sou · GPB395d4 · 2002-01-01 00:00:00 — 4: I det fjärde fältet är myndighetspersonen medspelare och myndigheterna samordnade, dvs. involverade myndigheter, hand- läggare och klienten vill samma sak. Exemplen från kom- mun kan illustrera situationen. Dock kan en sådan intressegemen- skap råda utan att de bostadslösa får bostäder. Det kan i vissa fall bero på att myndigheter inte handlar effektivt och rationellt vilket i så fall fordrar N omorganisation eller översyn av rutiner. Men det mest sannolika är att lösningen inte ligger inom räckhåll för myndigheterna hur välorganiserade de än är, därför att de inte har några bostäder att upplåta med förstahandskontrakt eller sak- nar inflytande över fördelningen av bostäder på den reguljära bo- stadsmarknaden. I så fall krävs N en ny policy där de egna bostadsföretagens mål om- definieras. kan då användas i den lokala bostads- försörjningen och dess vräknings- och uthyrningsrutiner modifie- ras genom förändrade ägardirektiv. Härigenom kan den lokala all- männyttan användas som komplement till den privata hyresmark- naden och ingå i den lokala intressegemenskap som har som mål att förse alla invånare med bostäder. För att öka myndigheternas inflytande över fördelningen av lediga bostäder hos privata hyresvärdar och härigenom motverka segregation och sprida eventuella risker för hyresförluster jämnare kan man dessutom införa N en lag om bostadsanvisning. Utanför bostadsmarknaden: myndigheter som motståndare och medspelare Dessa lösningar skulle innebära en återgång till situationen , då det allmänt rådde en större enighet om individens behov av och principiella rätt till bostad. Men om ett sådant sam- förstånd om prioritering av de bostadslösas behov av bostäder i den enskilda kommunen inte är sannolikt, och framför allt om det inte gäller i alla kommuner är det likafullt nödvändigt för att förbättra situationen att införa N en rätt till bostad. Två berörda parter faller utanför myndighetsbegreppet och deras roll skall kort kommenteras. Den första är frivilligorganisationerna. Huruvida dessa skall kunna bidra till bostadsfrågans lösning beror på hur myndighetslandskapet ser ut lokalt, liksom på styrkan hos och förekomsten av medspelande myndighetspersoner. I fälten 1 och 3 har de en given roll som klienternas medspelare i kontakten med myndighetspersoner eller som ett substitut för dessa. I fält nr 2 kan de möjligen erbjuda alternativ där strategiska myndigheter inte medverkar till klientens bostadsprojekt. Den andra parten är fastighetsägarna, som helt kontrollerar fördelningen av bostäder och som ofta tolkar sina intressen som motsatta de bostadslösas, vilka exempelvis bedöms vara riskabla som hyresbetalare, som bostadslöshet (t.ex. till följd av hyresskulder) betraktas som ett fenomen som upprätthåller hyres- betalningsviljan. Exemplen från (som sannolikt inte är ensam i landet) visar dock att det förekommer att hyresvär- dar går i allians med myndigheter för att motverka bostadslöshet och åstadkomma full bostadsförsörjning inom kommunen. Det är dock osannolikt att ens kommunala bostadsföretag generellt skulle börja göra sådana prioriteringar, om inte kommunen genom ägardirektiv bestämmer att så skall ske. Annars visar tidigare forsk- ning (se 1996 och 2001b) att hyresvärdarnas maktövertag i deras samverkan med tenderar att för- svaga alliansen mellan bostadslösa klienter och deras handläggare inom , vilka istället blir hyresvärdarnas grindvakter och därmed de bostadslösas motståndare. När sociala myndigheter låter sina mål och