sou · GPB37d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Det kan finnas skäl att an- lita en språkkonsult för ändamålet. På olika sätt har statliga insatser gjorts för att få ner antalet radon- drabbade hus. Ett omfattande informationsmaterial har produce- rats . Även kampanjer har genomförts. Det finns informationsmaterial för allmänheten om radonrisker, om mätningar och åtgärder. Kvaliteten av det framtagna informa- tionsmaterialet anses vara god. Detta framkom bl.a. i en kommun- enkät som genomfördes och som har sammanställts i en rapport av (SSI 1993). Många kommu- ner använder materialet i sitt dagliga arbete i informations- och upplysningssyfte. Endast några enstaka förslag om ytterligare eller annorlunda utformat material framkom i enkäten. Den allmänna uppfattningen var att tillgängligt material borde vara tillräckligt för att stimulera till mätningar och åtgärder. Vi kan konstatera att informationen inte haft något större genomslag. Mätningar och åtgärder har inte gjorts i någon större omfattning, trots att det finns bra tillgängligt informations- material anpassat till såväl allmänheten som konsulter och andra Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder som arbetar med radon. Människor i gemen verkar inte uppleva risken med radon som särskilt stor. De insatser som har gjorts har inte i tillräcklig omfattning åstadkommit eftersträvad effekt. Radon är bl.a. enligt (SOU 1996:124) ett av vår tids stora folkhälsoproblem. Hur kan det då komma sig att risken inte tas på allvar av särskilt många? Det har bedrivits en del forskning om riskkommunikation och hur människor upplever risker (se kap. 9). Av denna forskning framgår det att det är mycket svårt att med information påverka människors benägenhet att mäta radonhalt och åtgärda en förhöjd halt. Man upplever helt enkelt inte risken med radon som särskilt stor. I jämförelse med andra risker visar forskningen att riskförnekelse i fråga om radon är jämförelsevis stor. Därför är det viktigt att utforma information om radon och dess risker med beaktande av denna aspekt. Forskning om riskkommunikation och riskförnekelse pekar på att information om radon lämpligen skall hållas på en allmän nivå och ge enkla och tydliga rekommendationer till hur problemet kan åtgärdas. Det har visat sig att ju flödigare och rikligare information, desto större utrymme för egna tolkningar. Dessa kan i sin tur leda till större benägenhet för riskförnekelse. Sambandet mellan radon och lungcancer och konsekvenserna av att drabbas av lungcancer behöver tydliggöras. Information med ett innehåll av hotande ka- raktär tenderar emellertid att öka riskförnekelsen, så balansgången är svår! Viktigt att informationen når ut! Det är viktigt att man når ut både till allmänheten och till kommu- nala tjänstemän, konsulter och entreprenörer om införandet av en miljökvalitetsnorm om radon och vad den innebär. För att nå ett gott resultat är det viktigt att se bakåt och dra lärdom av de infor- mationskampanjer som genomförts tidigare. Mycket av det informationsmaterial som finns utarbetat är av hög kvalitet och kan i stora delar användas även i fort- sättningen. En del material behöver bara uppdateras medan annat kräver ganska omfattande omarbetning. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder Det är också betydelsefullt att effekterna av myndigheternas in- formationsinsatser följs upp och utvärderas av en utomstående be- dömare. 