sou · GPB354d1 · 2002-01-01 00:00:00 — jämföra de ensamstående mödrarnas inkomster med de tre hus- hållstyper som består av sammanboende par med och utan barn.49 Individer i dessa hushållstyper har dock delats upp efter kön för att en jämförelse mellan ensamstående mödrar och andra kvinnor ska vara möjlig. Till detta kommer att de två typerna av sammanboende mödrar förts samman i en kategori (den sista kolumnen i tabellen) så att ensamstående och övriga mödrar på ett enkelt sätt ska kunna jämföras. till mycket liten del) är en effekt av förändrade relationer i kapitalinkomster mellan de olika familjetyperna. 49 Motsvarande inkomster för övriga hushållstyper framgår dock i Tabell 7. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Faktorinkomst (1 penning- värde), samtliga, efter hushållstyp och år. Individer 16 (ex- klusive 16 24-åringar som bor kvar hos föräldrarna). -22,6 -16,9 -18,5 -12,3 -37,4 -5,6 -49,7 -30,1 -16,4 -21,0 -22,8 -11,2 Vilken faktorinkomst har då ensamstående mödrar och hur har den förändrats ? För de ensamstående mödrarna var medianinkomsten åren 1990/. Jämfört med sammanboende män är detta naturligtvis en förhållandevis låg inkomst, men om de ensamstående mödrarna istället jämförs med sammanboende kvinnor utan barn och andra mödrar står sig deras inkomster tämligen väl. Ensamstående mödrars medianinkomst var åren 1990/1991 något högre än för sammanboende kvinnor utan barn och ca högre än de sammanboende mödrarnas. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Vid slutet av decenniet hade denna inkomst ökat med , eller . Denna ökning överträffas emellertid klart av övriga kvinnor. Sammanboende kvinnor utan barn ökade sina medianinkomster , eller nästan . För de sammanboende mödrarna har utvecklingen varit än mer gynnsam; deras medianinkomst har ökat med , eller . Skillnaden mellan de ensamstående och sammanboende mödrarnas medianinkomster krympte därmed från 16 000 till mellan 1990/1991 och 1998/1999. För att få en bild av spridningen i inkomstutvecklingen redovisas inte bara medianinkomsterna utan också vär- dena för den 25:e respektive . Åren 1990/1991 hade en fjärdedel av de ensamstående mödrarna en faktorinkomst som var eller mindre. Åren 1998/1999 var motsvarande inkomst , en minskning till hälften. Detta ska inte tolkas så att de ensamstående mödrar som har lägst faktorinkomst har erfarit kraftiga lönesänkningar. Skälet till denna utveckling är snarare det faktum att en mindre andel av de ensamstående möd- rarna förvärvsarbetar. Eftersom de som inte förvärvsarbetade, eller endast gjorde så i liten omfattning, också finns med i dessa analyser pressar detta ner inkomstnivåerna bland dem längst ner i fördelningen. Detta fenomen är också tydligt i några av de andra hushållstyperna. Jämfört med andra kvinnor och män med relativt låga faktorinkomster har dock de ensamstående mödrarnas in- komstutveckling varit dålig. Slutsatsen av detta är alltså att gruppen ensamstående mödrar med de lägsta inkomsterna från arbete och kapital (25:e percen- tilen) har ännu lägre inkomster än vad motsvarande grupp hade vid decenniets början. Oavsett orsak till detta kvarstår faktum: en relativt stor andel av de ensamstående mödrarna har mycket små förvärvsarbetsinkomster, klart mindre än andra kvinnor och bara hälften så mycket åren 1998/1999 som motsvarande grupp hade åren 1990/1991. I jämförelse med detta har kvinnor och män med låga faktorinkomster i andra barnfamiljer klarat sig relativt väl. Hur ser det ut högre upp i fördelningen då? Vi koncentrerar oss nu på inkomsterna vid den , dvs. den inkomstnivå över vilken av inkomstfördelningen i respektive grupp befinner sig. För de ensamstående mödrarna har denna in- komst ökat med (), SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Detta är, återigen, en utveckling som är sämre än för andra grupper. Om den enda förklaringen till att de ensamstående mödrarnas faktorinkomster utvecklats dåligt är att färre arbetar borde