sou · GPB37d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Uppdatering och viss komplettering av befintliga broschyrer ligger under myndigheternas ordinarie verksamhet. Dock kan extra resurser behövas för tryckning av broschyrerna. Kostnaderna för detta uppskattas till ca . Vi föreslår även att särskild information tas fram riktad till parterna vid fastighetsöverlåtelser. Resursbehovet för detta uppskattas till ca . I samband med att miljökvalitetsnormen träder i kraft och det nya bidragssystemet införs, bör information även ges till allmän- heten via TV, t.ex. på anslagstavlan eller liknande. Kostnad för detta uppskattas till 0,5– Vi föreslår att en radonportal upprättas som en samlingsplats för radoninformation. Kostnaden för uppbyggnad av portalen upp- skattas till ca . Vi föreslår att SSI får det övergripande ansvaret för information inom radonområdet. För detta tillsätts en tjänst för en informatör på SSI med uppgift att sköta presskontakt och ansvara för radon- portalen, samt även att samordna och organisera utbildningsverk- samheten. Uppskattad kostnad är ca . har ca 60 personer deltagit i de radon- kurser som SSI håller. Vi menar att utbildningsverksamheten be- höver mångdubblas jämfört med dagens nivå i ett inledande skede, för att sedan trappas ned till en nivå mer motsvarande dagens verk- samhet. Vi föreslår en intensiv kursverksamhet i en inledande 3-års pe- riod med start året innan beslut om tas. Cirka 1000 perso- ner beräknas följa den grundläggande radonkursen . Utbildningen föreslås till stor del ske genom själv- studier och kostnaderna uppskattas till . Kost- naderna för ett kursprogram för fastighetsmäklare upplagd på lik- nande sätt beräknas också uppgå till . Specialkurserna hålls antingen som en- eller tvådagars kurser efter förberedande självstudier. Uppskattningsvis 1 000 personer kommer att gå dessa kurser och kurskost- naderna beräknas uppgå till totalt . I tabell 6.4 redovisas kostnaderna för kurserna mer i detalj. Tabell 6.4 Kostnader för kursverksamhet under den inledande (3-åriga) intensivperioden, miljoner kr Efter denna inledande period då ett stort antal konsulter, entrepre- nörer, kommunanställda m.fl. behöver utbildas , går verksamheten över i en underhållsfas. Hur utbildningsbehovet ser ut mer i detalj i ett längre perspektiv är svårt att uttala sig om. Men genom att den grundläggande utbildningen läggs ut på Inter- net förbättras tillgängligheten väsentligt och systemet blir mer flexibelt för förändringar i behov. En bedömning är att specialkurser hålls för ca 140 personer under för att därefter minska ytterligare till ca 60 personer . Kostnaderna för specialkurserna blir då ca och därefter ca . Kostnader för att ta fram nytt utbildningsmaterial uppskattas preliminärt till . Då ingår även utbildningsmaterial till specialkurserna. Uppbyggnad och drift av Vi föreslår att ett nationellt register för radon i byggnader inrättas vid och att register för radon i mark och vatten inrättas vid (). Det är inte möjligt att göra en detaljerad bedömning av resursbehovet för upp- byggnad av dataregister i detta skede, då utformningen av registren är mycket preliminär. De siffror som presenteras här skall därför ses som grova uppskattningar. för att bygga upp ett register för radon i bostäder kopplat till fastighetsdatasystem, med in- och utdatafunktioner, uppskattas kräva resurser i storleksordningen och det beräknas ta innan registret kan vara i drift. Den årliga kostnaden för drift, övervakning och för- valtning av registret uppskattas vara ca . Utvecklingen av ett markradonregister, som är anpassat till såväl äldre som nyare markradonmätningar, uppskattas kosta ca . Det beräknas ta innan registret kan vara i full drift. Årlig driftskostnad för registret, samt kostnad för kontroll och under- håll, uppskattas vara ca . En grundvattenkemisk databas har etablerats vid SGU där även analyser av radon i vatten skall kunna hanteras. Resursbehovet för anpassning av nuvarande strukturer i databasen samt för utveckling av rutiner för att rationellt hantera, lagra och bearbeta radonupp- gifter på hushållsvatten beräknas vara ca . Årliga kostna- der för omhändertagande av data, underhåll och utveckling av re- gistret beräknas vara ca , baserat på 10 000 utförda ana- lyser . Därefter antas att antalet mätningar i vatten kommer att minska eftersom bidraget för radon i enskilda vattentäkter sträcker sig . SGU föreslås utveckla applikationer för framställning av radon- översikter och radonsammanställningar. Kostnaden för detta be- räknas uppgå till . 