick i samband med medlemskapsförhandlingarna. Det närmaste året/åren framöver är på många sätt avgörande för vilken inriktning EU:s, och därmed , kemikalie- säkerhetsarbete kommer att få. Dels kommer en kemikalie- strategi att antas och närmare utformas inom EU, dels står en rad konkreta beslut för dörren som gäller riskbedömning och riskhantering – både avseende s.k. allmänkemikalier och bekämpningsmedel (växtskyddsmedel och biocider). Kemikalieinspektionen bör framöver i högre utsträckning än arbeta med inriktningen att bli en stark kraft inom EU:s kemikaliekontrollarbete. I samverkan med regeringen och övriga medlemsländer bör Kemikalieinspektionen aktivt verka för att skapa en väl fungerande kemikaliekontroll med hög skyddsnivå inom hela EU. Tidiga initiativ i kommissionsarbetet kommer att vara viktigt. Kemikalieinspektionen bör vara engagerad i utformningen och genomförandet av en ny EU-strategi på kemikalieområdet samt vara aktiv i påverkandet av de konkreta beslut i övrigt som kommer att fattas på kemikalieområdet. Kemikalieinspektionens EU-arbete bör vara prioriterat och ges resursförstärkningar . (I kapitel 7 behandlas Kemikalieinspektionens inriktning och resurser närmare.) Vi kan konstatera att som har varit medlem i EU har Kemikalieinspektionens arbete på kemikalieområdet till betydande del inneburit att försvara svenska positioner och beslut. Detta arbete har berört flera olika delar av EU:s verksamhetsom- råden, t.ex. inom miljö, jordbruk, näringsliv samt hälsa och konsu- EU är den viktigaste arenan En stor del av detta arbete har handlat om att försvara våra undantag på kemikalieområdet som vi fick i samband med medlemskapsförhandlingarna. Tanken har varit att få med oss övri- ga medlemsländer för att få en högre skyddsnivå inte bara i utan inom hela EU. Så här i efterhand kan slutsatsen dras att arbetet med våra undantag till stor del lyckades. kan vi i efterhand konstatera att denna inriktning av arbetet delvis gjordes på bekostnad av att Kemikalieinspektionen inte fullt ut kunde ta tillfället i akt och etablera sig som en offensiv EU-inriktad kemi- kaliemyndighet. Kemikalieinspektionens resurser för EU-arbetet har visserligen gradvis utökats vi har varit medlem- mar, men av vårt EU-medlemskap gick en stor del av resurserna till att försvara de svenska undantagen. har Kemikalieinspektionen nedprioriterat arbetet i andra interna- fora. Enligt vår bedömning – och våra förslag i Varor utan faror (SOU 2000:53) – är ett av de huvudsakliga problemen på kemikalieom- rådet den stora kunskapsbristen, dvs. frånvaron av testdata om ämnens inneboende hälso- och miljöegenskaper. Sådana data krävs för att kunna bedöma faror och risker samt för att kunna vidta nödvändiga riskbegränsande åtgärder. Det andra stora problemet som vi pekade på i Varor utan faror är frånvaron av gemensam syn inom EU på vad som är oacceptabelt i fråga om faror och risker samt frånvaro av gemensam syn på hur faror och risker skall åtgärdas. Vi föreslog i Varor utan faror att krav på data för alla existerande ämnen skulle införas samt att EU:s riskbedömnings- arbete skulle snabbas upp och kompletteras med ett mer generellt angreppssätt för att kunna fasa ut särskilt oönskade ämnen på grundval av ämnenas inneboende egenskaper (t.ex. generella utfas- ningskriterier för bioackumulerande och persistenta ämnen samt för cancerframkallande, arvsmassepåverkande och reproduktions- störande ämnen). ser vi det som angeläget att Kemikalieinspektionen är engagerad i utformningen och genomförandet av en ny EU- strategi på kemikalieområdet och att det finns tillräckliga resurser hos myndigheten för dessa uppgifter. I samverkan med regeringen och övriga medlemsländer bör man kraftfullt verka för att skapa en väl fungerande kemikaliekontroll med hög skyddsnivå inom hela EU. Tidiga initiativ i kommissionsarbetet påverkar hur frågorna EU är den viktigaste arenan formuleras och kan påverka hur arbetet med regelverk m.m. utfor- mas. Med anledning av pågående omformning av EU:s arbete är det enligt vår bedömning bråttom att Kemikalieinspektionen i högre utsträckning arbetar med inriktningen att bli en stark kraft inom EU:s kemikaliekontrollarbete. Redan innan EU:s kemikaliepolicy är antagen pågår många viktiga arbeten inom EU. diskuteras många viktiga problem och beslut väntas inom /åren, t.ex. när det gäller: synen på persistenta, bioackumulerande och toxiska ämnen, cancerframkallande, arvsmassepåverkande och reproduktions- störande ämnen, synen och konkretiseringen av principer och skyddsnivå för bekämpningsmedel (växtskyddsmedel och biocider), bedömningen av ett antal enskilda bekämpningsmedel som vi inte tillåter i längre, synen på risker med reproduktionsstörande ämnen, särskilt sådana