vi inte finna några skillnader i inkomstutveckling efter familjetyp bland dem som faktiskt förvärvsarbetar. Men hur ser det egentligen ut? I Tabell 6 har alla de som uppgivit att de inte förvärvsarbetade tagits bort. Det visar sig då att faktorinkomsten ökat generellt för de ensamstående mödrarna, oavsett vilken nivå i inkomstfördelningen vi studerar. Inkomsten vid den 25:e percen- tilen har ökat , vid den 50:e och vid den 75:e . Jämfört med de flesta andra grupper är detta emellertid ingen särskilt god utveckling; detta gäller fram- förallt i jämförelse med övriga kvinnor.50 Dessa har haft en mycket god inkomstutveckling – på alla nivåer i inkomstfördelningen. Trots att förvärvsarbetande ensamstående mödrar alltså ökat sina faktorinkomster generellt har man förlorat i rela- tion till åtminstone kvinnor i andra barnfamiljer och samman- boende utan barn. 50 Särskilt sammanboende mödrar med tre eller fler barn har ökat sina faktorinkomster kraftigt. Gruppen hade relativt låga faktorinkomster åren 1990/1991. En starkt bidragande orsak till detta är att en relativt stor andel av de förvärvsarbetande i gruppen var för- äldralediga och föräldrapenningen ingår inte i faktorinkomsten. Åren 1990/1991 var av de förvärvsarbetande kvinnorna i denna grupp föräldralediga mot åren 1998/1999. Detta hänger ihop med de stora skillnaderna i födelsetal under de båda perioderna. Åren 1990/1991 föddes knappt 124 000 barn i landet medan motsvarande tal åren 1998/1999 var 88-89 000 (SCB 2001c). Om endast de som inte var föräldralediga vid intervjutillfället inkluderas i analyserna så ökar inkomstnivåerna för mödrar i allmänhet och för sammanboende mödrar med tre eller fler barn i synnerhet. Som en konsekvens ökar inte gruppens relativa faktorinkomster lika dramatiskt /1991 1998/1999 men den ökar fortfarande mer än för andra mödrar. I allt väsentligt skulle dock slutsatserna och mönstren i resultaten vara identiska med dem som presenteras här, också om vi endast inkluderade dem som inte var föräldralediga vid intervjutillfället. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Faktorinkomst (1 penning- värde), förvärvsarbetande (), efter hushållstyp och år. Individer 16 (exklusive 16 24-åringar som bor kvar hos föräldrarna). Varför har man det? Vi vet ju att övriga kvinnor och mödrar, såväl heltids- som deltidsanställda, ökat sin genomsnittliga veckoarbetstid relativt kraftigt medan heltidsanställda ensam- stående mödrar endast ökat sin veckoarbetstid marginellt och de deltidsanställda minskat sin (se Tabell 4). När materialet delas upp efter arbetstid (heltid och deltid) kan vi inledningsvis konstatera att såväl heltids- som deltidsarbetande ensamstående mödrar haft en positiv inkomstutveckling (se Tabellerna A2 och A3 i Appendix). Inkomstutvecklingen för de heltidsanställda SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor ensamstående mödrarna har varit väl så god som för övriga kvinnor och mödrar. Medan ökningen varit något större vid mitten och den övre delen av inkomstfördelningen bland de ensamstående möd- rarna gäller att ökningen varit större vid den nedre delen av fördelningen bland övriga mödrar. Denna positiva utveckling gäller emellertid inte för de deltidsanställda ensamstående mödrarna. Dessa har visserligen ökat sina inkomster men långtifrån i samma utsträckning som övriga kvinnor och mödrar. Medan deltidsanställda ensamstående mödrar ökat sina medianin- komster har sammanboende kvinnor utan barn ökat motsvarande inkomst och övriga mödrar . Tendensen är än tydligare högre upp och längre ner i inkomstfördelningen. Vad betyder detta på hushållsnivå? Så här långt har ju individer- nas faktorinkomster redovisats. I hushåll med en ensamstående vuxen person är hushållets faktorinkomst identisk med individer- nas men detta gäller ju inte i hushåll med två familjeförsörjare. Eftersom vi på goda grunder kan utgå från att individernas eko- nomiska välfärd betingas av hushållets inkomster snarare