3.1.1Ny och anpassad information Ny och anpassad information tas fram, t.ex. en radonguide. Intresset för radonfrågan varierar bland olika grupper av männi- skor. Vissa människor oroar sig mer än andra. befinner man sig i en fas i livet som innebär att man känner en större oro och ett större ansvar än annars. Ett exempel på en sådan fas i livet kan pe- rioden som småbarnsförälder vara. Det kan alltså finnas skäl till att i den allmänna informationen ibland rikta sig till särskilda grupper. Det är viktigt att en sådan skräddarsydd information utformas med eftertanke. Särskild hänsyn måste tas till utformningen av material som vänder sig till småbarnsföräldrar. Deras eventuella akuta oro för de egna barnen bör kunna dämpas som för- delarna med att göra något åt radonproblemet framhålls. Vidare utsätter sig en del människor för större risker än andra. I fråga om radon vet vi att risken att drabbas av lungcancer till följd av radon är störst för rökare. En grupp som är särskilt intresserad av radoninformation är köpare av småhus och i viss mån även blivande bostadsrättshavare. I samband med överlåtelser finns också i allmänhet ekonomiska resurser att åtgärda radonproblem. En radonguide vid överlåtelser Särskild information avsedd att användas när fastigheter överlåts bör utarbetas. I har motsvarigheten till , En- vironmental , , tagit fram en Home buyer´s and seller´s guide to Radon till hjälp vid fastighetsöverlåtelser. I broschyren formulerar man ett antal frågor om radon och informe- rar om vad köpare och säljare skall tänka på i en överlåtelsesitua- tion. En liknande broschyr med allmänna råd och en checklista bör, enligt vår uppfattning, tas fram för svenska förhållanden. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder Särskild information till tjänstemän och andra Utöver utbildning i form av kurser (se avsnitt 3.2) finns ett behov av informationsmaterial och handböcker för bl.a. kommunala tjänstemän. En handbok, , finns redan, och den håller på att omarbetas. Övrigt material anpassat för beslutsfattare, kom- munala tjänstemän, konsulter, entreprenörer m.fl. bör omarbetas av samma orsak som informationsmaterialet till allmänheten. 3.1.2En radonportal på nätet En särskild radonportal skapas på Internet av SSI, med lättillgänglig radoninformation för allmänheten och för dem som arbetar profes- sionellt med radonfrågor. Ett sätt att underlätta för intresserade att hämta information om radon kan vara att skapa en särskild radonportal på Internet. Där skulle både allmänheten och de som arbetar professionellt med radonfrågor, kunna finna all slags information om radon och om det svenska radonprogrammet. Därifrån skulle man ha tillgång till utbildningsprogram och allt informationsmaterial. Detta skall kunna laddas ner direkt från portalen. Länkar skall finnas till olika myndigheters hemsidor med föreskrifter och allmänna råd m.m. Det (se avsnitt 3.4) skall också kunna nås via portalen. 3.1.3SSI får huvudansvar för information får huvudansvaret för all information. SSI får resurser för att avdela en person som informatör. Huvudansvaret för information om radon ligger hos SSI, som också får ansvar för radonportalens uppbyggnad och den fortsatta driften. För detta ändamål föreslår vi att en heltidstjänst som in- formatör tillsätts på SSI. Informatören skall ha ansvar för press- kontakter och radonportal m.m. samt även samordna och organi- sera utbildningsverksamhet. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder har ansvaret för information om åtgärder för att för- hindra förhöjda radonhalter i nyproduktion och byggtekniska åtgärder mot höga radonhalter i befintlig bebyggelse. 3.1.4Fortsatt utveckling av bostadsdeklarationer Arbetet med att utveckla bostadsdeklarationerna bör fortsätta. Ett nytt sätt att informera om boendemiljö har skapats i och med tillkomsten av bostadsdeklarationer. Vanligen ingår uppgift om radonförekomst i sådana deklarationer. Kan bostadsdeklarationer bidra till att radonhalterna i bostäder kontrolleras och åtgärdas? Vi har tittat lite närmare på de olika deklarationerna för att se i vad mån radonförekomsten i bostäder påverkas. Ett flertal typer av deklarationer förekommer på marknaden. Initiativet till dessa har tagits av intresseorganisationer, fabrikanter, byggherrar m.fl. En närmare redovisning finns i Fakta och läges- beskrivning om radon, avsnitt 13.3 Många av deklarationerna innehåller uppgifter om radonmätning. Vissa deklarationer, bl.a. sådana som byggföretagen tagit fram, redovisar byggmaterial och byggprodukter. Andra