sou · GPB39 · 2002-01-01 00:00:00 — Om det inte är klart vad som avses med de olika be- greppen blir det inte heller möjligt att diskutera vilka produkter och tjänster som kan komma ifråga för en märkning. 13 Per Stjernquist, som brukar betraktas som en av den rättssociologiska forskningens förgrundsgestalter, genomförde den numera klassiska studien av hur skogsbrukspoli- tiken togs emot av de svenska skogsbönderna i norra . Per Stjernquist, Laws in the , Skrifter utgivna av , nr 69 (1973). En förutsättning för att systemet ska kunna genomföras är att det blir så attraktivt att de verksamheter som eventuellt kan komma i fråga för märkningen också kan tjäna på att ansluta sig till systemet. Flera av de intervjuade talar om hur det har upprättats en miljöpo- licy vid de olika verksamheterna och att policyn inte endast har kommit till stånd på grund en målmedveten miljöpolitik i verksam- heten. Det är i stället så att flera av de miljödokument som har upp- rättats har upprättats efter påtryckningar utifrån; det ställs ofta krav på att det ska finns en upprättad miljöpolicy, miljöprogram eller lik- nande för att det över huvud taget ska inledas ett affärsmässigt sam- arbete. Det finns inte något system som gör det möjligt att bedöma en verksamhet ur jämställdhetssynpunkt, men det finns en önskan om att driva på utvecklingen mot ett mer jämställt samhälle. Vi me- nar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle kunna tjäna som hjälpmedel i det hänseendet. Det är inte heller orealistiskt att jämställdhetsfrågorna kan komma att få en position som liknar miljöfrågorna om det införs ett system för frivillig jämställdhets- märkning av produkter och tjänster. Det är viktigt att de som väljer att ansluta sig till systemet får täckning för sina kostnader. Vi ser det nämligen som mindre troligt att ett system som saknar ekonomisk bärighet kan komma att få något vidare genomslag på den fria marknaden. 10.4Avslutande sammanfattning av arbetet med reglerna kring och inställningen till frågor om frivillig jämställdhetsmärkning Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning ska ställa krav på två plan. För det första ska det ställas krav som är generella och rör den enskilda verksamhetens or- ganisation ur jämställdhetshänseende. För det andra ska det ställas specifika krav på respektive produkt och tjänst. De tre områdena centrala begrepp, rättsliga regler och näringslivets syn på frivillig jämställdhetsmärkning är intimt förknippade med varandra. Av den kvalitativa studien, som genomfördes i syfte att belysa hur de som befinner sig ute i de enskilda verksamheterna ser på frågor om jämställdhet och jämställdhetsmärkning, framkom att flertalet av de tillfrågade hade svårt att se hur ett system för frivillig jämställdhets- märkning för produkter och tjänster skulle kunna bli trovärdigt om det endast ställs krav på kriterier som rör produkter och tjänster. Varje intervju avslutades med en fråga i vilken de tillfrågade gavs möjlighet att komma med förslag på kriterier för ett system för fri- villig jämställdhetsmärkning. Mot bakgrund av verksamheternas skilda inriktningar och personernas olika bakgrund var förslagen på kriterier också vitt skilda när det gällde de krav som skulle ställas för de enskilda produkterna eller tjänsterna. Men när diskussionen gällde vilka kriterier som borde ställas på den enskilda verksamheten var reaktionen den omvända. De allra flesta menade att det fanns all anledning att här utgå från jämställd- hetslagens regler om de aktiva åtgärderna. Det är mot bakgrund av detta som vi menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning ska ställa krav på två plan. För det första ska det ställas krav som är generella och rör den enskilda verksamhetens organisation ur jämställdhetshänseende. För det and- ra ska det ställas specifika krav på respektive produkt och tjänst. In- om miljöområdet skiljer man på miljömärkning av produkter och miljöcertifiering av organisationer, verksamheternas