sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — man måste så att säja ta för sej i familjelivet på ett bättre sätt. Jag menar ett samhälle kan inte kommen- dera fram allting sånt där. J Ä M I T S F Ö R S L A G Regeringen bör ge Rikstraken i uppdrag att ta initiativ till en löpande dialog med trakhuvud- män, andra trakutövare och entreprenörer för att systematiskt uppmärksamma jämställd- hetsperspektivet i all planering av trak. Regeringen uttalade i propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56) att den lokala och regionala kollektivtraken kan ses som en del av den grundläggande samhällsservicen och att sådan trak har stor betydelse för uppfyllandet av de transport- politiska målen. Den bidrar till ökad välfärd, regional utveckling och jämlikhet genom att ge människor möj- lighet att nå arbetsplatser, skolor och olika typer av 51 Det har dock resandet i den lokala och regionala kollektivtraken stagnerat, framför allt med buss, som resandet med bil kontinuer- ligt har ökat. kan konstatera att ingen har ställt sig frågan vilken betydelse det kan ha att det i princip har varit enbart män som har utformat och beslutat om transportsystemet i sin helhet. En hög andel kollektivresande är som ser det en viktig del av ett hållbart transportsystem. Kollektiv- traken som en del av den grundläggande samhälls- servicen bidrar till transportsystemets tillgänglighet. Den har därmed en positiv påverkan på tillväxt och sysselsättning. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T beslöt regeringen om en kollektivtrak- delegation (direktiv 2001:1) med uppgift att, utifrån ett konsument- och helhetsperspektiv identiera, analysera och beskriva kollektivtrakens problem och möjlig- heter, formulera mål och visioner samt föreslå föränd- ringar av organisation, regelverk o.dyl. av betydelse för kollektivtrakens utveckling och ett ökat kollektivt resande. Dessutom ska delegationens arbete enligt direktiven ske utifrån ett jämställdhetsperspektiv med utgångspunkt i Jämits slutbetänkande. Delegationen har också till uppgift att vara ett forum för ett fördjupat samarbete mellan staten och övriga aktörer på den lokala och regionala kollektivtrakens område. Kommittén ska föreslå åtgärder som kan stimulera kollektivtrakens utveckling och öka kollek- tivtrakens andel av resande. Den ska också se över lagstiftningen på området. Det som ser som absolut nödvändigt i delegationens arbete är att detta sker utifrån ett jämställdhetsperspektiv med utgångs- punkt i Jämits slutbetänkande. Med tanke på statistiken som visar att transportsektorn fortfarande domineras fullständigt av män, blir dele- gationens uppgift att arbeta utifrån ett jämställdhets- perspektiv av stor betydelse för det sammanlagda resultatet . Det är viktigt att delegationen också i sina kontakter med lobby- och branschorgani- sationer på transportområdet, hanterar relationerna just med tanke på att det är nästan enbart män som företräder dessa organisationer. Det gäller för delega- tionen att i lika stor utsträckning tillfråga kvinnor på olika nivåer och i olika sammanhang vad de tycker. Det räcker inte kvinnor i delegationen för att ett jämställdhetsperspektiv ska nnas. Kollektiv- trakdelegationen måste låta hela sitt arbete genom- syras av ett jämställdhetstänkande. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Idén om mainstreaming är att alla politikområden ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv, således även transportpolitiken. fastslog de trans- portpolitiska mål som gäller . Målen är, liksom tidigare, utformade som ett övergripande portalmål med fem delmål11. Det övergripande målet för transportpolitiken ska vara att säkerställa en samhällsekonomisk effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. De fem delmålen är följande: Ett tillgängligt transportsystem, transportsystemet ska utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. En hög transportkvalitet, transportsystemets utformning och funktion ska medge en hög transportkvalitet för näringslivet. En säker trak, det långsiktiga målet för traksäkerheten är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trakolyckor. Transportsystemets utformning och funktion ska anpassas till de krav som följer av detta. En god miljö, transportsystemets utformning och funktion ska anpas- 53 sas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten och andra naturresurser ska främjas. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T En positiv regional utveckling, transportsystemet ska främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nack- delar av långa transportavstånd. Regeringen angav i prop. 1997/98:56 att de transport- politiska målen är långsiktiga mål som bör ligga fast över en längre tidsperiod och ge uttryck för behovet av kontinuitet och långsiktighet i transportpolitiken. Angående frågan om effektivitet skulle utgöra ett sär- skilt delmål ansåg regeringen att detta inte behövdes. Skälet var enligt regeringen att effektivitetsmålet lig- ger inbyggt i det övergripande transportpolitiska målet och en strävan efter samhällsekonomisk effektivitet borde prägla alla avvägningar och beslut i transport- politiken. Att effektiviteten i transportsystemet sätts i centrum är således en förutsättning för att de över- ordnade välfärdsmålen ska kunna uppnås12. Frågan om jämställdhet bör anges som ett särskilt 54delmål kan å ena sidan jämföras med de argument som framkom beträffande effektivitet som ett särskilt del- mål. Dels kan argumentet vara att jämställdhet i sig redan är ett övergripande mål, dels utifrån att själva begreppetmedborgarejuhandlaromkvinnorochmän. Å andra sidan grundas hela jämställdhetspolitiken på det faktum att medborgare oftast blir män i ett sam- hälle där mannen är norm. Att se det som en fråga om förtydligande, som att ändra ordet medborgare till kvin- nor och män räcker inte heller. Mainstreaming som idé bygger på att jämställdhetspolitiken ska genomsyra alla andra politikområden. Att genomsyra är inte det- samma som att lägga till något annat, det innebär att det ursprungliga målet genom jämställdhetspolitiken blir något nytt, något mer. anser att målet för jämställdhetspolitiken måste integreras i transportpolitiken och föreslår ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem. J Ä M I T S F Ö R S L A G Ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem Regeringen bör föreslå att fastställer ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem med följande formulering. Målet är ett jämställt transportsystem, där transportsystemet utformas så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Där både kvinnor och män ges samma möjlig- heter att påverka dess tillkomst, utformning och förvaltning och där både kvinnors och mäns värderingar tillmäts samma vikt. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Myndigheternas ansvar för jämställdhet För att jämställdhetsarbetet ska utvecklas i myndigheternas externa och interna verksamhet måste riksdag och regering ta ansvar för att driva på utvecklingen vilket kan ske på olika sätt. Regeringens styrning av statliga myndigheter utövas med hjälp av era medel, via instruktion för myndigheten, genom årliga regleringsbrev eller genom särskilda uppdrag. Regeringen bör i sina regleringsbrev konkretisera kraven, kräva återrappor- tering och göra utvärderingar. Dialogen mellan departement och myndig- heter måste föras till dess att en dialog i denna fråga är uppenbart onödig. Myndigheternas jämställdhetsarbete måste drivas både inom den interna och den externa verksamheten och så att säga stå på två ben. Mainstreaming i den interna verksamheten har studerat regleringsbreven för för , , , , och munikationsanalys. konstaterar att regeringen för fyra av dessa sex myndigheter ställer krav på återrapportering beträffande myndigheternas 55 Detta krav ställs på , , och Luft- fartsverket och innebär att myndigheterna ska redovisa hur den etniska och kulturella mångfalden beaktats vid rekrytering av ny personal. Något krav på redovisning av jämställdhet nns inte. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T dock ordet kön. Här anges att Mångfalden skall bely- sas genom en redovisning av personalsammansätt- ningen med avseende på kön, ålder, formell utbild- ning samt vidtagna åtgärder för att främja etnisk och kulturell mångfald bland de anställda. anser att så som regleringsbreven nu är utfor- made nns det en uppenbar risk att såväl frågan om etnisk och kulturell mångfald som frågan om jäm- ställdhet tappar kraft. De politiska målsättningarna tar i realiteten udden av varandra. Jämställdhet är en fråga om rättvisa mellan könen. Den omfattar alla människor och grupper. Ett jäm- ställdhetsperspektiv kan därmed alltid speciceras uti- från vad det betyder och vilka konsekvenser olika beslut får för olika grupper av människor. anser vidare att det är mycket angeläget att regeringen kontinuerligt, och i dialog med myndighe- terna, ställer krav på en ökad jämställdhet. Myndig- heternas jämställdhetsplaner bör vara en del av under- laget för denna dialog. Mainstreaming i den externa Regeringen gav i uppdrag åt , , , , Kommu- nikationsforskningsberedningen, Rikstraken, och att särskilt redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att utveckla jämställdheten inom respektive myndighets verksamhetsområde samt lämna en bedömning av hur genomförda åtgärder på- verkar jämställdheten. lämnade myndighe- terna sina svar till regeringen. Regeringen har därefter överlämnat dessa till för närmare analys och beak- tande i det fortsatta utredningsarbetet. har kunnat konstatera att myndigheternas redovisning i första hand handlade om jämställdhet i den interna verksamheten. Några förslag handlade även om att utveckla jämställdhet i den externa verk- samheten. föreslår i sin redovisning bl.a. insatser för att utveckla sociala konsekvensbeskrivningar som visar hur investeringar i ny transportinfrastruktur kan beskri- vas utifrån de konsekvenser de får för olika individer. Två fallstudier nämns, traksäkerhetsprojektet eken i samt Transportsystem i . anger behov av att se över verkets hand- böcker för att föra in jämställdhetsaspekter såväl i den långsiktiga som kortsiktiga planeringsprocessen. Det handlar också om ökade behov av utbildning för med- arbetare och operatörer. Rikstraken lyfter bl.a. fram frågor och förslag som rör upphandling sett ur ett jämställdhetsperspektiv. I en redovisningsuppgift gjord av elever vid en kurs vid som heter Kön, Naturvetenskap och Teknik har man granskat Banskolan i utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Utbildningen i Banskolan handlar mycket om teknik; järnvägsteknik, banteknik, signalteknik etc. Banskolan har att följa den av gemensamt utformade jämställdhets- planen. Den talar om den kompetenshöjning som sker av att både mäns och kvinnors erfarenheter och syn- sätt tas tillvara. Målen för jämställdhetsarbetet ska vara att arbetsförhållanden och organisation är utfor- made på så sätt att kvinnor och män har samma möj- lighet till anställning, utveckling och befordran. Få kvinnor går dock utbildningen 46 män och 10 kvinnor, d.v.s. respektive . anser att det nns idéer och tankar om hur jämställdhetsarbetet kan utvecklas inom myndighe- terna. Det är angeläget att regeringen utvecklar dia- logen med myndigheterna i dessa frågor. J Ä M I T S F Ö R S L A G Handlingsplan för myndigheternas externa och interna jämställdhetsarbete Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att presentera en handlingsplan för hur arbetet med att integrera jämställdhets- perspektivet i den ordinarie verksamheten ska bedrivas. Som exempel vill hänvisa till det jämställdhetsarbete som utvecklats mellan och berörda myndigheter. Genderprogram för social välfärd nns redovisat i en läges- . J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Regeringens styrning av statliga myndigheter utövas bl.a. via instruktion