deklarationer ser byggnaden som ett system, t.ex. Statens Provnings- och () P-märk- ningssystem. En typ vänder sig till de boende. Den modell som kallas Miljöinventering i inomhusmiljö (MIBB) har tagits fram av tillsammans med de allmännyttiga bostadsföretagen () och Fastighetsägare. Modellen innebär att grundläggande faktorer kontrolleras och redovisas. Kan bostadsdeklarationer lösa radonproblemet? Det finns ett växande intresse för deklarationer. Ytterligare efter- frågan av bostadsdeklarationer kan förväntas från människor som står i begrepp att hyra en lägenhet eller köpa en bostadsrätt. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder policy- och konkurrensskäl kan likaså fastighetsägare förväntas er- bjuda presumtiva köpare och hyresgäster deklarationer. Vi menar att denna utveckling med all säkerhet kommer att fort- sätta. Det är därför tänkbart att marknaden själv skulle kunna lösa problemen med att få fram information om resultat av radonmät- ningar och eventuell radonförekomst på hyres- och bostadsrätts- marknaden. En förutsättning för att få en ren marknadssituation att fungera är att tillgången på bostäder, även i regioner av tillväxt, är tillräcklig. På en marknad med bostadsunderskott torde intresset av deklarationer inte vara lika starkt. De system som finns omfattar endast bostadslägenheter upplåtna med hyresrätt samt nyproducerade småhus med ägande- rätt. Med vissa anpassningar skulle systemet även kunna användas för bostadsrätter. Det är inte otänkbart att även småhus kommer att deklareras i samband med överlåtelser. finns intresse bland presumtiva köpare av att få kunskap om radonhalten i ett tilltänkt objekt. Sannolikt finns intresse av att få så mycket information som möjligt om huset varför intresset för bostadsdeklarationer torde blir stort. En stor del av det befintliga småhusbeståndet kommer emellertid inte alls att beröras. Många småhus är, och kommer troligen att vara, i samma ägares hand . För dessa fastighets- ägare finns inget direkt incitament att låta deklarera sin bostad. Ur radonaspekt är småhusen viktiga. Det går därför inte att förlita sig till att systemet med bostadsdeklarationer i sig skulle leda till mätningar i samtliga, eller ens ett större antal, småhus. Då utredningens uppdrag är att presentera förslag som kan få ned radonhalterna under gällande gränsvärden för bostäder och vissa lokaler, menar vi att bostadsdeklarationer inte kan åstad- komma detta i tillräcklig omfattning. Om samtliga boendeformer skall omfattas måste andra vägar sökas. Därför föreslår vi istället att en miljökvalitetsnorm införs och att denna omfattar samtliga bo- endeformer. Förslaget presenteras längre fram i betänkandet. Införandet av en sådan norm skulle till om med kunna vara till gagn för systemet med bostadsdeklarationer. Deklarationen skulle på så sätt ge information om vilka krav fastighetsägaren är skyldig att uppfylla och hur han har uppfyllt dem. Detta skulle underlätta möjligheten för hyresgäster, bostadsrättshavare och presumtiva köpare att upptäcka när fastighetsägaren brister i sina förpliktelser och kräva att han fullgör dem alternativt sänker priset. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder fick ett uppdrag av regeringen att genom- föra en försöksverksamhet med deklarationer av bostäder, skolor och förskolor. Arbetet skall vara klart . 3.2Utbildningsbehovet kommer att öka Kurser om hälsorisker och mätteknik genomförs i Statens strål- skyddsinstituts (SSI) regi i samarbete med övriga ansvariga myn- digheter. får ansvar för utbildning om byggnadstekniska åtgärder mot radon i befintlig bebyggelse och hur man förebygger höga ra- donhalter i nyproduktion. geologiska undersökning (SGU) genomför utbildning i markradon och användning av radonriskkartor. Utbildningen bör samordnas mellan myndigheterna. Detta kan ske i den samordningsgrupp, som finns och som SSI leder, mellan de olika ansvariga myndigheterna och . I samband med att en miljökvalitetsnorm för radon införs