sou · GPB395d6 · 2002-01-01 00:00:00 — Ni blir uppringda av kriminalvårdsanstalten i regionen. som är , boende i kommunen, skall skrivas ut efter att ha avtjänat ett långt fängelsestraff. Från kriminalvården har man förgäves försökt ordna både arbete och lägenhet till . Ingen hyresvärd i kommunen vill ta emot honom då han inte har någon ordnad försörjning. De vill inte ordna ett kontrakt även om kriminalvården betalar tre hyror i förskott. undrar de om ni kan hjälpa honom. Med detta fall som utgångspunkt tillfrågades de intervjuade om arbetssätt och svårigheter när det gäller N när och hur får reda på att en intagen skall skrivas ut och behöver bostad, N vad har att erbjuda personer som , N bostadsbolagens inställning till personer i situation, samt N samarbete med kriminalvård och frivård. Kriminalvården arbetar inte med bostadsfrågan Bostadsföretagen känner inte igen sig i beskrivningen att de skulle bli uppringda av kriminalvårdsanstalter som försöker ordna bostad åt sina intagna. Det allmännyttiga bostadsföretaget säger att det har hänt , men att det är ovanligt. Inom kän- ner man väl igen situation, men känner inte heller igen att kriminalvården engagerar sig för att på egen hand ordna bostad åt sina intagna. K: Ja, men det jag inte känner igen det är att kriminalvården har försökt ordna både arbete och lägenhet, det förekommer inte över huvud taget kan jag säga. (Område B) A: Nej, det är vår sak tycker dom. Och det här att de skulle betala tre hyror i förskott det har jag aldrig varit med om, har någon annan det? (Område A) Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Informationsöverföring mellan kriminalvård och socialtjänst fungerar inte alltid i område B blir ofta kontaktade om personer som skall skrivas ut från kriminalvårdsanstalt. Ofta är det de intagna själva som tar kontakt och inte personal från kriminalvården. Soci- altjänsten tycker att de ofta får informationen från kriminalvården alldeles . Enligt de intervjuade i område A händer det att man inte får någon förhandsinformation om att en person skall mucka, utan står plötsligt en utskriven utanför social- kontoret och vill ha hjälp med bland annat bostadsfrågan. Det har blivit bättre i detta avseende och det tror såväl område A som B beror på att de intagna har lärt sig att behöver för att kunna ordna insatser. Om det redan finns en etablerad kontakt mellan och säger de intervjuade från båda socialkontoren att det blir lättare att hjälpa . Då ökar också sannolikheten att de får information om att han behöver hjälp med bostad . Sam- tidigt säger man vid i område A att de ändå inte kan börja arbeta på riktigt för att hjälpa förrän muck närmar sig. I: Blir ni hjälpta av att veta om det här innan, till skill- nad mot ? G:Nej det går inte att paxa eller hålla någon plats. H:Nej, jag kan inte börja betala ett inackorderingshem , det gör vi inte. (Område A) kan nog ordna ett andrahandskontrakt Båda bostadsföretagen säger att inte kommer att godkännas som hyresgäst då han inte har någon ordnad försörjning. Det räcker inte med att kriminalvården, som i detta fall, garanterar tre hyror. De båda hyresvärdarna säger också att de vill veta vilken typ av brott som blivit dömd för. T: Våldsbrott och sexbrott så skulle det vara absolut nej. Men ekono- misk brottslighet eller något annat...en sådan person kanske har lättare på något vis att stå ut med att sitta själv i lägenheten för det har han gjort , risken för störningar är nog mycket mindre. Så fick jag välja, beroende på vilken typ av brott det var, om det var ett Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? lindrigare brott skulle jag välja före , om någon gick in och betalade hyran. skulle hamna långt ner i prioriteringsordningen hos det pri- vata bostadsföretaget eftersom de har många sökande och en lång kö. Samma värd tror att de skulle vara mer benägna att ge en chans om de hade tomma lägenheter i sitt bestånd. Det allmännyttiga bostadsföretaget säger att det är möjligt