sou · GPB353d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom regeringsbeslut bemyndigades chefen för , statsrådet , att tillkalla en kommitté bestående av forskare med uppdrag att göra ett välfärds- bokslut över (direktiv 1999:7). Kommittén antog seder- mera namnet Kommittén Välfärdsbokslut. över- lämnade kommittén delbetänkandet Välfärd vid vägskäl, utveck- lingen (SOU 2000:3) och de sex forskarvolymerna: Välfärdens förutsättningar (SOU 2000:37), Välfärd, vård och omsorg (SOU 2000:38), Välfärd och skola (SOU 2000:39), Välfärd och försörjning (SOU 2000:40), Välfärd, ofärd och ojämlikhet (SOU 2000:41) samt Two of a ? Economic crisis, policy responses and well-being during the 1990s in and (SOU 2000:83). har kommittén kompletterat de tidigare beskriv- ningarna med uppgifter om utvecklingen sista år och arbetat med att täcka en del av de kunskapsluckor som identi- fierats. Vidare har kommittén strävat efter att ta fram fördjupad kunskap om såväl välfärdens nyckelområden som strategiskt viktiga samhällsgrupper. Detta forskningsarbete kommer att publiceras i en serie betänkanden och utgör därmed en väsentlig grund för det slutbetänkande som kommittén skall överlämna . Det första betänkandet – Välfärdstjänster i omvandling (SOU 2001:52) – överlämnades . Föreliggande volym, Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde, är ett resultat av ett samarbete mellan Kommittén Välfärdsbokslut och forskare vid , univer- sitet. Kommittén tog tidigt initiativ till att få Levnadsnivåunder- sökningen, som planerades för , tidigarelagd, vilket varit en förutsättning för att materialet skulle kunna användas i kommitténs arbete. har samfinansierats av Forsknings- rådsnämndens longitudinella kommitté och Socialvetenskapliga forskningsrådet, dvs. nuvarande respektive för Arbetsliv och Socialvetenskap. Kommittén har bistått med stöd för färdigställande av datafiler. När det gäller genomförandet av studierna är det dock framför allt två förhållanden som bör understrykas. För det första har Levnads- nivågruppen som helhet, under ledning av professor , tillsammans med som genomfört intervjuarbetet, lyckats få fram ett datamaterial med utom- ordentliga kvaliteter. För det andra har de enskilda författarna på några få månader genomfört ett omfattande arbete med analyser av data och färdigställande av texter som ger nya perspektiv på den svenska välfärdsutvecklingen versioner av kapitlen 2–5 har varit föremål för veten- skaplig granskning. Detta skedde vid ett särskilt seminarium som kommittén arrangerade . Som externa kommen- tatorer medverkade , , , Per och . Kommitténs sekretariat har bistått med granskning och korrekturläsning av kapitlen. Kommittéassistent har tillsammans med och skött det praktiska arbetet med betänkandets texter, tabeller och figurer. Utan medverkan av de tusentals medborgare som ställt upp och svarat på frågor om sina levnadsförhållanden hade inget av detta varit möjligt. Kommitténs ledamöter tar inte ställning till innehållet i de enskilda kapitlen. Det är med andra ord författarnas analyser, tolk- ningar och slutsatser som presenteras här och varje författare ansvarar själv för innehållet. Det är dock vår förhoppning att forskaruppsatserna skall bidra till en nyanserad diskussion, baserad på kunskap kring välfärdens tillstånd och utveckling i . Att studera välfärdsförändringar ..................................... Vad är välfärd och ofärd?......................................................... Att studera utveckling för grupper eller individer ................. 1.3.1 Undersökningens urval och bortfall ............................ 1.3.2 Innehållet i Levnadsnivåundersökningen ........... 1.3.3 Undersökningens genomförande................................. Teman i denna volym............................................................... 2Massarbetslöshetens – arbetslöshetens karaktär och effekter på individers Arbetslösheten och dess konsekvenser................................... Rörlighetsmönster på arbetsmarknaden...................... Arbetslöshet och levnadsförhållanden ................................... 