än av individernas egna inkomster är det av intresse att studera hur just hushållets faktorinkomstutveckling sett ut. I Tabell 7 framgår det att utvecklingen av medianinkomsten för de ensamstående mödrarna varit positiv, vi noterar en ökning med eller (något som framgick redan i Tabell 5). I förhållande till övriga hushåll med endast en inkomsttagare är detta en mycket god utveckling, oavsett vilken ände av inkomst- fördelningen vi studerar. Bilden blir dock en helt annan när jäm- förelsen istället står mot hushåll med två familjeförsörjare. Ensam- stående mödrars faktorinkomstutveckling har varit markant sämre, såväl relativt som absolut, över hela inkomstfördelningen. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Faktorinkomst (penningvärde), hushåll, samt- liga, efter hushållstyp och år. Individer 16 (exklusive 16 24- åringar som bor kvar hos föräldrarna). 25:e, 50:e och 75:e per- centilen -22,6 -70,3 -30,8 -43,0 -49,7 -37,2 -68,6 -74,5 -25,4 -26,8 -11,8 -10,6 -19,7 -7,3 -53,5 -16,1 Den utveckling som beskrivits ovan kan sammanfattas på följande sätt. Faktorinkomsterna, dvs. i huvudsak inkomster från förvärvs- arbete, har utvecklats klart sämre för ensamstående mödrar än för andra kvinnor . Detta kan inte förklaras av att andelen förvärvsarbetande har minskat mer för ensamstående möd- rar än för andra kvinnor. Tvärtom har nedgången i andelen förvärvsarbetande varit generell och av ungefär samma omfattning, oberoende av familjesituation. Låt vara att utträdet från arbets- marknaden vanligtvis får allvarligare konsekvenser för ensam- SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor stående mödrar eftersom de är ensamma familjeförsörjare. Inte heller kan förklaringen sökas i en sämre inkomstutveckling bland heltidsarbetande ensamstående mödrar. Tvärtom har dessa erfarit en inkomstutveckling som väl motsvarar utvecklingen för andra heltidsarbetande kvinnor. Nyckeln till den sämre inkomstutveck- lingen bland ensamstående mödrar verkar istället stå att finna i det faktum att förvärvsarbetande ensamstående mödrar, till skillnad från andra kvinnor, arbetar i mindre omfattning vid slutet av 1990- talet än vid decenniets början. Två tendenser är tydliga. För det första, av de förvärvsarbetande ensamstående mödrarna har andelen heltidsarbetande minskat . Detta har skett parallellt med att andelen heltidsarbetande av de förvärvsarbetande bland övriga mödrar ökat kraftigt. För det andra, medan övriga förvärvsarbetande kvinnor, såväl heltids- som deltidsanställda, ökat sin genomsnittliga veckoarbetstid relativt kraftigt så har den legat (heltidsarbetande) eller t.o.m. minskat (deltidsarbetande) för de ensamstående mödrarna. 1.7.4Varför har de ensamstående mödrarnas arbetsutbud minskat ? Hur ska denna utveckling förklaras? Varför har arbetsutbudet bland förvärvsarbetande ensamstående mödrar minskat , parallellt med att det ökat för andra kvinnor? Hur ser de icke förvärvsarbetande ensamstående mödrarna på sin situation? Vilka är skälen till att de inte förvärvsarbetar? Utan att göra anspråk på fullständighet ska vi , utifrån två skilda perspektiv, ändå försöka närma oss svaret på dessa komplexa frågor. För det första, har de ekonomiska incitamenten för förvärvsarbete minskat för de ensamstående mödrarna ? Eller, för det andra, skulle man vilja arbeta mer om de strukturella förutsättningarna för detta, i form av t.ex. barnomsorg och arbetstillfällen, förelåg? Vi inleder våra analyser med den första av dessa frågor. Betydelsen av att förvärvsarbeta för den justerade disponibla inkomsten prövas i en multivariat analys (se Tabell 8). Här jämförs alltså, i ett första steg, inkomsterna för förvärvsarbetande och icke förvärvsarbetande. I analysen ingår enbart de ensamstående möd- rarna. I Modell 1 kontrollerar vi endast för undersökningsår. Lik- som i tidigare analyser framgår det att den justerade disponibla inkomsten för ensamstående mödrar är signifikant lägre