att de skulle uppmana att kontakta om han ringde till dem. har ett eget bestånd av lägenheter och möj- ligtvis skulle de kanske kunna ordna något åt . Det i område B tror att på egen hand skulle kunna ordna är ett andra- eller tredjehandskontrakt. Man skulle kanske hänvisa att försöka på det sättet man utreder hans behov. Samma område tycker också att borde tänka efter själv vart han kan ta vägen när han vet att anstaltstiden närmar sig sitt slut. K: Men jag menar att det naturliga är..., han har haft många månader att fundera på var ska jag bo när jag kommer ut? Hur har han tänkt då? Har han någon syster eller bror eller mamma i avvaktan på att det finns lägenhet? Har han ringt sina kontakters kontakter? Det måste vi göra och det måste också han göra. (Område B) Inte heller i område A tror att kan ordna ett eget förstahandskontrakt eftersom han inte har någon försörjning och dessutom är straffad. Få boendealternativ oavsett om har missbruksproblem eller ej I område B säger att vilken hjälp skulle få bland annat beror på vad har för program genom frivården efter sin utskrivning. De intervjuades erfarenhet är, som de uttrycker saken, att yrkeskriminella ofta har missbruksproblem och det påverkar hur man skulle arbeta med . Det första detta område skulle göra när de får kontakt med är att göra en utredning. Han kan kanske få en plats på ett kategoriboende om han behöver hjälp i ett akut skede. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? är enligt båda socialkontoren viktigt att inte tappa personer som eftersom utskrivningen är en känslig period. K: Det vet man ju att sitter man på kåken och går ut då är det skitvik- tigt..., då är det jätteviktigt med lägenhet eller tak över huvudet för annars är det ofta kört och då är dom inne igen. Så det måste man ha med sig att den här gruppen måste man måna om. (Område B) M: Jag tycker väl att vi försöker vara tillmötesgående där, att männi- skor ska ha tak över huvudet när man kommer ut, även om det bara är tillfälligt, det här typ med vandrarhem eller något sådant om det går. (Område A) Inackorderingshem är den typ av boende som de båda socialkonto- ren tror kan bli aktuellt för utifrån ett längre perspektiv, oavsett om han – enligt område B – har missbruksproblem eller inte. Något annat har man inte att erbjuda förutom härbärge och det tycker man är en ännu sämre lösning. I område A tror de inter- vjuade att kanske erbjuds att bo på vandrarhem om han inte har några missbruksproblem. Det är kö till platserna på inackorderingshemmen och kan få vänta på plats. Samma område berättar om att personer har kommit på besök på inackorderingshem från anstalterna och sedan har det visat sig att det inte finns någon plats att erbjuda. Erfaren- heten är dock att situationen med en frigiven intern ofta inte leder till något problem, då många kan bo hos anhöriga eller bekanta i samband med frigivningen. Ett problem som enligt i område B kan uppstå om får plats på inackorderingshem eller i något kategori- boende, är att det kan vara svårt för honom att acceptera alla regler. Det kan innebära problem för personer som i fängelse kommer ut till ett annat boende som i likhet med kriminalvårds- anstalterna har regler och inskränkningar i den personliga friheten och integriteten. K: Men det är ju många som går ut från anstalt och i dom fallen man lyckats få till ett rum på inack och kanske till och med betalat en månad för att det verkligen skall säkerställas ett rum, det är ytterst sällan de flyttar in. Dom kastar kanske in väskan och sedan drar de ut och firar att de har sluppit ur fängelset, för dom är så frihetshungriga då, dom vill inte inordna sig på inack. (Område B) Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Olika sysselsättning beroende på situation När det gäller sysselsättningsfrågan skulle i område B på samma sätt som när det gäller boende prata med honom innan man beslutar om valet av insats. Det handlar om att ta reda på vad han har arbetat med