2.7Massarbetslöshetens omfattning och effekter under Har jobben blivit bättre? En analys av arbetsinnehållet Kvalifikationsnivå och arbetsintensitet .................................. Anställningskontraktets karaktär och varaktighet ................ 3.5Strukturomvandling eller förändring av befintliga Samhällsklasser i förändring.................................................... Samspelet mellan psykiska krav och beslutsutrymme......... Rörlighet mellan olika jobbtyper.......................................... Att stanna hos samma arbetsgivare ...................................... Lönestrukturens förändring i ........................... Del A. Lönestrukturens förändring.................................................. Den totala lönespridningens förändring .............................. Löneskillnader efter utbildningslängd och erfarenhet......... Löneskillnader mellan privat och offentlig verksamhet....... Löneskillnader mellan kvinnor och män............................... 4.6Löneskillnader mellan svensk- och utlandsfödda Anställda individers löneutveckling .......... Kappsäck och välfärd – samband mellan tillgång till resurser och välfärdsproblem 1991–2000................... Alla bär vi något med oss....................................................... 5.2Fokus på två relativt grundläggande dimensioner av Individuella resurser och välfärd ........................................... Skillnaden mellan individuella och sociala resurser.............. 5.5Relationer mellan individuella resurser, sociala resurser och sociodemografiska faktorer ............................................ 5.6 Sociala resurser och välfärd.................................................... 5.7En beskrivning av tillgång till resurser och välfärdsproblem 1968–2000 ................................................... 5.7.1 God tillgång till individuella resurser 5.7.2 God tillgång till sociala resurser i termer av starka och svaga band............................................................. 5.7.3 Förekomst av hälsoproblem och 5.8 Sambanden mellan bristande tillgång till resurser och individers välfärd 1991 och – en tvärsnittsanalys ... 5.8.1 Bristande resurser och allmänt hälsotillstånd 1991 5.8.2 Bristande resurser och psykiskt välbefinnande 1991 och 2000 ............................................................. 5.8.3 Bristande resurser och kontantmarginal 1991 och 5.8.4 Bristande resurser och betalningssvårigheter 1991 5.9Förändring i tillgång till resurser och välfärdsproblem mellan 1991 och .................................................... 194 givet sociodemografiska faktorer..................................... 5.10.1 Att sakna ett gott allmänt hälsotillstånd ...... 5.10.2 Att sakna psykiskt välbefinnande ................. 5.10.3 Att sakna kontantmarginal ........................... 5.10.4 Att sakna betalningsmöjligheter .................. Sammanfattning och diskussion ........................................... 1 Att studera välfärdsförändringar1 Många av 1990-talets välfärdsförändringar i är knutna till olika aspekter av arbete. Det mest grundläggande förhållandet – om man har ett arbete eller ej – relaterar till den dramatiska utveck- lingen av arbetslöshet och sysselsättning . steg arbetslösheten från . Sam- tidigt föll också arbetskraftsdeltagandet från rekordhöga , och genom kombinationen av minskat arbetskrafts- deltagande och högre arbetslöshet bland dem som är i arbetskraften föll sysselsättningen än mer. Detta hade direkta konsekvenser för de många tusen personer som förlorade jobben, men påverkade också många andra. Vid sidan av arbetslösheten utgör arbetet och dess egenskaper ett viktigt inslag i välfärden för de förvärvsarbetande. Dels handlar det om själva arbetet och dess konsekvenser vad gäller stress och hälsa, dels vilka belöningar, exempelvis lön eller anseende, som är kopp- lade till de enskilda