ledningssys- tem.14 De krav som ska ställas på företagens organisation bör utgå från jämställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete. Vi menar att ett väl dokumenterat och utvärderat jämställdhetsarbete av tre på varandra följande år bör utgöra det första kriteriet vid frivillig jämställdhetsmärkning. Skyldigheten att upprätta en jämställdhetsplan föreligger, såsom framgår ovan, endast vid arbetsplatser med minst tio anställda. Det betyder emellertid inte att arbetsplatser med färre än tio anställda inte får upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete. Tio anställda ska i stället ses som en gräns för när skyldigheten inträder. Med and- ra ord har också arbetsgivare med färre än tio anställda rätt att upp- rätta en jämställdhetsplan och på så sätt uppfylla det första steget i en jämställdhetsmärkning av företaget. Här kommer jämställdhets- märkningen också att kunna tjäna som hjälp vid det aktiva jäm- ställdhetsarbete vid såväl stora som små verksamheter. 14 I rapporten . Konsumentmakt för ett jämställt samhälle, Ds 1998:49, beskrivs skillnaderna mellan miljömärkning och miljöcertifiering, Miljömärkning och konsumentmakt, , bilaga 1. menar vi att också mindre verksamheter kommer att kunna konkur- rera på lika villkor med större verksamheter, genom att använda sig av jämställdhetsmärkning som medel i konkurrensen om konsu- menter och övriga intressenter på den fria marknaden. Den nordiska ämbetsmannakommittén för jämställdhetsfrågor har beslutat att tillsätta en arbetsgrupp med inriktning på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning. Vi kommer att utforma våra förslag på jämställdhetskriterier för produkter och tjänster i samråd med företrädare för berörda bran- schorganisationer. Men mot bakgrund av att vi ser det som synnerli- gen viktigt att de enskilda näringsidkarna som berörs av märkningen ges möjlighet att komma med synpunkter på systemets utformning, kommer de att bjudas in till en dialog med Utredningen. Utgångs- punkten för de krav som ska ställas på de enskilda produkterna och tjänsterna kommer att tas från den nu genomförda kvalitativa studi- en om näringsidkares syn på frivillig jämställdhetsmärkning (kapitel 9). I huvudbetänkandet kommer vi även att pröva möjligheten att införa ett Internet-system för listning av produkter, tjänster och organisationer ur jämställdhetssynpunkt. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall bland annat mot bakgrund av den förstudie om jämställdhetsmärkning som presenterades : *Bedöma konsumenternas och producenternas intresse för en frivillig jämställdhetsinformation/märkning (härefter betecknad jämställdhets- märkning). *Föreslå jämställdhetskriterier för minst två produktområden och två tjänsteområden. *Redovisa på vilket sätt befintliga märknings- och certifieringssystem skulle kunna användas för jämställdhetsmärkning. *Pröva om en frivillig jämställdhetsmärkning skulle innebära problem i förhållande till lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (), lagen (1994:615) om otillbörligt upphandlingsbeteende () samt marknadsföringslagen (1995:450) (MFL). *Analysera om jämställdhetsmärkning överensstämmer med gällande handelsregler och internationella åtaganden, avseende såväl EG-rätt som övrig internationell rätt. *Undersöka möjligheten till nordisk samverkan kring jämställdhets- märkning. * Föreslå hur frivillig jämställdhetsmärkning praktiskt skulle kunna genomföras. Jämställdhet mellan kvinnor och män berör alla delar av samhället. Vi har i kommit långt när det gäller att skapa lika villkor och förutsättningar för kvinnor och män, inte minst på det formella planet. I den svenska grundlagen finns inskrivet att lag eller annan skrift ej får innebära att någon missgynnas på grund av kön. regleras jämställdhetsfrågor i arbetslivet i jämställd- hetslagen som innehåller dels regler om diskrimineringsförbud och dels regler om arbetsgivares skyldigheter att bedriva ett aktivt jämställdhets- arbete. Alla