förut – om han har haft något förvärvs- arbete – samt vad han har för idéer och tankar . Det handlar också om att identifiera faktorer som kan påverka vad kan få för insats, dvs. om han har missbruk eller andra pro- blem som begränsar hans möjligheter på arbetsmarknaden. Om inte kan få ett arbete genom arbetsförmedlingen är KrAmi en möjlig insats enligt socialkontoren. KrAmi är ett sam- arbete mellan arbetsförmedlingen, kriminalvården och socialtjäns- ten. De arbetar utifrån ett konsekvenspedagogiskt synsätt, dvs. de ställer hårda krav på deltagarna och gör man misstag får man stå för konsekvenserna av dem (1999). Deras intag sker vid vissa givna tillfällen och om man inte har ordnat boende vid kursstart får man inte börja utan får vänta tills nästa intag. Det faktum att boendet måste vara ordnat kan leda till svå- righeter även i andra sysselsättningsprojekt. Ett annat alternativ för kan enligt i område B vara yrkesrehabilitering, vilket kan leda till ett skyddat arbete eller praktik. Om har missbruksproblem skulle han enligt social- tjänsten i A kunna få sysselsättning genom kommunens narko- manvårdsgrupp. i område B berättar att man tidigare fick många missbrukare på OSA-anställningar men att det inte fungerade så bra då man väldigt lätt fick en plats. Om personen i fråga missbru- kade fick han inte fortsätta denna typ av anställning, men det kräv- des inte några andra insatser för att samma person skulle få en ny plats. Många gick runt i systemet utan att komma i från sina pro- blem. I område B säger de intervjuade att deras missbrukare tyckte bra om de olika sysselsättningsprojekten, speciellt de som haft lagom höga krav. K: Men det har man märkt att sysselsättning lockar för våra missbrukare, sysselsättning är ett sätt att hålla sig ifrån droger, att jobba aktivt. (Område B) Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? De intervjuade i område B påpekar att det är viktigt att se individen ur detta helhetsperspektiv och inte bara fokusera på renodlad behandling eller bara på boende. K: Men det som saknas är ju..., även om man bor i träningslägenhet och har en sysselsättning så räcker det inte heller för man behö- ver det där sista lilla kittet. Man behöver komma hem till någon som säger tjena, läget? Ska du ha en kopp kaffe? Eller att man har en fri- tidssysselsättning . (Område B) Samverkan med frivård och anstalter är inte perfekt I område B tycker att frivården inte ordnar så mycket på egen hand för sina klienter utan lämpar över ett stort ansvar på . Däremot fungerar frivården som stöd för sina kli- enter och kan hjälpa dem att till exempel få kontakt med andra myndigheter som de behöver hjälp av. Det förekommer samarbete med frivården kring alla de personer som har övervakning. Även kring dömda personer som vill ha vård enligt 34 § samverkar man. I område A är positivt inställd till samarbetet med fri- vården men tycker att det fungerar mindre bra med anstalterna. Med anstalterna samverkar man i område B främst kring enskilda klienter som kommer med framställan om olika insatser. B: Samarbete vet jag inte om jag vill kalla det men har man en klient som kommer med en framställan så besöker man den, man träffar deras kontaktperson, man tittar på vad det är för behandling de even- tuellt har på anstalten, har dom kommit i gång med permissionsgången och hur ser den ut? Hur går det med drogfrihet, är han på motiva- tionsmedel? Det är mer att man checkar av en massa saker, dom kan komma med tips och så att dom känner till ett bra ställe som skulle passa. Det är väldigt individuellt vilken kontaktperson man har, en del bryr sig inte alls. (Område B) I område A säger de intervjuade att de däremot inte har tid att åka till anstalterna för planeringssamtal. G:Men ofta vill dom att vi ska åka dit och så där, man ska sitta och planera något. H:Men det har vi inte tid med utan det tar vi per telefon. (Område A) Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? I område B tycker de intervjuade