jobben. Välfärdsutvecklingen kan dock inte enbart beskrivas utifrån arbetet. Också utvecklingen inom andra centrala delar av männi- skors liv som deras hälsa, ekonomiska situation i stort eller sociala relationer måste beaktas. I flera fall finns det emellertid anledning att tro att förändringar inom dessa områden är beroende av vad som hände med människors koppling till arbetsmarknaden och för- hållandena på jobben. Det är åtminstone befogat att ställa frågor om vilka ekonomiska och hälsomässiga konsekvenser som blivit följden av 1990-talets arbetslöshetskris. Utöver sådana direkta effekter kan arbetslösheten och de åtstramningar av välfärdsstatliga program som följde i dess spår även ha haft vidare konsekvenser, 1 Kommentarer och synpunkter på en tidigare version av detta kapitel har lämnats av kommitténs ledamöter och sekretariat, liksom av författarna till de kommande kapitlen. exempelvis i en förändrad social sammanhållning eller förluster av socialt kapital. Välfärdsutvecklingen var dock inte entydig. Dels var inte utvecklingen enbart negativ sett över decenniet som helhet, dels var den inte likartad för alla medborgare. Arbets- löshetserfarenheter, arbetsmiljöproblem och hälsoförsämringar har inte drabbat alla lika, liksom löneutvecklingen ser olika ut för olika grupper av personer. Dessa skillnader gäller bland annat i vilken mån olika grupper drabbades av krisen i ekonomin och på arbets- marknaden inledning, men också i vilken mån man fick del av uppsvinget sista år. Resonemangen ovan leder fram till frågor om välfärds- utvecklingen som inte till fullo har kunnat besvaras. Detta rör exempelvis hur arbetslöshetserfaren- heterna totalt sett fördelats i befolkningen . En annan sådan fråga rör löneutvecklingen för kvinnor respektive män, för offentlig- respektive privatanställda och för infödda respektive utrikes födda. Men det rör också sådant som tangerar frågor om orsak och verkan mellan olika former av ofärd, som konsekvenserna av att vara långvarigt arbetslös, eller betydelsen av förlorat socialt stöd för den fysiska och psykiska hälsan. Analyserna i denna volym är baserade på data från de svenska Levnadsnivåundersökningarna. På uppdrag av den så kallade Låg- inkomstutredningen genomfördes den första svenska Levnadsnivåundersökningen (LNU) under ledning av . Som de lite äldre i läsekretsen sannolikt minns rönte resultaten från denna undersökning mycket stor uppmärksamhet, såväl bland medborgarna som i press och inom politiken. Förvåningen blev stor, inte minst hos den politiska eliten, över den misär och ofärd som delar av befolkningen levde i, samt att klasskillnaderna var så pass stora. Många hade nog trott att det svenska folkhemmet kommit längre i sin utveckling mot förbättringar och utjämning av levnadsförhållandena. Resultaten från de därpå följande levnadsnivåundersökningarna (1974, 1981 och 1991) rönte också viss förvåning. var det kanske snarare den i många avseenden påtagliga förbättringen av levnadsvillkoren som överraskade. Men också nya problem och för- ändringar kom i ljuset. I de övergripande studierna baserade undersökning (och 1993; 1994) lyftes t.ex. försämringar av den psykosociala arbetsmiljön för stora grupper av kvinnor fram. Likaså uppmärksammades att välfärds- utvecklingen i många avseenden föreföll mer negativ för yngre än för de äldre i befolkningen. I båda dessa senare fall vet vi redan att trenderna accentuerades under 1990- talet och fler exempel på dessa förändringar kommer också att ges i de här följande kapitlen. Syftet med denna volym är flerfaldigt. För det första vill vi utnyttja levnadsnivåmaterialet till att belysa frågor som inte kunnat behandlas inom ramen för kommitténs tidigare rapporter. Detta gäller exempelvis löneutvecklingen som inte har gått att studera på ett tillfredsställande sätt med andra material. För det andra vill vi fördjupa tidigare analyser av viktiga inslag i 1990- talets välfärdsutveckling på punkter där levnadsnivåmaterialet innehåller mer detaljerade