för myndigheten, genom årliga reglerings- brev eller genom särskilda uppdrag. För att åstadkomma en effektivare styrning och uppföljning av statlig verk- samhet tillsatte regeringen en särskild styrgrupp inom . Styrgruppens arbete nns redovisat i rapporten för effektivitet och transparens13. Rapportens för- slag har legat till grund för regeringens utformning av regleringsbreven för utgiftsområde 22 (kommunikationer) för . Styrning kan också ske genom regler, vid upphandling och genom val av de prognosmodeller som ligger till grund för olika beslut. kom- mer i de följande avsnitten att behandla frågan om mainstreaming i de olika styrinstrumenten. () ck i uppdrag av regering- en att granska hur jämställdhetsaspekterna kommit till uttryck i rege- ringens regleringsbrev till myndigheterna under . I upp- 57 draget ingick även att analysera utvecklingen . J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T RRV som lämnade sin rapport – hur styr regeringen14 till regeringen . RRV framför bl.a.; –att kopplingen mellan de övergripande jämställd- hetspolitiska målen och departementens målfor- muleringar är otydlig, –att regeringen bör formulera en tydligare strategi för jämställdhetspolitiken när det gäller myndig- heternas externa arbete, –att regeringen klargör att mainstreaming är det arbetssätt som myndigheterna ska använda för att nå de jämställdhetspolitiska målen, –att regeringen utnyttjar möjligheten att styra myn- digheterna mot ett sådant arbetssätt via ett tillägg i verksförordningen (1995:1322), –att en av de viktigaste påverkansfaktorerna för det externa jämställdhetsarbetet är regleringsbrevet. Andra viktiga faktorer som de intervjuade myndighe- terna själva lyft fram är betydelsen av att ledningen 58engagerar sig, att resurser avsätts, att erfarenheter ut- byts och att personalen är medveten om hur jäm- ställdhetsarbetet påverkar verksamhetens resultat. Jämställdhetspolitiken har som mål att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Som också riksrevisionverket pekat på i sin rapport är regle- ringsbrevet ett viktigt verktyg för regeringen att på- skynda jämställdhetsarbetet. I regleringsbreven för , , Sjö- fartsverket och redovisas för samtliga myndigheter mål för Sektorsuppgifter, d.v.s. etappmål kopplade till tillgängligt transportsystem, hög transport- kvalitet, traksäkerhet, god miljö och positiv regional utveckling. föreslår dels ett nytt etappmål för ett jäm- ställt transportsystem under , dels att regeringen ställer krav på att etappmål utvecklas med betoning på Trygghet och säkerhet i transportsystemen. Trygghet och säkerhet är en sådan fråga som kvinnor i olika forskningssammanhang visat sig värdera högre än män. visar i sitt forskningsprojekt lans rum15 att begreppet säkerhet i transportsamman- hang inte är tydligt denierat, men främst sätts i sam- band med kollisioner mellan fordon och fordon eller fordon och personer. bekräftar internationella studier som visar att kvinnor förhåller sig till en, som de uppfattar, risk att utsättas för våld samt att detta inskränker kvinnors rörelsefrihet och påverkar deras val av transportmedel. När kvinnor använder sig av strategier, som t.ex. att undvika cykel- vägar och gångtunnlar, är det rimligt att anta att de löper mindre risk att bli överfallna men större risk att bli påkörda. För dem som arbetar med och ansvarar för den fysiska planeringen är det viktigt att vara medve- ten om detta. Vikten av att införliva trygghetsaspekten i säkerhetsbegreppet framhålls. I rapporten stad – kan man förändra räds- lans platser?16 visar på behovet av att frågan om trygghet kommer in på ett tidigt stadium i plane- ring och projektering. Eftersom kvinnors inytande över stadens utformning traditionellt har varit svag, så är ett av syftena med boken att uppmärksamma på att stadsmiljöer inte upplevs lika av alla. Kvinnors erfaren- heter av stadsrummet kan skilja sig från mäns erfaren- heter skriver . J Ä M I T S F Ö R S L A G Etappmål för ett jämställt transportsystem Regeringen bör i regleringsbrev till myndighe- terna införa ett nytt etappmål för ett jämställt transportsystem. Etappmålet för ett jämställt transportsystem bör vara; –Att all relevant information redovisas utifrån kön. –Att eventuella skillnader mellan kvinnor och män redovisas och analyseras. –Att berörda myndigheter i sina beslut beaktar dessa skillnader. Etappmål för trygghet och säkerhet Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utveckla etappmål med betoning på trygghet och säkerhet. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Nedan anges exempel på jämställdhetsperspektiv inom sektoransvar för tillgängligt transportsystem och traksäkerhet. Exemplen har tillkommit för att visa hur ett jämställdhetsperspektiv kan se ut i den praktiska tillämpningen i bentliga mål. Motsvarande resonemang kan tillämpas på andra myndigheters sektorsansvar. Målet för ett tillgängligt transportsystem Målet att antalet dödade till följd av vägtrakolyckor per fordonskilometer på det statliga vägnätet ska minska , jämfört med . Återrapporteringskraven innehåller bl.a. följande krav. Antalet dödade och polisrapporterade svårt skadade totalt ska redovisas liksom antalet dödade och polis- rapporterade svårt skadade, fördelade på väghållare och trakantkategori. Målet inrymmer bl.a. följande preciseringar enligt regleringsbrev . Målet är att andelen funktionshindrade som kan utnyttja vägtransportsystemet ska öka. Målet är att andel och antal resande till fots, med cykel och med buss sammantaget ska öka. Som återrapporteringskrav anges bl.a. följande. Andelen funktionshindrade och barn som kan nyttja väg- transportsystemet ska redovisas uppdelat på funktions- hindrade och barn samt på vilka som färdas med buss. Jämits förslag innebär att regeringen ställer krav på att i sin återrapportering ange; Att all relevant information redovisas utifrån kön. Att eventuella skillnader mellan kvinnor och män redovisas och analyseras. Att verket i sitt beslut/förslag till åtgärder beaktar dessa skillnader. Som exempel på varför en analys kan vara viktig vill lyfta fram egen studie av kvinnors och mäns värderingar i frågor som rör traksäkerhet. Studien nns redovisad i publikationen Traksäkerhet18. Jämits förslag innebär att regeringen ställer krav på att i sin återrapportering ange; Att all relevant information redovisas utifrån kön. Att eventuella skillnader mellan kvinnor och män redovisas och analyseras. Att verket i sitt beslut/förslag till åtgärder beaktar dessa skillnader. Som exempel på varför en analys kan vara viktig så vill peka på den analys som handikappombudsman- nen delgett regeringen (1999). Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet framgår att handikappombudsmannen, som studerat tillämpningen av färdtjänstlagen ur ett könsperspektiv, kunnat konstatera att kvinnor förefaller att missgynnas i förhållande till män när det gäller rätten till färdtjänst. Analysen bygger på länsrätternas domar i färdtjänstmål17. Målet inrymmer bl.a. följande preciseringar enligt regleringsbrev . Målet är att genom sin verksamhet ska bidra till att antalet dödade och svårt skadade till följd av vägtrakolyckor minskar och att antalet dödade i vägtrakolyckor understiger 270 dödade inom hela vägtraksektorn. Av rapporten framgår bl.a. Drygt hälften av de tillfrågade (cirka 5.000 personer), er kvinnor än män, anser det oacceptabelt att människor dödas i traken. Drygt en fjärdedel av de tillfrågade, er kvinnor än män, anser det realistiskt med noll dödade i traken. Knappt hälften av de tillfrågade, betydligt er kvinnor än män, anser det rimligt att sänka hastigheten för att öka traksäkerheten. Mer än hälften av de tillfrågade tycker att gränsen för rattfylleri borde gå vid noll promille. Kvinnor är gene- rellt mer positiva till en nollgräns än män. Drygt hälften av de tillfrågade tycker att det är viktigare att följa trakrytmen än att hålla hastighetsgränserna, män i högre grad än