att samarbetet med anstalterna absolut skulle behöva utvecklas. Dessutom anser man att anstalts- tiden är en outnyttjad period då mycket skulle kunna göras. Den som skall hjälpa personen vet var denne befinner sig, och även om det förekommer droger på fängelserna är de intagna antagligen mer drogfria än när de är ute i frihet. Det innebär enligt i område B att man har ett guldläge då man skulle kunna arbeta med framtiden, bostad, sysselsättning och rela- tioner. Reflektioner från intervjuerna om Bostadsföretagen är mycket restriktiva till att hyra ut en bostad till en person med tidigare fängelsestraff bakom sig, eftersom man anser försörjningsfrågan osäker. Men även om så inte vore fallet gör man en avvägning utifrån vilket brott som man har blivit dömd för – man ser mer allvarligt på våldsbrott och sexbrott än eko- nomisk brottslighet. I det förra fallet skulle den frigivne nekas en bostad men inte i det senare fallet. (1996) visar i sin avhand- ling att just f.d. intagna har svårare att få sociala kontrakt jämfört med andra. och (1999) har i en undersökning visat att av tidigare fängelsedömda hade blivit av med sin bostad under fängelsevistelsen. är medveten om att tiden för utskrivning är käns- lig och man anstränger sig hårt för att se till att personer som skall ha någonstans att ta vägen när de muckar. är de goda alternativen, som går att ordna , ytterst få. På grund av proppar i boendetrappan verkar det som om de boenden, som kanske skulle varit tänkta för personer som till exempel i akuta lägen, fungerar mer eller mindre som perma- nentboenden. Det gör att hänvisas till boendelös- ningar som kan öka risken för att han återigen skall hamna i svårig- heter. Det är kö till boendealternativ, vilket gör att det är svårt att anpassa boendet till enskilda individers behov. De boenden som , efter att ha stått i kö, kan få genom social- tjänsten är anpassade för personer med missbruksproblem. Det passar inte alla och för dem finns inte något annat än vandrarhem att tillgå. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Om skall kunna delta i sysselsättningsåtgärder krävs det att han har ett ordnat boende. säger de intervjuade att det är kö till boenden och proppar i systemet. Detta kan göra att får vänta på sysselsättning. 6 En hemlös missbrukares väg till bostad Han har bott på härbärgen. Han har missbruksproblem – dricker alkohol. får försörj- ningsstöd för sin försörjning. Han har inga hyresskulder men han har några betalningsanmärkningar. Han vill nu ha en lägenhet om två rum och kök. vill inte ha någon behandling och han säger att han skall sluta supa om han väl får en bostad. På härbärget går det inte att hålla sig nykter, säger han. Med detta fall som utgångspunkt tillfrågades de intervjuade om arbetssätt och svårigheter när det gäller N Pekkas möjligheter att få en bostad utan att genomgå behand- ling, N hur bostadsföretagen ser på och hans möjlighet att få bo- stad, N hur vägen till egen bostad ser ut om genomgår behand- ling, N frivilligorganisationers roll för personer som , samt N samarbetssvårigheter. De intervjuade socialkontoren säger att Pekkas historia som den beskrivs i vinjetten är vanligt förekommande. Det är många som hävdar att de kommer klara av att sluta missbruka bara de får en lägenhet. Ingen hjälp om han inte vill sluta missbruka Om inte vill ha behandling för sitt missbruk kommer social- tjänsten i vare sig område A eller B att sätta i gång en process för att ordna en lägenhet åt honom. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? I: Men han säger ju att han inte vill ha behandling. G: Då blir det ingen lägenhet heller. A: Då behöver han ju inte det här heller, tycker vi. G: Hur ska vi kunna veta att han slutar supa om man inte gör något åt det? (Område A) Man säger till att han får återkomma när han har tänkt över sin situation och vad han är beredd att göra för att få den här lägenheten. De intervjuade tror att det är en dröm folk har att bara man får en bostad så löser sig problemen. G: Njaa..., jo, men det är någon slags dröm folk har då ska allt ordna sig bara jag får en lägenhet men det är ju inte så, vi försöker förklara det och ta ner dom på jorden vaddå du blir sittande där, är det inte bättre att du bor på inack så länge, att du får straighta upp ditt liv och insatser sätts till. För att bo i lägenhet krävs det mycket av en. (Område A) I område B säger de intervjuade att det är viktigt att visa att man förstår att det är svårt att sluta dricka på härbärget, men att han ändå måste vara beredd att arbeta med sitt missbruk för att kunna få hjälp. De säger att man måste ha tålamod till dess perso- nen inser att inte bara vill bråka utan faktiskt vill hjälpa till. I område B tror man inte heller att det är omöjligt att skulle kunna ordna en lägenhet på egen hand och man skulle uppmuntra honom att söka lägenheter på egen hand. De intervjuade i område B resonerar länge om individens eget ansvar: K: ...men den gruppen av hemlösa, som är missbrukare, som blir erbjudna inackorderingshem eller träningslägenhet eller härbärgesplats i avvaktan på något bättre i kombination med behandling... där man erbjuder ett paket men där de ändå säger nej, där tycker jag att man måste lägga ansvaret på dom. Dom väljer att inte gå på det här tåget som innebär tak över huvudet med mera. M: Där håller jag med dig. K: Dom ska man inte tycka synd om eller blanda ihop med andra hemlösa människor. Man måste se att de har ett eget ansvar. Du brukar ju prata om existentialismen, man har ju ett val och vi måste hålla isär och inte göra någon sammanblandning utan i dom fallen då är det dom som väljer att vara hemlösa och det måste vi ha tydligt i hemlöshets- diskussionen tycker jag. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? B: Men det finns en problematik, om jag är missbrukare har jag ju ett kroppsligt och även ett psykiskt behov av att få de här drogerna. Jag har inte förmåga att se verkligheten objektivt utan drogen styr hand- landet så att säga. För att få en bostad så har vi ju krav och dom kraven säger att det ska vara nykterhet, drogfrihet, urinprov om vi pratar inackorderingshem eller så kan man få en träningslägenhet, och sköter du inte det blir du vräkt . K: Ja det är ju inte så att vi... B: Vänta lite, jag ska säga en sak, någonstans har vi ett behov av att fånga upp människor för att kunna motivera dom , liksom ge dem möjligheten att ta den här ställningen utan att de måste göra det här valet att avstå från drogerna för det är ju det som är sjukdom. (Område B) Alla intervjuade i område A är överens om att man inte skall släppa personer som helt om han vidhåller att han inte vill ha behandling, utan måste då lägga ner tid på motiva- tionsarbete. Inackorderingshem om vill ha behandling Om accepterar behandling kan han enligt i område A ställas i kö till en träningslägenhet. Man kommer sam- tidigt att göra upp en arbetsplan för hur man tillsammans skall arbeta med Pekkas missbruksproblem. Ett annat alternativ är att kan ställa sig i kö till ett inackorderingshem. Oavsett typ av behandling anser att steget är alltför stort från här- bärge till egen lägenhet, varför måste ha något annat boende innan det kan bli aktuellt med ett eget kontrakt. Vid samma socialkontor skulle man troligtvis kontakta kommu- nens missbruksenhet om man började arbeta med . Det är en mottagning där man kan gå i samtal, få Antabus och träffa sjuk- sköterskor och läkare. Andra tänkbara samarbetspartners är syssel- sättnings- och försörjningsenheten med tanke på att det är den senare som hanterar hans socialbidrag. Socialkontoren ställer sig frågande till hur skall kunna få socialbidrag när han saknar en arbetsplan och inte heller får behandling av något slag. I område B säger socialarbetarna att det kanske inte är nödvän- digt att får regelrätt behandling för att man skall börja arbeta Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? med hans bostadsproblem, men det måste