eller delvis annorlunda uppgifter. Detta gäller bland annat utvecklingen av negativ stress i arbetslivet. För det tredje sätts 1990-talets välfärdsutveckling i ett bredare perspektiv genom att relatera den till utvecklingen . Detta är möjligt eftersom Levnadsnivåundersökningen i många fall har uppgifter . För det fjärde, och kanske mest centralt, kommer välfärdsutvecklingen inte enbart att belysas med upprepade tvärsnittsstudier, utan i första hand i form av de välfärdsförändringar som enskilda medborgare fått uppleva under detta arbetslöshetens årtionde. I kommitténs regi har vi tidi- gare, med hjälp av så kallade upprepade tvärsnitt, analyserat väl- färdens förändringar för olika grupper, på basis av SCB:s undersökningar om levnadsförhållanden (och 2000). I detta inledningskapitel skall vi presentera de överväganden som ligger till grund för de analyser av välfärdsutvecklingen som görs i denna volym. Vi kommer också att redogöra för skillnaderna mellan att studera samhällsutveckling med tvärsnitts- respektive längdsnittsuppgifter, redovisa det datamaterial – Levnadsnivå- undersökningen – som alla analyser baseras på, samt söka förklara grundidéerna bakom de analystekniker som används. Slutligen ges också ett kort referat av huvuddragen i de olika kapitlen. 1.1Vad är välfärd och ofärd? Välfärd handlar ytterst om individuella levnadsförhållanden och livschanser i vid mening. Detta kan synas självklart, men är inte all- tid det. I den politiska debatten blir välfärd liktydigt med offentliga transfereringar och tjänster, som exempelvis pen- sioner, barnbidrag, vård och skola. I andra sammanhang kan välfärd bli liktydigt med individuell ekonomisk nytta vilket i sin tur leder till synsättet att landets välfärdsutveckling kan förstås utifrån förändringar i ekonomiska storheter, såsom BNP-utvecklingen. Båda dessa typer av avgränsningar blir enligt vår mening för snäva. Såväl de välfärdsstatliga systemen som individuella ekonomiska resurser är således av stor betydelse för, men inte liktydiga med, människors välfärd. Uppfattningen av välfärd som individuella levnadsförhållanden i ett flertal dimensioner är också en central utgångspunkt i den samhällsvetenskapliga forskningstradition som kommit att kallas välfärdsforskning, en tradition som sett flera svenska pionjär- insatser. Levnadsnivåundersökningen kom att bli en utgångspunkt för mycket av den välfärdsforskning som initierades under 1970- talet och senare, i såväl som i andra länder. I sina över- väganden kring hur denna levnadsnivåundersökning skulle utformas tog avstamp dels i den brittiske social- politiske forskaren arbeten, dels i de mer prak- tiska resonemang om hur utvecklingsgraden i olika länder bäst kunde jämföras. I FN:s regi hade det producerats flera dokument som diskuterat hur man på ett bättre sätt skulle mäta och jämföra länders välstånd. Den fokusering som fanns, och finns, på BNP-tillväxt som det enda måttet på utveck- ling ifrågasattes alltmer. Orsakerna till detta var flera. För det första menade man att det var långt ifrån givet att ekonomisk till- växt alltid är av godo (kom ju också de första miljö- debatterna), och för det andra visste man föga om huruvida det ökade materiella välståndet kom alla medborgare till del. Med andra ord, frågor om välfärden i vidare mening samt om dess fördelning kan inte besvaras enbart utifrån kunskap om det ekonomiska väl- ståndet och dess tillväxt. Utifrån Titmuss (1958) idéer formulerades också den definition av begreppet välfärd som kom att användas i . Definitionen gjordes i två steg, där först levnadsnivå definierades som: för- fogande över resurser i pengar, ägodelar, kunskaper, psykisk och fysisk energi, sociala relationer, säkerhet m.m. med vars hjälp individen kan kontrollera och medvetet styra sina livsvillkor (1970:25). Begreppet välfärd används därefter som en samlingsbeteckning för individernas levnadsnivå på de områden som medborgarna söker påverka genom gemensamma beslut och genom åtaganden i