sou · GPB33d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Trafiken på Internet går över öppna linjer och kan därför avlyssnas. Information som inte får röjas måste därför krypteras för högsta säkerhet. Vidare kan det vara nödvändigt att garantera att informationen är oförändrad och kommer från en tillförlitlig källa. Detta kan ske med hjälp av en digital signatur. För att skydda tillgången till ett datorsystem kan det vara nödvändigt att använda kod lagrad på kort eller lösenord när man ansluter sig till systemet. Det pågår olika aktiviteter inom Internetorganisationerna för att höja säkerheten. Exempel på sådana är IPSec, Secure DNS och S/MIME. En elektronisk signatur kan användas för att säkerställa att elektro- niskt överförd information inte har förändrats, att informationens avsändare är den som uppges samt att avsändaren inte senare förnekar att han eller hon har sänt informationen. En elektroniskt signerad handling kan ersätta en handling med namnunderskrift på papper. För detta ändamål har regeringen överlämnat en proposition till : Lag om kvalificerade elektroniska signaturer, m.m. (Prop. 1999/2000:117). har utrett och lämnat förslag om hur ansvaret för utfärdande och administration av certifikat och elektroniska signaturer bör organiseras inom statsförvaltningen. Även Statskontoret har utrett frågor som rör användning av elektroniska signaturer. Spridnings- och hämtningssystem, SHS De statliga myndigheterna vill använda Internet för säker kommunikation med dokument av alla slag mellan myndigheterna och mellan myndigheter och allmänhet, inklusive företag. För detta ändamål har den så kallade SHS-standarden utvecklats av , och Statskontoret. Med SHS kan varje användare som skickar ett meddelande identifieras. Själva överföringen är krypterad. Ett stort antal myndigheter väntas komma att använda systemet. Även kommuner och landsting är intresserade av att använda det. En av de viktigaste funktionerna i SHS är att enskilda och företag bara ska behöva lämna samma information till myndig- heterna en gång. Både för myndigheter och uppgiftslämnare är detta förstås en stor fördel. Informationen ska kunna lämnas via en pc med webbläsare över en säker Internetanslutning. Statskontoret har till regeringen lämnat ett förslag till kriterier för statlig elektronisk förvaltning. Där föreslås en utvecklingstrappa i fyra steg för hur en myndighet kan förverkliga målet att öka sin tillgäng- lighet och vara tillgänglig dygnet runt, en 24-timmarsmyndighet. Kriterierna ska primärt ta fasta på myndigheternas förmåga att elektroniskt tillhandahålla interaktiva tjänster till medborgare och företag. Som komplement föreslår Statskontoret kriterier rörande allmän myndighetsinformation och dess presentation samt med- borgarnas insyn i myndigheternas verksamhet. Förslag lämnas också till hur och myndigheterna kan påskynda och stimulera utvecklingen mot en elektronisk förvaltning. Sammanfattning av Statskontorets rapport om en ekonomisk konsekvensanalys De ekonomiska konsekvenserna av ett införande av en skyldighet för offentliga myndigheter att lämna ut kopior av allmänna hand- lingar i elektronisk form bedöms för de flesta statliga myndigheter bli begränsad, under förutsättning att: sökanden inte har rätt att begära särskilt format eller teknik som myndigheten inte har, den allmänna handlingen finns lagrad i elektronisk form, bestämmelse i annan författning, t.ex. sekretesslagen eller särregler i registerförfattningar, förutsätts gälla, skyldigheten inte skall föranleda några intäktsminskningar i myndigheternas verksamhet som avser försäljning av offentlig information dvs. att myndigheternas nu sålda produkter inte påverkas av reformen, utlämnanden i elektronisk form får avgiftsbeläggas enligt en självkostnadsprincip. Statskontoret har funnit att om utlämnanden i elektronisk form skall kunna avgiftsbeläggas enligt en självkostnadsprincip så måste avgiftsförordningen (1992:191) ses över. En översyn av avgiftsför- ordningen är inte enbart en konsekvens av att en ny utlämnande- form införs. Enligt Statskontorets uppfattning hänger det också samman med den tekniska utvecklingen och samhällets utveckling i övrigt. För att vinna tid bör arbetet med en översyn av avgiftsför- ordningen påbörjas . En avgiftssättningsprincip som är medianeutral och är enkel att tillämpa i myndigheternas verksamhet har särskild betydelse för kommuner och landsting. Statliga myndigheter med stor efter- frågan på information har ofta