som verkar genom hormonell effekt, omfattningen av de testdata som erfordras för att få kunskap om faror och risker, kvaliteten av industrins egna bedömningar, principer för riskhantering inom existerande ämnesprogram- met, kopplingen mellan existerande ämnesprogrammet och begräns- ningsdirektivet, Vår förhoppning är att grunden för framtidens kemikaliesäkerhets- arbete kommer att läggas i den kommande EU-strategin. Vi vill dock peka på att många konkreta beslut som sannolikt kommer att fattas /åren kan komma att ligga utanför strategin. EU-strategin kan således ge en bra grund för de framtida beslut som tas vid uppdateringar av förordningar och direktiv. Men för de ovan nämnda områdena kan beslut väntas före själva införandet och genomförandet av den nya kemikaliestrategin. Mot denna bakgrund är det bl.a. viktigt att Kemikalieinspektionen får resursförstärkning för arbetet med riskhantering och risk- bedömning inom EU . Vi återkommer till detta i kapitel 7. EU är den viktigaste arenan Hur sker arbetet? Grundprincipen i det svenska arbetet i EU är att myndigheterna står för arbetet i kommissionen och för rådsarbe- tet. Det finns i allmänhet en mer politisk dimension i rådsarbetet och en mer teknisk dimension i kommissionens arbete. Det har därför blivit naturligt att myndighetsexperter arbetar i kommissio- nens arbetsgrupper med utarbetande av förslag och genomförande medan står för de politiska bedömningarna och förhandlingarna i rådet. Vi kan konstatera att denna gränsdragning och ansvarsfördelning inte är lika tydlig på kemikalieområdet jäm- fört med andra politikområden. Många myndighetsuppgifter inom kemikalieområdet är mycket politiknära. Kemikalieinspektionens expertkunskap är avgörande för framgången i rådsarbetsförhandlingarna liksom den politiska dimensionen också kan bli väl så påtaglig i kommissionens och olika vetenskapliga arbetsgruppers arbete. Gränsdragningen mellan tekniska och politiska frågor är därför svår att dra på kemikalieområdet. Ofta har den specifika sakfrågan eller förhandlingstillfällets behov av kompetens och sakkunskap varit avgörande för vilka som deltar i olika EU-arbeten. I avsnitt 7.2.3 om Kemikalieinspektionens riskbedömningsarbete inom EU redovisas ytterligare aspekter på EU. EU:s förestående utvidgning kommer med stor sannolikhet också att påverka kemikaliearbetet inom unionen. För samtliga ansökar- länder har miljöområdet pekats ut som särskilt problematiskt. Att anpassa till respektive lands lagstiftning och tillämpa dem kommer att kräva stora insatser. Utvidgningen innebär dock en stor möjlighet att förbättra miljön i . Om EU:s pågående regeringskonferens leder till ändrad röststyrka och fler majoritetsbeslut får troligen formellt mindre infly- tande över besluten. Behovet av att arbeta via nationella experter i kommissionen kan då vara lämpligt. Det blir än mer viktigt för att vara med i inledningsskedet då olika frågor tas upp i kommissionen för att kunna påverka. EU är den viktigaste arenan 5.3Gemensam svensk handlingsplan för internationellt kemikaliearbete bör tas fram Våra bedömningar och förslag: Kemikalieinspektionen bör ges i uppdrag att i samarbete med , Arbetarskyddsstyrelsen och övriga berörda myndigheter ta fram ett förslag till en svensk handlingsplan för vårt internationella kemikaliearbete, inklusive EU-arbetet. För att kunna uppnå målet om en giftfri miljö krävs en samlad internationell handlingsplan för på kemikalie- och varu- området. Syftet bör vara, att utifrån statsmakternas mål och etappmål för att uppnå en giftfri miljö, ta fram en samlad hand- lingsplan för det internationella kemikaliearbetet där prioriteringar av olika åtgärder i olika fora utgör en viktig del. behöver en sådan plan för arbetet såväl inom EU som i det övriga inter- nationella arbetet för att kemikaliearbetet skall blir effektivt. Det är viktigt att de prioriterade svenska frågorna kommer in i ett tidigt skede i såväl forskningsarbete, i sjätte miljöhandlings- programmet, i arbetet med sektorintegrering, i arbetet med olika direktiv inom EU, i konventionsarbetet m.m. Det är också viktigt att de svenska synpunkterna och frågorna är väl koordinerade såväl inom olika arbetsgrupper inom EU som inom det övriga internationella arbetet, t.ex. inom konventions- arbetet, inom FN, och Forum för kemikaliesäkerhet (IFCS). I Varor utan faror (SOU 2000:53) konstaterade vi att det viktigaste organet för att globalt föra ut en sammanhållen svensk kemikaliepolitik är det mellanstatliga organet Forum för kemi- kaliesäkerhet (IFCS). Även inom bedrivs ett viktigt arbete inom flera olika delar av kemikaliekontrollen som utmynnar i gemensamma överenskommelser. Dessa över- enskommelser ligger sedan till grund för regler, t.ex. inom EU.