arbetsgivare med minst tio anställda skall göra en årlig jämställdhetsplan. I planen skall arbetsgivaren ta upp de aktiva åtgärder för att främja jämställdhet på arbetsplatsen som han eller hon avser att påbörja eller genomföra . (JämO) skall se till att jämställdhets- lagen efterlevs och kan vid tvist föra talan i Arbetsdomstolen när det gäller könsdiskriminering. Vidare kan JämO begära vitesföreläggande hos om en arbetsgivare inte uppfyller lagens krav om att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete. Jämställdhetsfrågorna återfinns också inom ramen för gällande lagstiftning på flera andra samhällsområden, bl.a. inom skolan, hög- skolan och socialförsäkringens område. Förutom lagstiftning krävs ett aktivt utvecklingsarbete av nya arbetsformer och verktyg som leder till att målen för ett jämställt sam- hälle uppnås i praktiken. Ett verktyg som inte prövats, varken i eller i något annat europeiskt land, är kvalitetsbedömning av produkter och tjänster ur ett könsperspektiv, i meningen att en funktionell anpassning av utbudet sker utifrån kvinnors och mäns behov och önskemål. Kvalitetsbedömning ur ett könsperspektiv kan ses som ett led i arbetet med att olika förhållanden och villkor för kvinnor och män skall synliggöras och för varje fråga som rör individer skall jämställdhets- aspekterna beaktas. En frivillig jämställdhetsmärkning som i första hand bör gälla varor och tjänster i den privata sektorn skulle kunna driva på utvecklingen mot ett jämställt samhälle genom att medvetna konsumenter väljer jämställdhetsmärkta produkter. Jämställdhetsmärkning skulle på så sätt också kunna bli en konkurrensfaktor för företag. Med märkning avses i detta sammanhang inte enbart ett märke, utan det kan betyda information i mer generell bemärkelse. Förstudie (Ds 1998:49) initierade dåvarande jämställdhetsminister en förstudie med syfte att analysera möjligheterna att införa en frivillig jämställdhetsmärkning i . Resultatet av förstudien blev en rekommendation om att inledningsvis införa ett system med frivillig jämställdhetsmärkning av företag och organisationer. En av utgångspunkterna för rekommendationen var att detta skulle leda till att företag och organisationer förändrar och jämställdhets- anpassar sina tjänster och produkter. Förslaget i förstudien att jämställdhetsmärka företag och organisa- tioner rör personalpolitiska frågor och s.k. ledningssystem. Det innebär att företagen måste bedriva ett medvetet arbete för att kvinnor och män skall få samma förutsättningar beträffande kompetensutveckling, lönefrågor, karriär och möjligheten att kombinera förvärvsarbete med familjeliv. Förslaget berör inte utformningen av produkter eller tjänster ur ett könsperspektiv utan det handlar om etik, hur relationerna mellan människor ser ut, både internt i det egna företaget och i förhållande till omvärlden, t.ex. leverantörer, kunder m.fl. För att företag och organisationer skall få märket måste de bedriva ett aktivt jämställd- hetsarbete som går utöver de krav som ställs i jämställdhetslagen. pågår pilotprojekt och forskning kring ledningssystem där jämställdhet ingår som en del i systemet. Forskare vid rättssociologiska institutionen vid har bland annat haft i uppdrag av att utveckla kriterier för en miljömärkt skola där även jämställdhet tas med som ett av kriterierna. Institutionens forskning kring ledningssystem ingår också i ett av EU- kommissionen finansierat projekt. Länsstyrelserna i och är svenska deltagare i ett EU-projekt, tillsammans med deltagare från , , , och . Projektet syftar bl.a. till ut- veckling av system för kvalitetssäkring av företags jämställdhetsarbete. Regeringen har för avsikt att följa och stödja utvecklingsarbetet med jämställdhetskriterier i ledningssystem. Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, den s.k. , lämnade betänkandet Ty makten är din... (SOU 1998:6). Utredningen föreslog bl.a. att regeringen skulle ta initiativ till jäm- ställdhetsmärkning av företag, organisationer och regioner i . Utredningen konstaterade att människor kan utöva makt i olika roller, som medborgare, konsumenter, anställda, företagare eller som påtryckare via organisationer. Konsumentrollen identifieras som en allt viktigare maktposition i dagens samhälle. Enligt utredningen är det av värde för såväl kvinnor som män att kunna styra sina konsumtionsval även ur ett könsperspektiv, dvs hur väl produkter och tjänster tillgodoser respektive köns behov. För det enskilda företaget eller organisationen kan jämställdhetsmärkningen utgöra en konkurrens- faktor. Förhoppningen är att märkningen skall bli ett så starkt kommersiellt argument att företagen själva frivilligt tar initiativ till jämställdhetsmärkning. Möjligheten att integrera jämställdhetskriterier i befintliga kvalitets- säkringssystem eller andra system som t.ex. ISO 9000 och möjligheten att styra med offentlig upphandling i stat och kommun bör också enligt utredningen undersökas. Om lagen om offentlig upphandling förbjuder detta bör lagen enligt utredaren skrivas om. Betänkandet remitterades till ett antal statliga myndigheter, universi- tet, högskolor och privata organisationer. Remissvaren har samman- ställts (Ty makten är din...Ds 1998:59). I den mån utredningens förslag kommenterades, var de flesta remissinstanserna positiva till någon form av jämställdhetsmärkning. Oavsett märkningens inriktning menade man att införandet av en eventuell jämställdhetsmärkning måste bygga på frivillighet. Några av dem som var tveksamma till märkningen menade ändå att den skulle kunna bidra till att föra jämställdhetsarbetet framåt, genom att frågan förs upp på dagordningen synliggörs jämställd- hetsarbetet ytterligare. Övriga områden som aktualiseras i samband med utredningen Områden som kommer att aktualiseras i samband med utredningen är bl.a. former för certifiering, lagen om offentlig upphandling, lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende samt marknadsföringslagen. I samband med förberedelserna inför fattade ett principbeslut om att skulle tillämpa s.k. öppna system för teknisk provning och kontroll. Beslutet innebär att EU:s principer för teknisk provning och kontroll som regel skall tillämpas även inom nationellt reglerade områden. Principerna innebär att alla organ som kan visa att de är kompetenta skall ha rätt att i konkurrens erbjuda sina tjänster. Kompetensbedömning och fortlöpande tillsyn skall ske genom att organen ackrediteras för uppgiften av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). Utarbetandet av kriterier och krav åtskiljs således från provningen och kontrollen. Författningstekniskt har principerna kommit till uttryck i lagen (1992:1119) om teknisk kontroll. Lagen om offentlig upphandling Lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () kom till som en följd av att undertecknade . I och med har de regler som gäller för offentlig upphandling inom den inre marknaden införlivats i svensk rätt. Den offentliga upphandlingen, för uppskattas för hela EU- området till . till bruttonationalprodukten för dessa länder motsvarar det . Den svenska offentliga upphandlingen värdesätts i förstudien till eller av vår totala bruttonationalprodukt. Således uppgår den svenska offentliga upphandlingen till mycket stora belopp och det finns därmed möjligheter att påverka inriktningen på en stor marknad om upphandling kan ske ur ett könsperspektiv. Lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende Lagen (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling () är ett komplement till och är tillämplig om en eller statlig aktör beter sig otillbörligt vid upphandlingen. Enligt lagen är detta ett beteende som bl.a. påtagligt diskriminerar ett företag i förhållande till ett annat företag eller till den verksamhet som den offentliga aktören själv bedriver. Marknadsföringslagen (1995:450) är tillämplig på all marknadsföring som sker i eller är riktad mot den svenska marknaden. skärptes , vilket bl.a. innebär kraftigare