undantag från avgiftsförordningen. Kommuner och landsting använder som regel de statliga bestäm- melserna som underlag när avgifter för utlämnade av allmänna handlingar fastställs. För att motverka massuttag av information bör en ny regel för prissättning vara utformad på ett progressivt sätt och kunna hantera en mängd återkommande framställningar. Statskontoret har också funnit att möjligheten att begränsa utgiftshöjningar kan göras genom att fördröja ikraftträdandet av den nya skyldigheten. På detta sätt kan offentlig förvaltning ges tid för uppbyggnad av system som är anpassade till det nya regel- verket. Detta gäller särskilt för små statliga myndigheter, kom- muner och landsting. Statskontorets samlade bedömning är att införandet av en ny skyldighet att lämna ut allmänna handlingar i elektronisk form inte i sig själv kommer att ställa förvaltningen inför helt nya för- ändringsbehov. Snarare kommer den att förstärka tendenser i förvaltningen och samhället som redan pågår. Detta kan komma att innebära att teknik- och samhällsutvecklingen påskyndas och får ett snabbare förlopp än om skyldigheten inte införs. Kostnad i förhållande till ett bedömt nollalternativ Statskontoret bedömer att en ny skyldighet i första hand kommer att påverka utlämnandet av sådana allmänna handlingar som är dyrare att lämna ut i elektronisk form än som papperskopia. Vanliga orsaker till sådana fördyringar kan vara olika tekniska problem som följd av sekretessprövningen och att handlingens elektroniska form inte finns samlad i samma fil hos myndigheten. I vissa situationer kan myndigheten också känna sig nödsakad att dessutom lämna ut en papperskopia för att motverka missförstånd till följd av tekniska överföringsproblem. Den ökade efterfrågevolym som skyldigheten kan inducera är svår att uppskatta. Ytterst beror den på hur på hur prissättningen utformas för olika utlämnandeformer och vilka servicenivåer som myndigheterna väljer. Myndigheterna kommer – där så är lönsamt – av effektivitetsskäl att vilja lämna ut allmänna handlingar i elektronisk form snarare än papperskopior. bedöms samhällsutvecklingen medföra att en stor del av allmänhetens frågor kommer till myndigheten via elektronisk post och däri- genom förväntas bli enkla att besvara för myndigheten i samma form. Skyldigheten kan, i förhållande till ett bedömt nollalternativ, för myndigheterna tänkas medföra främst ökade engångskostnader i samband med införandet. Därefter inträder vissa ökade framtida årskostnader. Engångskostnaderna bedöms röra ekonomiska, organisatoriska, policy och juridiska bedömningar. Därutöver tillkommer personal- utbildning och systemkostnader inför reformens införande. En- gångskostnaderna är svårprognosticerade. Dessa bedöms uppgå till . De framtida årliga merkostnaderna, i förhållande till ett bedömt nollalternativ, för den nya skyldigheten bedöms främst avse kostnader för juridiska bedömningar. kan vissa juridiska kostnader uppkomma till följd av oklarheter i tolkningarna av den nya skyldigheten. Dessa kostnader kan uppskattas till ca . En betydande osäkerhet råder om hur företag och organisationer kommer att agera när det gäller mass- uttag. Om inga åtgärder vidtas mot massuttagen kan kostnader komma att uppgå till . Mest osäkra är kostnadskonsekvenserna för kommuner och landsting. Statskontoret är tveksam till om landstingen kommer att kunna lämna ut patientjournaler i någon omfattning i elektronisk form. I de fall landstingen inte kommer att lämna ut patientjournaler i elektronisk form så uppkommer det heller ingen större merkostnad för landstingen. Reformen kan t.ex. också komma att medföra krav på nya regler kring försäljning av kartinformation. Kostnads- konsekvenserna för den försäljningen är inte inkluderad i ovan- stående uppskattningar. Departementsserien (Ds) SOU 1972:47 Data och integritet (Offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén) SOU 1975:22 Lag om allmänna handlingar (Offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén) SOU 1978:54 Personregister – Datorer – Integritet – Översyn av datalagen () SOU 1980:31 Offentlighetsprincipen och ADB SOU 1986:46 Integritetsskyddet i informationssamhället 2 – Myndigheternas försäljning av personuppgifter (Data- och offentlighetskommittén) SOU 1988:64 Integritetsskyddet i informationssamhället 5 – Offentlighetsprincipens tillämpning på upptagningar för automatisk databehandling (Data- och offentlighetskommittén) SOU 1993:10 En ny datalag () SOU 1996:40 