måste beredskapen hos konsulter, entreprenörer och kommunala tjänste- män vara god. Trots att det finns bra information att tillgå varierar kompetensen såväl i många kommuner som bland konsulter och entreprenörer. De utbildningsinsatser som genomförts i SSI:s regi har varit riktade till en bred grupp deltagare. I första hand har dock kommunala miljö- och hälsoskyddsinspektörer och konsulter kommit att bli den huvudsakliga målgruppen. Radonfrågan berör emellertid en mängd olika yrkeskategorier allt från politiker, plane- rare, projektörer, byggare till ägare, förvaltare och mäklare. Det är av stor betydelse att samtliga berörda kategorier har god kunskap om radon. Vi menar att behovet av utbildning kommer att öka när en miljö- kvalitetsnorm för radon införs. Ett stort antal personer kommer att behöva utbildas , två till . Efter den första intensiva utbildningsperioden kan utbildningsprogram- met övergå i en underhållsfas där den grundläggande kursen finns tillgänglig på nätet och specialkurserna ges . Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder Grundkurs görs tillgänglig för många på Internet. Radonutbildningen kan lämpligen genomföras stegvis med en grundläggande kurs som steg ett. Den skall ge bred, allmän infor- mation om radonproblemet som bas. Utbildningen skall rikta sig till tjänstemän på kommuner och länsstyrelser, företagare inom radonbranschen, konsulter, entreprenörer och fastighetsmäklare. Utbildningsmaterial för grundkursen tas fram av en professionell läromedelsproducent i samarbete med SSI och övriga berörda myndigheter. Information om miljökvalitetsnormen för radon skall ingå. Kursen kan läggas ut på Internet eller produceras på CD- eller möjligen DVD. Den grundläggande utbildningen skall även erbjudas i en kort- version med basinformation om radon och miljökvalitetsnormen. Tänkt målgrupp för denna utbildning är politiker, projektörer, pla- nerare byggare, fastighetsägare, förvaltare, fastighetsmäklare m.fl. Riktade påbyggnadskurser tas fram. Som påbyggnad, steg två, efter den grundläggande utbildningen skall särskilda kurser finnas om mätteknik, byggtekniska åtgärder, radon i vatten, radon i mark samt en utbildning om radon för fastighetsmäklare. Specialkurserna skall erbjudas tjänstemän på kommuner och länsstyrelser, företagare inom radonbranschen, konsulter och entreprenörer. Geokonsulter och andra som utför markradonklassificering samt tjänstemän på kommuner och länsstyrelser skall erbjudas särskilda kurser om undersökning av markradon. Därtill bör undervisningen om radon utökas vid den grund- läggande miljö- och hälsoskyddsutbildningen och vid andra hög- skoleutbildningar som har betydelse för miljön. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder Samordningsgruppen som leds av SSI tar fram en kravspecifikation för certifiering. Deltagare som gått olika kurser skall kunna ha möjlighet att certi- fieras. Vi föreslår därför att SSI tillsammans med andra berörda myndigheter i samordningsgruppen tar fram en aktuell kravspecifi- kation som skall ligga till grund för certifiering. 3.2.4SSI får huvudansvar för utbildningen SSI får det övergripande ansvaret för utbildningsinsatserna inom radonområdet. Huvudansvaret för utbildning om radon ligger hos SSI, som också får ansvar för information. En heltidstjänst som informatör och ansvarig för att samordna och organisera utbildningsverksamheten tillsätts hos SSI, se avsnitt 3.1.3. Kurserna skall vara kostnadsfria för kommunala tjänstemän. Kursavgiften bör hållas på en låg nivå så att ekonomiska över- väganden inte hindrar deltagande. På så vis kan fler komma att delta. Vi föreslår att kurs för kommunala tjänstemän med ansvar för radontillsyn inom kommunen skall vara kostnadsfri medan konsulter, entreprenörer och andra som bedriver affärsmässig verk- samhet även i fortsättningen betalar fullt pris. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder SSI ansvarar för och leder samordningsgruppen för myndigheter med radonansvar. En heltidstjänst som handläggare tillsätts på SSI. finns en samordningsgrupp med myndigheter med an- svar för radon. Gruppen leds av SSI. Vi föreslår att gruppens ställning skall stärkas och att SSI:s roll skall bli tydligare. Samordningsgruppen skall ha ett utpekat ansvar på följande områden. ·Gruppen skall utarbeta strategier för radonfrågan ·Gruppen skall utarbeta strategier för information och utbildning om radon. ·Gruppen skall bedriva ett fortsatt utvecklingsarbete av framtida strategier för radonarbetet, utbildning m.m. Huvudansvaret för gruppen skall ligga hos SSI. I samband med att omfattande insatser görs från samhällets sida är det viktigt att insatserna samordnas, struktureras och utvärderas efter hand. För detta ändamål föreslår vi att en heltidstjänst som handläggare till- sätts på SSI. inrättas vid () och geologiska undersökning (SGU). riksdag har fattat beslut om 15 miljökvalitetsmål. har bl.a. föreslagit delmål för radon för att nå målet Säker strålmiljö. Myndigheter med ansvar för uppföljning av miljö- mål behöver få tillgång till en rad uppgifter för att kunna fullgöra sitt arbete. Medborgarna skall på ett enkelt sätt kunna ta del av miljöinformation. Beslutsfattare, myndigheter och andra intres- senter måste få tillgång till en mängd olika uppgifter för att kunna göra bedömningar av radonrisker. Effekten av genomförda åtgärder behöver kontrolleras för att säkerställa att statliga medel i form av bidrag används på ett ändamålsenligt sätt. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder Listan över olika intressenter med behov av tillgång till uppgifter om radon kan göras lång. Vissa av de efterfrågade uppgifterna finns tillgängliga . De behöver dock samlas in från flera olika håll, vilket försvårar hanteringen. Andra uppgifter finns över- huvudtaget inte tillgängliga. skulle underlätta arbetet med att ta fram information och uppgifter för flera intressenter. Ett register för radon i byggnader inrättas vid med fastighetsdatasystemet som grund. Vid () finns fastighetsregistret med grund- läggande uppgifter om fastigheter. kallas allmänt fastighetsdatasystemet eller FDS. Registret re- gleras i lag om fastighetsregister (2000:224) och består av en allmän del, en inskrivningsdel, adressdel, byggnadsdel och en taxerings- uppgiftsdel. I byggnadsdelen finns uppgifter om alla bostadshus, fritidshus och lokaler, med kopplingar till fastighets-, adress-, taxe- rings- och ägaruppgifter. Byggnaderna är också lägesbestämda genom koordinater och adresser. Avsikten med byggnadsregistret är bl.a. att det skall användas som grund för externa register med byggnadsinformation och också innehålla länkar till sådana register. Det skulle därför kunna ligga till grund även för ett radonregister. Ett rikstäckande lägenhetsregister vid LMV, med alla bostäder, kopplade till bostadsadresser, skall enligt riksdagsbeslut finnas klart . Det flesta uppgifter som rör identifieringen av de fastig- heter/byggnader till vilka radonuppgifter, bl. a. radonhalt, mättid- punkt, radonkälla, åtgärd, åtgärdstidpunkt etc., skulle knytas finns således redan. Med fastighetens eller byggnadens adress eller med beteckning/identitet kan man automatiskt få tillgång till en rad uppgifter om t.ex. fastighetsägare, fastighetsbeteckning, taxerings- uppgifter, som byggnadsår eller användning, och belägenhet. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder Om uppgifter om radon kopplas till byggnader i FDS innebär det att uppgifterna i registret kan bli tillgängliga för medborgarna genom de många kanaler som finns från FDS. Dessa anslutningar är brett förankrade i samhället och informationen sprids till en vid krets av användare; den offentliga sektorn, bank- och kreditväsen- det, i fastighetsbranschen m.m. är emellertid inte tillgången till uppgifter från FDS fri eller helt öppen. Abonnemang måste tecknas och skyddas via lösen. Priset för en fastighetsfråga mot systemet ligger på ca 15–per fastighet beroende av mängden information som efterfrågas