intressen påverkas av bostadsföretagen fjärmas de från klienterna och deras projekt. Samverkan med bostadsföretag riskerar med andra ord att underminera förutsättningarna för samverkan mellan myndighetspersoner och klienter (se 2001b). Utanför bostadsmarknaden: myndigheter som motståndare och medspelare Till syvende och sist är nämligen intressekonflikter och maktre- lationer avgörande, inte bara mellan politiker, tjänstemän och bostadslösa, utan också mellan dessa och dem som kontrollerar bostäderna, nämligen fastighetsägarna. För att sociala myndigheter skall kunna lösa sina klienters bostadsproblem måste de först låta de bostadslösa själva formulera sina behov och definiera sina pro- blem och bli deras medspelare. Därefter måste de få inflytande över hur bostäder med förstahandskontrakt fördelas mellan dem som saknar det. Om dessa två förutsättningar inte kan uppfyllas i alla kommuner är det en mer framkomlig väg att tillförsäkra bostadslösa en rätt till bostad samt inrätta en ny myndighet som har till sin främsta och kanske enda uppgift att se till att de bostadslösa får egna bostäder med fullvärdiga kontrakt – och som dessutom får maktresurser att uppfylla detta mål utan att vara alltför beroende av andra myndig- heter och företag. Utanför bostadsmarknaden: myndigheter som motståndare och medspelare , (2001), Uteliggare saknas. Hur hemlöshet motver- kas i , en svensk glesbygdskommun. Paper presenterat vid seminarium arrangerat av Nordiska nätverket för bostadslös- hetsforskning i –. , , , , , , (2001), i . Mobila teamet, . Beijer, (2001), . Utvärdering av uppsökande verksamhet för hemlösa kvinnor. : FoU-enheten, . , , (2001), Laxsnittar och raggsockor. Nattcaféet för hemlösa i . Billinger, (2000) Få dem att vilja. Motivationsarbete inom tvångsvården av vuxna missbrukare. : , , . , (1997), Byråkrati och personligt bemötande – stu- dier av tidsbeställning., Socialvetenskaplig tidskrift, 4 (2), 114– 129. , (1999), Rummet, mötet och ritualerna. En studie av , klientarbetet och klientskapet. : Institu- tionen för socialt arbete, . (2000), Bostadsmarknadsläge och förväntat bostadsbyg- gande –2001. Busch-Geertsema, (under publicering), When homeless people are allowed to decide by themselves. , 1/2002. Cedersund, (1992), Från personligt problem till administra- tivt beslut. Att ansöka om ekonomiskt bistånd. , , (2001), Budbäraren och grisen i säcken. Några bostadslösa personers erfarenheter av myn- dighetsbemötande. Utanför bostadsmarknaden: myndigheter som motståndare och medspelare Clevesköld, , , , (2001), , , (1999), Socialtjänstlagarna. Bakgrund och tillämpning. , (1993), Dialogen i socialt arbete. Studies in Communi- cation 36, . , , (1967), The Discovery of Grounded Theory. , (1974), Jaget och maskerna. , Tema Nova. , (1975), Makt og avmakt. Bergen, , : Universitetsforlaget. Hutson, (1999), The Experience of Homeless Accommo- dation and support. I Hutson, , (red. Public Policies And Private Troubles, 208–225. and : Continuum. , (1988), Fredagsarbete. Scener från en social- vårdsbyrå. , Forsknings- och Utvecklingsbyrån : . , (1995), Det sociala misslyckandet som berättelse. Socialvetenskaplig tidskrift, 2 (3), 194–207. , (1996), Att besluta om socialbidrag. Soci- alvetenskaplig tidskrift, 3 (3), 180–194. Hyresgäster i Väster nr 5, 2001, Ledare. Järvinen, (under publicering), Hjälpens universum – ett maktperspektiv på mötet mellan klient och system. I , , Hans (red. ), Perspektiv på sociala problem. : Natur och kultur. , (1994), Socialt arbete som kommunikativ prak- tik. Samtal