kvinnor. Som fotgängare använder kvinnor reexer oftare än män. På frågan om nya bilar inte borde gå att köra fortare än framgår att män värderar möjligheten att kunna köra fort mycket högre än kvinnor. Om kvinnors värderingar vore typiska i beslutsfattandet skulle vägarna se annorlunda ut säger , ställföreträdande chef för i . J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T har ställt sig frågan vilken styrverkan som regler om planering och prövning kan ha när det gäller jämställdhet och kommunikationer. har på uppdrag av analyserat väglagen, lagen om byggande av järnväg, luftfartslagen, lagen om inrättande, utvidgning och avlys- ning av allmän farled och allmän hamn, plan- och byggla- gen och miljöbalken19. Jämställdhetsperspektivet i bentliga lagar Hur tar sig jämställdhetsperspektivet ut i de bentliga lagarna? Eller behöver lagarna förändras för att bli bättre än /överhuvud taget synliggöra jämställdhetsperspektivet vid tillämp- ningen av lagarna. Kommunikationslagarna är genomförandeinriktade och fokuserar mark- åtkomst (rättsligt förfogande) och hinder mot genomförandet. ställdhet har inte en given plats där. att planera med ett allsidigt framtidsperspektiv. Där kan jämställdhet vara en naturlig del. ska motverka störningar men jämställdhet denieras varken som en hälso- eller miljöfråga. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Principer för att öka jämställdhet genom dessa regler kan handla om portalparagrafer som synliggör jämställdhet; nya i kommunikationslagarna och kompletterade i PBL och , beslutsunderlag som redovisar konsekvenserna för både kvinnor och män, samt beslut som redovisar hur konsekvenserna påverkat avgörandet. Regler ger styrmedel, men aktörernas attityder och tillgång till fakta och metodstöd är av större praktisk betydelse. Dock utan krav i reglerna kommer dessa förmodligen inte att utvecklas. Beslut kan vara över- gripande och av policykaraktär, detaljerade och genom- förandeinriktade. Övergripande beslut är exempelvis beslut om budget, om ny lagstiftning och om inriktningen av infrastrukturplaneringen enligt förordningen om natio- nell väghållningsplan (1997:262) m.m. Det är också regeringensinstruktioneromsektorsinriktningengenom exempelvis målformulering, uppdrag eller reglerings- brev. Men det kan också vara det första steget i pla- neringen av nya anläggningar, den s.k. förstudien som genomförs av vägtransportsektorn i enlighet med väg- lagen. De visioner och strategier som formuleras kan sällan bli konkreta, men viktiga förutsättningar för jämställdhet bör ändå kunna formuleras redan nu: frågan om jämställdhet görs synlig, som en förut- sättning bland andra, beslutsunderlag tar upp fakta om både kvinnor och män och ser saken i såväl kvinnors som mäns perspektiv, konsekvensbeskrivningar av alternativa visioner och strategier tar upp följderna såväl för kvinnor som för män, utvärdering av alternativa visioner (mål) eller alternativa strategier för att nå dit, görs med stöd av både kvinnors och mäns värderingsgrunder och där både kvinnor och män deltar, inriktningen (ambitionen, prioriteringen) av jäm- ställdhetsarbetet i de kommande besluten anges i klartext. Det handlar på denna nivån om att frågan om jäm- ställdhet ska bli synlig. Planer kan vara översiktliga och visionära (med eller utan fysisk/geogrask koppling) eller bindande och styrande i detalj. Översiktliga fysiska planer är exempelvis vägutred- ning, järnvägsutredning och översiktspla- nering. De redovisar vad områden bäst används till och bedömer var lämplig lokalisering av kommunika- tioner nns, utifrån grova korridorer. Frågor som bör gå att identiera kan vara planens betydelse för ändrade förhållanden mellan stad/land, nya transportmönster, ändrad servicegrad, arbets- marknad och bostadsformer samt hur det på olika sätt inverkar på kvinnors och mäns vardag. Det ger utgångs- punkt för att få: för planen viktiga aspekter på jämställdhet synliga, som en förutsättning bland andra,