och leveranssätt. Många rättsliga frågor har betydelse för vilken information som kan ligga på nätet. I Samhällets grundläggande information – inven- tering, analys, förslag (Ds 2000:34) pekas några exempel ut, hand- lingars offentlighet och sekretess, behandling av personuppgifter, upphovsrätt m.m. Flera av frågorna utreds (se avsnitt 3.1.8), varför vi inte lägger något förslag om vilka uppgifter som skall vara tillgängliga på nätet. Vår mening är emellertid att så mycket information som möjligt, med beaktande av gällande be- gränsningar, skall finnas tillgänglig på nätet. Så här skulle systemet kunna fungera Flödet bygger på att fastighetsägaren beslutar sig för att genomföra radonmätningar i bostaden. Han vänder sig därför till ett analys- företag och rekvirerar mätdosor. Analysföretaget förser ägaren med dosorna samt formulär med förtryckta uppgifter ur FDS och lämpligt kartmaterial, t.ex. fastighetskartan. Efter genomförd mät- ning skickar fastighetsägaren dosorna till mätföretaget för analys, tillsammans med det ifyllda formuläret. Företagen analyserar mät- resultaten och registrerar analysen i webbformulär. Via detta formulär uppdateras ett särskilt uppbyggt delregister i FDS (här benämnt radonregister). Tanken med delregistret är att det successivt skall byggas upp med uppgifter från främst byggnadsregistret. Eventuellt kan även uppgifter från lägenhetsregistret (lägenhetsnummer för identifika- tion av mätningsplats), och från FDS användas. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder grunduppgifter görs således successivt i takt med att byggnader och lägenheter blir föremål för registrering av radonuppgifter. Figur 3.1 illustrerar hur systemet skulle kunna fungera, med in- data, lagring och tillhandahållande av uppgifter. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder Systemet för radonregistret för bostäder kopplat till fastighetsdatasystemet mätningar/år webb-tjänst Byggnad/lägenhet,Radon- Allmänfastighetstjänst,baserad påFDSutbudkompletteratmed vissradonuppgift.För abonnentersommäklare,bank, företag,kommunermm. Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder Ett markradonregister inrättas vid SGU, där resultat av radon- undersökningar i mark lagras. Resultat av mätningar av gammastrålning vid undersökningar av mark skall lagras i registret. SGU får i uppdrag att ansvara för insamling, ajourhållning, samord- ning och lagring av uppgifter om radon i mark. Allteftersom data tillförs radonregistren skall SGU göra sam- manställningar och länsvisa översikter samt ta fram statistik. Inom SGU:s ordinarie verksamhet utförs mätningar av radon i mark i begränsad omfattning. En databas kallad radiadata- basen är under uppbyggnad. Här skall data från mätningar av gammastrålning på hällar och bergartsprover lagras. Även data från mätningar av gammastrålning i jord skall lagras i registret för markradon. Information från bearbetningar och sammanställningar etc. skall vara i största möjliga utsträckning tillgängligt på Internet, via den föreslagna radonportalen. Olika data om radon skall kunna vara tillgängliga i form av enkla GIS-presentationer. En viktig uppgift för SGU är att tillhandahålla geologisk informa- tion som är användbar för radonområdet. Exempel på information som kan användas för bearbetningar och analyser är flygstrålnings- data, geokemiska data, jord- och berggrundsdata. Tillsammans kan SGU:s radonregister och dataregistret för byggnader vid LMV samt annat digitalt kartunderlag, göra dessa data tillgängliga, via den föreslagna radonportalen, i form av enkla presentationer i GIS, Geografiskt informations system. Radondata och geologiska data bör kunna beställas via Internet och levereras till andra GIS-användare som kommuner, läns- styrelser, konsulter m.fl. Dessa kan då med tillgång till uppgifterna Förbättrad information för fler mätningar och fler åtgärder ta fram egna analyser i form av t.ex. radonteman och radonrisk- bedömningar. Så här skulle systemet kunna fungera