med och om klienter. Studies in Arts and Science 115, . Sammanfattning av erfarenheterna från projekt med uppsökande arbete för hemlösa kvinnor (2001). Utanför bostadsmarknaden: myndigheter som motståndare och medspelare Lext, (1968), Mantalsskrivningen i . Medde- landen från ekonomisk-historiska institutionen vid 13. Lipsky, (1980), Street-Level Bureaucracy. Dilemmas of the Individual in . , (2001a), Boendetrappor & bostadslöshetskarriärer i – en pilotstudie. , (2001b), Resan ut. En studie av lokal vräknings- policy. Paper presenterat vid seminarium arrangerat av Nordiska nätverket för bostadslöshetsforskning i – . Milgram, (1975), Obedience to Authority. Proposition 2000/01:80, Ny socialtjänstlag m.m. Puide, (1985), Klienterna och . Socialtjänst- projektet, rapport nr 10. Ring, (1998), Allt från nonchalans till verkligt engagemang – hur 5 manliga klienter upplever att de blir bemötta av socialsekrete- rare. , (under utgivning). Mellan ilska och hopp. Om kvinnor, hemlöshet och att vara utstött. (över svenska språket) (1998). , (1994), Den kluvna klienten. Socialvetenskaplig tidskrift, 1 (4), 303–324. , (1996), På gränsen till bostad. Avvisning, utvisning, specialkontrakt. , (1999), Systemskifte på bottenvåningen: från bostad till boende. I , Bo & , (red. Utanför bostadsmarknaden: myndigheter som motståndare och medspelare Systemskifte i bostadspolitiken? , 115–139. , (2000a), Hemlösheten i . Definitioner, öns- kemål och lösningar. Expertutlåtanden av stadens uteliggare. , (2000b), Enclosure or Inclusion? Implications of poli- cies targeting homeless people. Paper presenterat vid i den 26–. , (2001), Hemlösa i intervjuer: myndighetsdiskurs och motdiskurs. Under publicering i Sosiologi , 31(4), 47– 71. (1968), Negotiating Reality: Notes on in the Assessment of Responsibility. Social Problems, 16, 3–17. (1997), Emotions, the Social , and Human Reality. (2000), och kli- enterna. I , , , , Hans (red. ), Socialt arbete. En grundbok, 201–216. , Lagen kräver dyrt hotellbo- ende. , (1993), . Culture and Resis- tance in a Homeless Community. : Westview Press. , (1983), Ekonomi och Samhälle I. Förståelsens grunder. , (1989), Address Unknown. The Homeless in . Yohanes, , (2001), Hemlöshet hos tvångsvår- dade missbrukare. Paper presenterat vid seminarium arrangerat av Nordiska nätverket för bostadslöshetsforskning i – . Utanför bostadsmarknaden: myndigheter som motståndare och medspelare Förvaltningslagen (FL) (SFS 1986:223) Instruktion för JO (SFS 1986:765) Kommunallagen (KL) (SFS 1991:900) Socialtjänstlagen (SoL) (SFS 1980:620) Tillsynsärenden hos i (O-län) Utanför bostadsmarknaden: myndigheter som motståndare och medspelare Mål nr 18012-00 (Länsrätten i ) är sociolog och forskare vid och social forskning (GISS) i samt korrespondent i European Observatory on Home- lessness. är leg. psykolog och doktorand vid insti- tutionen för klinisk neurovetenskap, . är doktorand vid sociologiska institutio- nen, . är internationell samhällsvetare med inriktning mot sociologi. Verksam vid och medför- fattare till i . Vilka är de och vilken hjälp får de? är socionom och frilansskribent. Med- redaktör för boken – en antologi om olika perspektiv och förklaringsmodeller. är docent i sociologi och forskarassistent vid sociologiska institutionen vid . Hennes huvud- sakliga forskningsområden är brottsprevention och hemlöshet. är psykolog och doktorand vid , . dr och leg. psykolog. Verksam vid insti- tutionen för klinisk neurovetenskap, . Hans huvudsakliga forskningsområden är stress och ångestsjukdomar.