institutionella former, dvs. genom politiken (1979:138). För är således välfärdsbegreppet på individuell nivå nära knutet till välfärdsstatens åtaganden gentemot medborgarna, och anknyter explicit till resonemang om medborgar- begreppets utvidgning i samband med välfärdsstaternas framväxt (1950).2 Det finns här flera viktiga ting att notera. För det första tar definitionen av levnadsnivå sin utgångspunkt i människan som aktiv varelse, som själv kan färdas väl genom livet under förut- sättning att hon ges resurser därtill. Välfärdsstatliga arrangemang kan därmed vara viktiga genom att ge individerna resurser för att bättre kunna klara de hinder man möter under livet. För det andra definieras välfärd, eller det goda livet, endast indirekt. Det som ska eftersträvas är att ge medborgarna resurser så att de själva kan välja, så att de har utrymme att handla och utifrån sina egna önskemål forma det goda livet. Människor kan ha olika uppfattningar om vad som utgör detta goda liv, medan man lättare kan enas om vilka de onda, negativa förhållanden är som uppen- barligen står i strid med detta (). Mer precist kan man säga att onda förhållanden kan bestämmas empiriskt, medan önskvärda idealtillstånd inte kan fastställas utifrån en sådan kunskapsbas (1975). Allardt menar i linje med Popper (1969) att föreställningar om det ideala samhället både är självför- görande och onda. Detta eftersom vi saknar möjlighet att på veten- skaplig grund fastställa vad som är ideala tillstånd och att troendes försök att realisera idéer om sådana tillstånd löper risk att leda till våld. Därför bör undersökningar om människors för- hållanden i första hand fokusera på ofärd av olika slag (se även Allardt 1998). För det tredje fokuserar definition av välfärd på sådana kollektiva angelägenheter somuppkommer ur de krav och möjligheter som alla individer i alla samhällen ställs inför över 2 Att teoretiskt helt utesluta områden enbart på grund av att det faller utanför den nuvarande politiska strukturen förefaller dock, som vi påpekat (och 2000), knappast vara ett hållbart argument (för en utförlig diskussion, se Uusitalo 1975). livscykeln (1979:56). Konkret innebär detta bland annat att vid bedömningen av välfärdens nivå och utveckling skall inte enbart individens hälsotillstånd eller utbildningsnivå inkluderas, utan även hennes tillgång till kollektiva – i en eller annan form – system för sjukvård och utbildning. Förutom välfärdsstatliga institutioner utgör också andra gemensamma system som lagar och regler en resurs, alternativt en resursbrist. En annan viktig distinktion inom välfärdsforskningen rör huruvida man skall koncentrera sig på förhållanden så som de är (en beskrivande ansats) eller på den enskildes grad av tillfreds- ställelse med sina förhållanden (en subjektiv ansats) när välfärden skall beskrivas och analyseras. Genom att fokusera på resurser snarare än behov förefaller det naturligt att främst utgå från mer faktiska levnadsvillkor. Vad som däremot mer exakt skall innefattas i undersökningar av välfärd är givetvis långt ifrån självklart utifrån dessa utgångs- punkter. bör man notera att när man söker sammanställa områden som bör beaktas för en bred välfärdsbeskrivning så finns en ganska hög grad av överensstämmelse alldeles oavsett teoretisk ansats. Att exempelvis olika indikatorer på befolkningens hälsotillstånd, liksom arbetsförhållanden och ekonomi bör beaktas bestrids sannolikt inte av någon. I den svenska Levnadsnivåunder- sökningen listades nio områden med utgångspunkt från krav och möjligheter som varje människa möter under livscykeln men som är så omfattande att man söker ordna dem gemensamt (1979:138). Dessa områden inkluderar 1) hälsa och tillgång till vård, 2) sysselsättning och arbetsvillkor, 3) ekonomiska resurser och konsumentskydd, 4) kunskaper och utbildningsmöjligheter, 5) familj och sociala relationer, 6) bostad och närservice, 7) rekrea- tion och kultur, 8) säkerhet till liv och egendom samt 9) politiska resurser. En sista