sanktioner mot näringsidkare som bedriver lagstridig marknadsföring. Behovet av en utredning Enligt vad som tidigare framgått kan jämställdhetsmärkning utformas på olika sätt. Den kan dels gälla organisation och ledning av företag, dels utformning av produkter och tjänster. I förstudien har en analys genomförts av hur jämställdhetsmärkning av företag och organisationer kan organiseras och genomföras. Utredaren skall därför inrikta sitt arbete på att analysera möjligheterna att jämställdhetsmärka produkter och tjänster, dvs. att främja en funktionell utveckling som innebär att olika produkter och tjänster utformas med beaktande av ett köns- perspektiv. Tanken bakom jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster är att en sådan märkning skall utvecklas genom konsumentmakt och företagens frivilliga märkning. Många av dagens produkter är skapade utifrån normer som formats efter ett av könen, vilket kan innebära negativa konsekvenser för an- vändare av det motsatta könet. Därför finns det ett behov av en produkt- utveckling som baseras på kunskap om respektive kön och dess olika krav och villkor. En förutsättning för att märkningen av produkter och tjänster skall fungera är att konsumenten upplever den som trovärdig. Märknings- systemet måste då vara rimligt, enkelt och kommunicerbart. Det finns tecken på att konsumenterna har svårt att tillgodogöra sig och förstå den information som ges när det t.ex. gäller dagligvaror. Utredarens uppdrag är att, mot bakgrund av den förstudie som genom- fördes 1997, förutsättningslöst utreda förutsättningarna för och möjligheterna att införa en frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Denna jämställdhetsmärkning syftar till att utveckla kvaliteten på produkter och tjänster på ett sådant sätt att könsaspekterna beaktas. En märkning skall visa att den aktuella produkten eller tjänsten har utformats så att den är anpassad till både kvinnors och mäns behov och önskemål eller genom att tillverkaren tillhandahåller produkt- varianter för båda könen. Utredningen skall särskilt inriktas på följande: Bedöma konsumenternas och producenternas intresse för jämställdhetsmärkning Utredaren skall analysera och bedöma både konsumenternas och produ- centernas intresse för en frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. I detta sammanhang skall utredaren bl.a. beakta resultatet av utredningen om konsumentinformation om dagligvaror (dir. 1997:151). Föreslå jämställdhetskriterier för produkter och tjänster Utredaren skall utforma förslag till jämställdhetskriterier för minst två produktområden och två tjänsteområden. Redovisa på vilket sätt befintliga märknings- och certifieringssystem skulle kunna användas för jämställdhetsmärkning finns det ett antal system för märkning inom olika områden, bl.a. miljö, ekologisk odling och rättvisa. Utredaren skall undersöka om jämställdhetskriterier för produkter och tjänster skulle kunna ingå i något av de befintliga märknings- och certifieringssystemen. Vidare skall utredaren analysera för- och nackdelar med de olika system- alternativen. Undersöka om problem uppstår i förhållande till lagen om offentlig upphandling, lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende samt marknadsföringslagen. Utredaren skall undersöka och analysera om frivillig jämställd- hetsmärkning av produkter och tjänster är förenlig med de syften som ligger bakom lagen om offentlig upphandling och lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende samt om problem kan uppstå i förhållande till marknadsföringslagen. Vid behov kan utredaren föreslå sådana föränd- ringar som är möjliga och lämpliga. Analysera om jämställdhetsmärkning överensstämmer med gällande handelsregler och internationella åtaganden avseende såväl EG-rätt som övrig internationell rätt Utredaren skall i samband med utredningen analysera och bedöma om frivillig jämställdhetsmärkning överensstämmer med gällande handels- regler och internationella åtaganden avseende såväl