finnas en plan för honom som har inslag av kontroll. M: Någon form av planering så att han blir motiverad att inte fortsätta med sitt missbruk, det behöver inte vara behandling i den bemärkelsen att dom går in i en öppenvårdsbehandling, det kan vara någon annan form som passar honom bättre, men målet är ju drogfrihet. (Område B) När väl en plan finns kan lämna in en bostadsansökan och sättas upp i kö för att komma in i systemet. i område B skulle i det läget kontakta bland annat Bostadsgruppen som kan berätta hur det kan tänkas ta innan ett boende finns att tillgå och vad som krävs av den enskilde för att få det. Därutöver skulle man kontakta missbruksenheten. Man nämner också att en kontaktperson kanske skulle kunna vara ett stöd för . Det nätverk som finns runt är viktigt att involvera i det fortsatta arbetet, och det är möjligt att man kallar till ett nätverks- möte. Bostadsföretagen säger nej till Det privata bostadsföretaget säger att de inte är intresserade av att samarbeta med kring personer som . T: Det finns ett utkast till samarbetsavtal, heter det, men för våran del blir det ett ganska ensidigt samarbetsavtal, vad får vi för mervärde om vi riskerar att ta in personer som stör de övriga hyresgästerna osv. Vad får vi i andra ändan? Egentligen ingenting, en klapp på axeln och dom säger vad duktiga ni är som hjälper oss med det här. För vi har inget behov av det här för vi kan hyra ut våra lägenheter fem–tio gånger om till folk som är väldigt skötsamma och har hög betalnings- förmåga, varför ska vi då hyra ut i första hand till någon som vi tror kommer riskera att störa väldigt mycket? Samma hyresvärd pratar om möjligheten att låta få en lägen- het i någon av grannkommuner med tomma lägenheter, men inser att det kan vara svårt rent politiskt att vidta en sådan åtgärd. Det privata bostadsföretaget har erfarenhet av två ärenden, som har gått till hyresnämnden, och där upplever man att inte har tagit sitt ansvar utan endast sett till att hyran har blivit Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? betald och sedan ställt krav på hyresvärden att personerna skall få bo kvar trots störningar. Det ledde till stor omflyttning bland andra hyresgäster. Därför kommer företaget inte att hjälpa även om de kan tro på hans önskan att sluta missbruka. De menar också att om man tar in hyresgäster som genererar det kost- nader, eftersom man måste ha tillgång till störningsjour som måste göra uttryckningar vid alla möjliga tidpunkter . Även det allmännyttiga bostadsbolaget är skeptiskt till att för- medla en lägenhet till . Trots att lovar en fun- gerande tillsyn anser man att den inte är tillräckligt omfattande. K: Dom som ska..., vi får namn kontinuerligt på vem som har hand om det och det området. Problemet är ju bara att de är för få, dom har för många dom skall hålla koll på och det fungerar inte riktigt bra. Det beror inte på dom som personer utan det beror på att dom har för mycket. De menar att även om accepterar behandling är eftervården inte utbyggd. Om efter behandling får en träningslägenhet är risken stor att han inte får några andra insatser, utan lämnas ensam och isolerad. I en sådan situation kan det vara svårt att avstå från att dricka och ännu svårare att säga nej till kompisar som vill umgås i lägenheten. Om skulle kontakta det allmännyttiga bostadsbolaget skulle man inte ta emot hans ansökan, utan hänvisa till att han måste gå via bostadsgrupp där de kan göra en utred- ning om möjlighet att ordna med träningslägenhet. Det privata bostadsföretaget har lite erfarenhet av att arbeta med tränings- lägenheter, men den erfarenhet man har är inte positiv. De anser att de inte får någon morot av att arbeta med utsatta grupper och det är om sina goda hyresgäster man säger sig värna; det är dock oklart vad fastighetsägaren konkret avser. Även om samarbetet med soci- altjänsten skulle fungera bättre är man osäker på om man skulle vara mer benägen att ta in dessa grupper i sitt lägenhetsbestånd.