Elektronisk dokumenthantering (IT- utredningen) SOU 1996:157 Översyn av redovisningslagstiftningen SOU 1997:39 Integritet – Offentlighet – Informationsteknik SOU 1997:49 Grundlagsskydd för nya medier SOU 1997:57 I medborgarnas tjänst (Förvaltningspolitiska kommissionen) SOU 1997:146 Grunddata – i samhällets tjänst SOU 1999:105 Skatt för behandling av personuppgifter () SOU 1999:117 IT i demokratins tjänst (, forskarvolym VII) SOU 2000:1 En uthållig demokrati med förslag till tryckfrihetsförordning m.m. med förslag till ändringar i om nya grundlagsbestämmelser angående om offentlighetsprincipen och ADB om ändringar i tryckfrihetsförordningen, om datapolitik för statsförvaltningen om offentlighet, integritet och ADB Översyn av förvaltningsprocessen, en allmän regel om domstolsprövning av Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst Ny bokföringslag m.m. – Del 1 Ett informationssamhälle för alla Lag om kvalificerade ekonomiska signaturer, 1990/91:KU11 Offentlighet, integritet och ADB 2000/01:TU3 Lag om kvalificerade elektroniska signaturer, m.m. En förvaltning i demokratins tjänst – ett handlingsprogram (Regeringens handlingsprogram, 2000) , ; Offentlighetsprincippet i en ny tid, Det 35. nordiske juristmøtet i 18.–20. 1999, Del 2 , ; Allmänna handlingar, 1988 , ; Offentlighetsprincipen, 5:e upplagan, 1997 Datainspektionen; Försäljning av myndighetsinformation, rapport, ; Att beräkna kostnader m.m. för information i elektronisk form, ESV 1999:6, Hammarstedt, Per; Myndighetsinformation i informationssamhället – En studie i myndigheters rättsliga stöd för informationsspridning med hjälp av IT, , publikation 99:02 Johnssén, ; Rättsliga aspekter på förekomsten av s.k. cookies i myndigheternas datoriserade informationssystem, 2000, s. 63 ff. , /, ; Personuppgiftslagen i praktiken, 1998 , /Ragnemalm, Hans; grundlagar och tillhörande författningar med förklaringar, 12:e upplagan, 1980 , m.fl.; Sekretesslagen, En kommentar, 1998 /; Insyn i medborgarnas tjänst – Samordning av vissa bestämmelser i arkivlagen, 15 kap. sekretesslagen m.m., MEMO, otryckta skrifter nr 7, 1998 /; Elektronisk dokumenthantering – En rättslig problemorientering, rapport 2000:01 ; Beräkning av ansöknings- och expeditionsavgifter vid statliga myndigheter, rapport ; Principer för prissättning av informationstjänster, RRV 1995:64 Seipel, ; ADB-upptagningars offentlighet – Rapport till Data- och offentlighetskommittén, 1988:1 ; Insynens gränser – Allt eller intet?, Det IT-rättsliga observatoriets rapport 16/2000 Spira, / , ; 7:16 – och andra hot mot öppenheten, Om offentlighet och sekretess i och EU, , 2000 Statskontoret; Infrastruktur för säker elektronisk överföring till, från och inom statsförvaltningen, Statskontoret 2000:7 , ; Tryckfrihetsrätt, 13:e upplagan, 1999 , ; Klarar den svenska offentlighetsprincipen mötet med Cyberrymden?, Telematik 2001, Kommunikationsforskningsberedningens rapport 1998:3, TELDOK rapport 118 Toppledarforum; Offentlighet & IT – Vägledning för den offentliga förvaltningen, Statskontoret 1995:14 Toppledarforum; IT 2005, Lexit – Förstudie, 1995 , ; Rättspolitik på IT-området – ett diskussionsunderlag, Det IT-rättsliga observatoriets rapport 9/98 , /, ; Personuppgiftslagen, En kommentar, 1998 Departementsserien (Ds) Handlingssekretess och tystnadsplikt; Förslag till ny sekretesslag () Några frågor om förhållandet mellan Allmänna handlingars offentlighet (inom Förslag till tryckfrihetsförordning (1944 års Upphovsmannarätt till litterära och konstnärliga verk () med förslag till ändrad lydelse av § 86 regeringsformen och § 38 riksdagsordningen samt §§ 1 och 2 tryckfrihetsförordningen med förslag till tryckfrihetsförordning m.m. med förslag till lag om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk angående godkännande av vissa internationella överenskommelser på den med förslag till sekretesslag, m.m. om ändringar i de immaterialrättsliga lagarna med anledning av m.m. Rättsligt skydd för databaser, m.m. LU 1986/87: 11 om förhållandet mellan upphovsrätt och tryckfrihet 1999/2000:KU14 Upphovsrätten och offentlighetsprincipen , Liv; Tryckfrihetsförordningen och upphovsrättslagen i kollision, 2000, s. 340 ff. , ; Upphovsrättslagstiftningen, En kommentar, 1996 Koktvedgaard, Mogens/, ; Lärobok i immaterialrätt, 5:e upplagan, 1997 , ; Offentlighetsprincipen och upphovsrätten, till , 1999, s. 605 ff. Svensäter, ; Upphovsrätten och informationsintresset, Det 35. nordiske juristmøtet, 18.–20. 1999, Del 1