åren Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 1998/1999 än den var åren 1990/1991. Denna differens mellan åren minskar dock och blir icke-signifikant när vi, i modell 2, kontrolle- rar för huruvida den ensamstående modern förvärvsarbetar eller ej.51 Detta betyder, inledningsvis, att en stor del av inkomst- minskningen för ensamstående mödrar kan för- av den nedgång i andelen förvärvsarbetande som skett i gruppen . Vårt intresse här knyts emellertid mer till det faktum att resultaten tydligt visar att förvärvsarbetande ensamstående mödrar har högre justerade disponibla inkomster än de icke förvärvsarbetande. Skillnaden är ca till de förras fördel (signifikant på 1-procentsnivån). Denna stora skillnad kan till viss del tillskrivas skillnader i antalet barn, åldersstruktur, utbildningsnivå, ortstyp och födelseland mellan de förvärvsarbe- tande och de icke förvärvsarbetande ensamstående mödrarna (3). Slutsatsen att det lönar sig att förvärvsarbeta står dock fast, även om vinsten minskat till ca efter kon- troller för ovanstående förhållanden. Har betydelsen av förvärvs- arbete för storleken på den disponibla inkomsten förändrats ? Nej, det verkar inte så. Givet kontroller för de ovan nämnda förhållandena är interaktionstermen mellan år och för- värvsarbete inte statistiskt signifikant, även om det finns tendenser till att den ekonomiska förlusten av att inte arbeta ökat (Modell 4). 51 Notera, återigen, att uppgifterna baserar sig på om respondenten förvärvsarbetade eller ej. Detta betyder att en viss andel av dem som här hänförs till de icke förvärvsarbetande de facto har arbetat eller kom att arbeta . Av dem som förvärvsarbetade uppger emellertid hela 80 pro- cent att de arbetat fram till intervjun och att de förväntar sig att de kommer att arbeta också under återstoden av året. Jämförelsen står därmed huvudsakligen mellan dem som arbetade och dem som inte arbetade alls eller bara delar av året. I denna och följande analys har också (det lilla antalet) egna företagare och jordbrukare exkluderats. Skälet är att relationen mellan arbetad tid och förvärvsinkomst för dessa grup- per kan avvika från den som gäller för anställda och därmed snedvrida resultaten. Analyser där samtliga grupper inkluderats har genomförts utan att detta förändrat resultaten i någon märkbar omfattning. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Justerad disponibel inkomst (penningvärde), efter förvärvsarbete (, exklusive egna företagare och jordbrukare) för ensamstående mödrar (16 ) (OLS- regression) -4 099* -20 136*** -12 957*** -9 967*** +8 277*** +8 641*** +14 914*** +15 196*** Född i annat land +8 421*** +8 196*** Tätområde, blandad bebyggelse Tätområde, en-/tvåfamiljshus +8 901*** +8 828*** By eller mindre ort -13 058*** -13 093*** -18 524*** -18 466*** /1999*förvärvsarbetar ej 103 706*** 107 497*** 97 177*** 96 535*** *** p @ 0.01, ** p @ 0.05, * p @ 0.10 I dessa analyser och slutsatser har vi inte tagit hänsyn till att förvärvsarbete medför vissa kostnader. En uppenbar sådan kostnad är arbetsresorna; en annan är kostnader för barnomsorg. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 studera effekten av de senare kostnaderna har analyser, identiska med dem ovan sånär som på det faktum att barnomsorgskost- naderna dragits ifrån den disponibla inkomsten, genomförts (ej redovisade i tabellform). Uppgifterna baserar sig på de månatliga kostnader som den ensamstående modern uppger att hon betalar för tillsynen av barnen. Denna summa har multiplicerats med 12. Resultaten av dessa analyser skiljer sig endast marginellt från dem som redovisats i Tabell 8. Slutsatsen att förvärvsarbete lönar sig står alltså fast också efter det att hänsyn tagits till barnomsorgs- kostnader. Givet att dessa kostnader är vanligast bland dem med förskolebarn () har motsvarande analyser genomförts endast för de ensamstående mödrar som har små barn. Också här är skillnaderna mellan resultaten för disponibel inkomst med res- pektive utan