6.3.6Kostnader för tillsyn enligt På kommunerna avsätts totalt ca 60 årsarbetskrafter för radon, enligt den enkät som skickade till landets alla kommuner 1997. Det motsvarar av det totala miljö- och hälsoskyddsarbetet i kommunerna (1997). Med införandet av en miljökvalitetsnorm för radon ställs hårdare krav på kommunernas tillsynsverksamhet. Många kommuner arbetar aktivt med radonfrågan, medan andra kommu- ner gör mycket litet. Det är därför svårt att uttala sig om resursbe- hovet för att leva upp till de krav på tillsyn som ställs av miljö- kvalitetsnormen. En mycket grov uppskattning är att kommunernas arbetsbelast- ning för radonarbetet i genomsnitt ökar med som en följd av våra förslag de 20 åren fram till det att gränsvärdet för miljökvalitetsnormen för småhus träder i kraft. Det innebär totalt ca 18 tjänster fördelade på kommunerna. Den uppskattade kostnaden för detta är ca . Den totala kostnaden över hela perioden blir ca . Åtgärderna ger en ökad energiförbrukning Flera av åtgärderna för att sänka radonhalten i inomhusluften ger en ökad energianvändning. Fläktar i radonsugar, radonbrunnar och i ventilationsanläggningar ger en ökad elförbrukning. En ökad luft- omsättning ökar behovet av uppvärmning. Om man vid installation av mekanisk ventilation installerar en värmeväxlare blir emellertid energiökningen mindre och i vissa fall blir resultatet snarare en lägre energianvändning efter installationen än före. Sammanlagt ger åtgärderna en ökad energiförbrukning med ca 207 GWh/år efter det att alla bostäder är sanerade (se avsnitt 6.3.4). Ökat energibehov för uppvärmning vid ventilationsåtgärder står för den största delen är energiökningen. För småhus är energi- behovet ca 125 GWh och för flerbostadshus ca 36 GWh. Reste- rande energiökning, 46 GWh, är ökad elförbrukning av fläktar. Den ökade energianvändningen som radonåtgärderna medför kan ge en negativ påverkan på miljömålen Begränsad klimatpåver- kan, , och Bara naturlig försurning, om den ökade energi- användningen medför en ökning av förbränning av fossila bränslen, eller ger en ökning av partiklar i bebyggda områden. Konsekvenser utifrån de generella kommittédirektiven Regionalpolitiken syftar till att främja en rättvis fördelning av väl- färd mellan hushåll i olika delar av landet. Målsättningen är även att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet. Åtgärder för att sanera bostäder ger sysselsättning i hela landet, såväl i storstadsregioner som i glesbygd. Vidare så är sanering av småhus förhållandevis små arbeten och lämpar sig därför särskilt för mindre företag. Även åtgärder mot markradon i flerbostadshus och skolor kan i vissa fall vara lämpliga arbeten för den lilla firman. Investeringskostnaderna för ett företag i byggbranschen att ge sig in i radonbranschen är relativt små. Den som har goda byggnads- och ventilationstekniska kunskaper skall enkelt kunna bygga på dessa med erforderliga radonkunskaper. Grundläggande radon- kunskaper skall kunna inhämtas, t.ex. via Internet, och efter en kortare utbildning på så skall certifiering vara möjlig. Hushåll i olika delar av landet som genomför åtgärder som syftar till att öka luftväxlingen drabbas däremot något olika av ökade energikostnader (se avsnitt 6.5 för närmare beskrivning av konse- kvenser för hushåll). Riksdag har fastställt 15 miljömål, varav ett, det tret- tonde målet Säker strålmiljö, berör radon. har föreslagit delmål för radon. Ett av våra förslag innebär att en miljö- kvalitetsnorm för radon i