EG-rätten som övrig internationell rätt. Vidare skall utredaren redogöra för möjligheterna att driva frågorna på gemenskaps- och/eller internationell nivå. Undersöka möjligheten till nordisk samverkan kring jämställdhets- märkning Utredaren skall undersöka möjligheter och eventuella hinder för en nordisk samverkan kring jämställdhetsmärkning. En utgångspunkt för detta arbete skulle kunna vara den nordiska samverkan kring miljö- märkningssystemet Svanen. Föreslå hur frivillig jämställdhetsmärkning praktiskt skulle kunna genomföras Utredaren skall föreslå hur ett eventuellt införande av frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster praktiskt skulle kunna genomföras. Här skall t.ex. organisatoriska frågor och de olika aktörer- nas funktioner utredas. Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall bedriva sitt arbete i samråd med producenter och tjänsteleverantörer, , offentliga inköpare, ackrediterings- och certifieringsorgan, , Standardiseringen i och övriga intressenter. Uppdraget skall redovisas . Allmänt om certifiering/märkning av produkter och tjänster 1Känner Du till några former av certifieringar/märkningar av produkter på marknaden? a)Vad innebär de? b)När används de? c)Har Du funderat över att använda Dig av en produkt som har certifierats genom märkning (t.ex. miljö- märkning: Svanen, EU-blomman)? d)Varför/varför inte? 2Hur skulle Du vilja definiera/förklara ordet jämställdhet? 3Vad innebär jämställdhet för Dig? 4Är Du intresserad av frågor om jämställdhet? 5Har Du arbetat eller kommit i kontakt med frågor om jämställdhet i Ditt nuvarande/tidigare arbete? 6Vad kan det finnas för orsaker till att Du har/inte har kommit i kontakt med frågor om jämställdhet i Ditt arbete? 7Är Du själv intresserad av jämställdhetsfrågor och hur bedömer Du att intresset är för jämställdhetsfrågor hos er bland personalen och de kunder som Ni kommer i kontakt med? Certifiering/märkning i arbetet 8Skulle Du kunna tänka Dig att välja att samarbeta med ett företag om det var jämställdhetsmärkt? Varför/varför inte? 9Skulle Du kunna tänka Dig att välja att samarbeta med ett företag om det hade erhållit något annat märke t.ex. miljömärke (EMAS och ISO 14001)? 10Antag att Du skulle få i uppdrag att vikta olika faktorer för att ta ställning till om företaget skulle inleda/fortsätta ett samarbete med ett annat företag: a)Vilka faktorer skulle Du beakta i första hand? b)Hur ställer Du Dig till att beakta jämställdhet vid viktning av olika faktorer? Om Du fick i uppdrag att komma med förslag på kriterier som bör ligga till grund för ett system med frivillig jämställdhetsmärkning, vilka faktorer skulle Du förorda? Sammanfattning av konferensen handel med perspektiv på jämställdhetsmärkning Den särskilda utredaren och huvudsekreteraren inledde konferensen med en genomgång av det arbete utredningen har avklarat och en beskrivning av det fortsatta utredningsuppdraget. De underströk syftet med konferensen: att inleda en dialog mellan konsumenter, producenter och investerare kring frågor om det är möjligt och om det finns anledning att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Jämställdhetsmärkning – också en miljömärkning Några reflexioner kring möjligheter och problem från SIS Miljömärkning/Svanen berättade inlednings- vis att han i sitt anförande kommer söka problematisera kring miljö- märkningens teori och vardag för att kunna dra paralleller till jäm- ställdhetsmärkningens framtida utformning. Thiberg fastslår att han, trots sitt anförandes koncentrering kring de problem som märk- ningssystem har att övervinna, besitter en tilltro till frivilliga och dynamiska märkningssystem i den svenska marknadsekonomi. Rubriken kan förstås ordagrant då jämställdhetsmärkningen är en miljömärkning, eftersom den karakteriserar och värderar relationer mellan människor och människors villkor, vilket ofta benämns just miljöer. Thiberg beskriver de strategier miljömärkningen använt sig av och som visat sig fungera framgångsrikt.