hänsyn tagen till barnomsorgskostnader mycket små. Dessa analyser visar också tydligt att förvärvsarbetande har högre disponibla inkomster än de icke förvärvsarbetande. Vinsten av att förvärvsarbeta har inte heller minskat , snarare tvärtom.52 De slutsatser som kan dras av ovanstående analys är alltså att för- värvsarbete genererar högre inkomster och att den relativa vinsten av förvärvsarbete inte har minskat , tvärtom om något. Men spelar det någon roll hur mycket man arbetar? För att studera denna fråga har vi, i ett andra steg, endast inkluderat de ensamstående mödrar som har ett förvärvsarbete (Tabell 9).53 Denna analys visar att veckoarbetstimmar i sig har ett positivt 52I dessa analyser har vi inte kunnat studera betydelsen av andra kostnader som uppstår i samband med förvärvsarbete. har ingen hänsyn kunnat tas till de framtida ekono- miska vinster som ett förvärvsarbete sannolikt genererar i form av en mer fördelaktig in- komstutveckling. Det faktum att barnomsorgskostnaderna multipliceras med 12 torde i vissa fall leda till en överskattning. De resultat som redovisats här är därför sannolikt konserva- tiva, dvs. skillnaderna i inkomst mellan förvärvsarbetande och icke förvärvsarbetande är, i realiteten, något större än vad som framgår här. Ytterligare ett påpekande bör göras. Verkligheten är givetvis mer komplex än vad som låter sig fångas i en statistisk modell. Här antar vi att de icke förvärvsarbetande ensamstående mödrarna, givet ålder, födelseland, utbildningsnivå etc., inte skiljer sig från de förvärvs- arbetande dito på något annat sätt än just att de inte förvärvsarbetar. Vi utgår således från att de disponibla inkomsterna inte skulle skilja sig mellan de båda grupperna om de icke för- värvsarbetande ensamstående mödrarna skulle börja förvärvsarbeta. Detta är inte ett orimligt antagande, givet att vi kontrollerar för ett antal viktiga bakgrundsförhållanden, men det är inte heller orimligt att föreställa sig att en bidragande orsak till att vissa ensamstående möd- rar inte förvärvsarbetar är att t.ex. deras produktivitet är lägre än för motsvarande för- värvsarbetande mödrar. Detta skulle innebära att deras inkomster inte skulle nå upp till de redan förvärvsarbetande ensamstående mödrarnas inkomster om de började förvärvsarbeta. 53Här ingår bara de som uppgivit att de varit anställda på hel- respektive deltid och att de varit så fram till intervjun. Vidare har de uppgivit att de tror sig komma att arbeta hel- respektive deltid under återstoden av året efter inter- vjun. Denna selektion har gjorts eftersom analysen är mycket känslig för temporärt för- värvsarbete. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor samband med den justerade disponibla inkomsten; varje extra för- värvsarbetstimme ökar den justerade disponibla årsin- komsten med nära (Modell 1). Slutsatsen att antalet veckoarbetstimmar har ett positivt samband med den disponibla inkomsten kvarstår också när vi kontrollerar för övriga förhållan- den (Modell 2). En viktig fråga ur incitamentssynpunkt är emeller- tid om betydelsen av antalet veckoarbetstimmar förändrats . Resultaten i denna analys talar för att det är så. När inter- aktionstermen mellan år och antal veckoarbetstimmar prövas tyder den på att vinsten av att arbeta mer har minskat (Modell 3). Modellen anger att de förvärvsarbetande ensamstående mödrarna får ut nära mindre i justerad disponibel in- komst för varje extra timme de arbetar åren 1998/1999 än vad som var fallet åren 1990/1991. Huvudeffekten av veckoarbets- timmar är emellertid större, , varför slutsatsen måste bli att de ekonomiska incitamenten för att gå upp i arbetstid finns kvar, även om de är mindre än de varit tidigare.54 54 Frågan varför de ekonomiska incitamenten att gå upp i arbetstid har minskat kräver mer djuplodande analyser än vad som varit möjligt att genomföra här. En möjlig orsak kan vara att beroendet av inkomstprövade bidrag har ökat för de ensamstående mödrarna under 1990- talet. Att marginaleffekterna av att öka sitt arbetsutbud är särskilt stora för ensamstående föräldrar har visats i slutbetänkande Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24). Här framgår dock inte om marginaleffekten ökat . Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Justerad disponibel inkomst (penningvärde), efter förvärvsarbetstimmar för förvärvsarbetande (hela åreta, exklusive egna företagare och jordbrukare) ensamstående mödrar (16 ) (OLS-regression) +24 499** +884*** +610*** +930*** +9 271** +9 412** +16 540*** +16 739*** Född i annat land +12 072*** +12 064*** Tätområde, blandad bebyggelse Tätområde, en-/tvåfamiljshus By eller mindre ort -16 144*** -15 931*** -23 746*** -23 039*** /1999*veckoarbetstimmar -688** 76 720*** 77 169*** 66 111*** *** p 0.01, ** p 0.05, * p 0.10 a Här inkluderas endast de som uppgivit att de förvärvsarbetat heltid respektive deltid fram till intervjun, respektive förväntar sig att arbeta heltid respektive deltid under återstoden av året. Individer som bytt, eller förväntas byta, veckoarbetstid ingår alltså inte. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Våra analyser tyder alltså på att det lönar sig ekonomiskt för ensamstående mödrar att förvärvsarbeta jämfört med att inte göra det. Likaledes lönar det sig att öka sin arbetstid om man för- värvsarbetar, även om avkastningen av detta är lägre vid slutet av decenniet än vad som var fallet inledning. Vilka är då skälen till att de ensamstående mödrarna inte förvärvsarbetar i högre utsträckning än de faktiskt gör? Låt oss se vad de ensam- stående mödrarna själva säger. Som vi sett ovan är det en dryg fjärdedel av de ensamstående mödrarna som inte förvärvsarbetar åren 1998/1999 (se Tabell 4). Orsakerna till detta kan vara flera: t.ex. arbetslöshet, studier eller att man är (förtids)pensionär. Vi inleder analyserna här med dem som är arbetslösa, dvs. helt saknar och söker arbete. I vårt material utgörs denna grupp av endast 36 kvinnor. Det begränsade antalet gör naturligtvis att skattningarna här blir mycket osäkra. Icke desto mindre går det att utläsa ett mycket tydligt mönster när det gäller frågan i vilken omfattning dessa kvinnor säger sig vilja förvärvs- arbeta.55 I mer än nio fall av tio uppger den arbetslösa ensamstående modern att hon vill förvärvsarbeta. Av dessa är det drygt 70 pro- cent som skulle vilja arbeta heltid (minst ) medan vill arbeta deltid (se Tabell 10). 55 Frågan lyder: I vilken omfattning skulle Du vilja förvärvsarbeta?. De fem fasta svars- alternativen (utöver vet ej) går från heltid (minst /vecka), till vill ej ha förvärvsarbete (avvaktar pension m.m). Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Önskad omfattning av förvärvsarbete och skäl till att man ej förvärvsarbetar, respektive arbetar deltid bland icke för- värvsarbetande respektive icke heltidsarbetande ensamstående mödrar (16 ) 1998/1999. Antal respektive andelar i procent Ensamstående mödrar 1998/1999 Arbetslösa (N=36) Förvärvsarbete, önskad omfattning Heltid (/v ) Deltid (/v ) Vill ej ha förvärvsarbete Övriga icke förvärvsarbetande (N=37) Förvärvsarbete, önskad omfattning (av ja ovan) Heltid (/v ) Deltid (/v ) Deltid (/v del av året) Varför inget förvärvsarbete?a (N=37) Brist på lämpliga arbetstillfällen på orten Kan inte ordna barntillsyn Det lönar sig dåligt att förvärvsarbeta Deltidsarbetande (N=87) Förvärvsarbete, önskad omfattning Nuvarande arbetstid passar bäst Kortare arbetstid passar bättre Längre arbetstid passar bättre Skäl till önskan att öka arbetstida (N=25) Varför deltidsarbete?a (av dem som vill öka sin arbetstid, N=25) Svårt att få heltidsarbete Vill själv ta hand om barntillsyn Kan inte ordna barntillsyn Heltid lönar sig inte riktigt a Endast ett urval av samtliga delfrågor redovisas. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Hur ser det ut för övriga icke förvärvsarbetande ensamstående mödrar, dvs. dem som t.ex. studerar eller är pensionärer?