inomhusluft införs. införs till skydd av människors hälsa. Fastighetsägarna blir skyldiga att mäta radonhalten i bostäder och lokaler för förskolor och skolor. Upp- gift om resultat av radonmätningar i bostäder, förskolor, skolor och dricksvatten skall rapporteras av analysföretagen till centrala radondataregister. Uppgifterna i registren skall var tillgängliga för kommuner för att underlätta i deras arbete med tillsyn över hälso- skyddet. Registren skall också vara tillgängliga för myndigheter med ansvar för miljömål för att underlätta uppföljning av hur miljömålen uppfylls. Vi menar att syftet med registren är ett be- rättigat intresse som väger tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten. Vi bedömer i övrigt att de förslag vi framför inte påverkar brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, jämställdheten mellan kvinnor och män, möjligheten att nå de integrations- politiska målen eller det kommunala självstyret. 6.3.8Räddade liv av att sanera alla bostäder med för höga radonhalter får ca 500 personer lungcancer på grund av radon i inomhusluften, enligt SSI:s senaste riskbedömning (se kapitel 9). Om alla bostäder med radonhalter över /m3 saneras, skulle ca 150 framtida dödsfall i lungcancer undvikas . När åtgärderna får effekt på antalet dödsfall beror , dvs. tiden från det att man blir utsatt för radon tills dess att lung- cancer utvecklas. Det finns stora osäkerheter angående latens- tiden. De tidsperspektiv som nämns i olika sammanhang är mellan 5–. I tabell 6.5 presenteras några räkneexempel på det totala antalet räddade liv , 2040 respektive 2050 av att åtgärda alla bostäder med för höga radonhalter. har gjorts utifrån de antaganden om åtgärdstakt som presenteras i avsnitt 6.2. Tabell 6.5 Totalt antal räddade liv av att åtgärda alla bostäder som har för höga radonhalter med olika antaganden om latenstid Som tabellen visar har latenstiden stor betydelse för när effekten av åtgärderna börjar märkas i form av att radonrelaterade dödsfall minskar. Ju längre tidsperspektiv man studerar desto mindre be- tydelse får dock latenstiden. I ett 50-årigt perspektiv undviks ca 4 700 radonrelaterade lungcancerfall om latensperioden är , 3 200 fall om latensperioden är och 1 700 fall om latenstiden är . Våra förslag kommer att leda till att arbetet med sanering av bo- städer och lokaler med förhöjda radonhalter påskyndas väsentligt jämfört med dagens takt i åtgärdsarbetet. Detta innebär självklart att det, särskilt i ett inledande skede, krävs ökade resurser från samhällets sida för att denna utveckling skall komma till stånd. Kostnader av åtgärder och mätning även i nollalternativet Radonmätningar och åtgärder för att sänka radonhalten kommer att ske även i nollalternativet, men i en betydligt lägre takt än om våra förslag genomförs. Om man utgår ifrån de bedömningar av åtgärdstakt i nollalterna- tivet som presenteras i avsnitt 6.1 samt vår bedömning av vad rele- vanta och effektiva åtgärd kostar (bilaga 1) så kommer kostnaderna för mätning och åtgärder i nollalternativet att vara ca 20 respektive . Denna uppskattning är dock troligen underskattad. Förbättrad kostnadseffektivitet av radonåtgärderna Åtgärdskostnaderna är onödigt dyra då mindre effektiva och dyrare åtgärderna väljs i för stor omfattning. Endast två tredjedel av alla saneringsåtgärder ger en radonhalt under /m3 och av åtgärderna i småhus når inte en radonhalt under /m3. Vi föreslår en uppstramning i åtgärdsarbetet mot mer effektiva åtgärder genom att kräva att radonkällan skall anges i bidrags- ansökan och att åtgärden skall motiveras utifrån denna. Detta kommer att innebära att den genomsnittliga kostnaden för att sanera en bostad kommer att minska. Detta kommer såväl hushållen till del i form av lägre kostnad för åtgärder, som staten i form av högre måluppfyllelse per satsad krona. Räddade liv av förslagen jämfört med nollalternativet Även i nollalternativet kommer de åtgärder som vidtas för att sänka radonhalten att innebära att antal radonrelaterade lungcancerfall minskar. Tabell 6.6 visar antal räddade liv om inga ytterligare statliga insatser görs utifrån dagens situation. Tabell 6.6 Totalt antal räddade liv i nollalternativet i ett 50-års per- spektiv med olika antaganden om latenstid De saneringar som utförs i nollalternativet ger att ca 1 500, 800 respektive 300 radonrelaterade dödsfall undviks vid antagande om en latenstid på 10, 20 respektive i ett 50-års perspektiv. 