stor fråga rör möjligheterna att söka sammanfatta levnadsnivån i ett enda enkelt mått. Självfallet vore ett sådant sammanfattande mått på individers eller samhällens välfärd slag- kraftigt om det gick att konstruera på ett rimligt sätt. Levnadsnivå- forskningen har dock i huvudsak ställt sig negativ till sådana försök. Om välfärden är mångdimensionell innebär det att vi endast kan göra vissa partiella jämförelser. Det är endast då två individer har exakt samma grad av ofärd inom en dimension som ofärd inom ytterligare en dimension gör det möjligt att göra en rangordning mellan dessa båda individer. Det är självfallet mer negativt om en individ är såväl fattig som sjuk än om han eller hon enbart har ett av dessa välfärdsproblem. Att mer i detalj väga samman olika former av ofärd för att kunna jämföra, och ytterst också rangordna samt- liga individer på en enda ofärdsskala synes däremot inte möjligt. Detta beror på att det egentligen inte finns någon gemensam mått- stock med vilken individer kan jämföras. Att väga en mycket svår sjukdom mot summan av fem lindrigare sjukdomar, eller söka jäm- föra ofärdsvärdet av dessa fem sjukdomar med ofärdsvärdet av att vara socialt isolerad är knappast möjligt utan hjälp av starka och i hög grad godtyckliga antaganden. Om exempelvis människors levnadsförhållanden inom alla områden kunde antas vara ett resultat av egna, fria val skulle detta vara ett argument för att skapandet av ett sammanfattande mått vore möjligt. Inom viktiga välfärdsaspekter som uppväxtvillkor, sociala relationer och hälsa kan dock något sådant antagande knappast göras (jfr. Med andra ord måste välfärdsutvecklingen som helhet belysas utifrån analyser av utvecklingen inom flera olika områden.3 1.2Att studera utveckling för grupper eller individer En bedömning av välfärdsutvecklingen måste således vila på en analys av hur livsvillkoren utvecklats för enskilda medborgare, samt göra detta genom att följa ofärdens utveckling inom flera områden, som hälsa, arbete och ekonomi. En sådan analys kan i sin tur läggas upp på två principiellt olika sätt. För det första kan undersökningar av olika personer från olika år läggas bredvid varandra. Att på detta sätt basera analysen på så kallade upprepade tvärsnitt gör det möjligt att följa hur välfärden för- ändrats för befolkningen som helhet, men också hur villkoren utvecklats för olika grupper i samhället, exempelvis arbetare, pen- sionärer eller ensamstående mödrar. Med hjälp av denna ansats har vi tidigare kunnat visa att ungdomar, utrikes födda och ensam- stående föräldrar i högre grad än andra grupper fått vidkännas välfärdsförluster (SOU 2000:3 samt och 2000). 3 Detta innebär förstås inte att analyser av hur olika välfärdsområden hänger samman saknar relevans. Eftersom samtidig förekomst av två eller fler ofärdsproblem är en återspegling på individnivå av sambanden mellan olika välfärdsområden kan sådana analyser tvärtom sägas vara centrala. Detta både för att söka förklara olika typer av sociala förändringar och för att ge en mer samlad bild av ojämlikheten i levnadsvillkor (för senare exempel på sådana analyser, se Halleröd och 1999; och 2000). går mycket av den dynamik som präglar enskilda människors levnadsförlopp förlorad med en analys baserad på tvärsnitt. Om vi exempelvis vill besvara frågor som hur det på lite har gått för alla dem som vid reces- sionens olika faser miste sina arbeten räcker det inte med upp- repade tvärsnittsdata. Om vi inte enbart vill uttala oss om välfärds- utvecklingen för olika grupper, där enskilda medlemmar kan komma och gå, måste vi därför också analysera välfärdsutveck- lingen på basis av uppgifter om samma människor . Detta brukar kallas panel- eller längdsnittsanalyser.4 Ett exempel kan måhända klargöra skillnaden mellan upprepade tvärsnitt och längdsnittsstudier. Om inkomstförändringar beskrivs med hjälp av upprepade tvärsnitt vet vi att gruppen ålderspensionärer har en betydligt mer positiv utveckling än yngre befolkningskategorier.