6.3.10Kostnad per räddat statistiskt liv En viktig fråga att ställa är hur samhällets resurser skall användas för att minska olika risker för dödsfall. Termen statistiskt liv re- fererar till en situation när oidentifierade personer är utsatta för en viss risk att dö, t.ex. vid en förhöjd radonhalt i bostaden. risken för en hel population minskas och en oidentifierad individ räddas sägs ett statistiskt liv vara räddat. Med kostnadseffektivitet menas att åtgärder skall sättas in där de ger störst nytta till minsta möjliga kostnad. Det är i detta perspek- tiv viktigt att jämföra kostnader som satsas inom olika riskområden för att rädda människoliv. Av intresse ur resurs- fördelningssynpunkt kan även vara en jämförelse av kostnad per förlängt livsår. För samhällets del får dessa val viktiga konsekvenser. Om dyrare åtgärder väljs framför billigare, betyder det att man för en given summa pengar räddar färre liv, eller att det krävs mer resurser för att rädda samma antal liv. Resurser som då måste tas någon annanstans ifrån. I detta avsnitt presenterar vi en analys av kostnad per räddat liv och kostnad per förlängt livsår av att genomföra det åtgärdspro- gram vi föreslår för att sanera alla bostäder och lokaler för för- skolor, skolor m.fl. med för höga radonhalter. Denna kostnad jämförs sedan med kostnader för insatser inom andra riskområden. Vid beräkningen av kostnaden per räddat liv har vi utgått från den metod som används av (, J. 2000) och som finns närmare beskriven i bilaga 3. Beräkningarna utgår från vad som brukar benämnas state of the world. Man tittar på hur tillståndet skulle vara om de föreslagna åtgärderna genomfördes och uppskattar kostnaderna för åtgärderna och liv som räddas jämfört med . Sedan tittar man på hur tillståndet skulle vara i om åtgärderna inte genomfördes (nollalternativet) och drar ifrån kostnaderna av det som skulle ske även här och antalet liv som räddas jämfört med dagens situation. På så sätt skiljer man ut de kostnader och den nytta, i form av räddade liv, som tillkommer av de föreslagna åtgärderna. Alla kostnader och liv diskonteras. Beräkning av kostnad per räddat liv och kostnad per förlängt livsår av våra förslag Radonproblemet är av en särskild natur, eftersom det krävs stora resursinsatser och nyttan i form av sparade liv kommer först långt fram i tiden. Valet av tidshorisont och diskonteringsränta får därför stor betydelse för utfallet av analysen. Vid en kortare tids- horisont har inte åtgärderna hunnit få någon effekt på antalet lung- cancerfall. Vi har valt att räkna med en tidshorisont och en dis- konteringsränta på , vilket är vanligt i samhällsekonomiska analyser. Vi har även valt att anta en latensperiod för utveckling av lungcancer , samt att endast inkludera kostnader för energiförbrukning över 0,5 omsättning (se diskussion i avsnitt 6.3.4). De totala beräknade kostnader av våra förslag och hur de fördelar sig i tiden finns redovisade i bilaga 2. För nollalternativet har vi beräknat kostnader för mätning, saneringsåtgärder, ökad energiförbrukning och underhåll efter de antaganden om åtgärdstakt som presenteras i avsnitt 6.1.1. För att se hur känsligt resultatet är för viktiga antaganden, har vi även gjort tre alternativa beräkningar. Vi har dels ändrat antagandet för latenstiden till 10 respektive och dels räknat med kostna- den av den faktiska energiökningen. Vi bedömer att övriga anta- ganden var för sig endast har marginell betydelse för utfallet av analysen. Resultaten av analyserna presenteras i tabell 6.7. Tabell 6.7 Kostnad per räddat liv och kostnad per förlängt livsår av våra förslag, miljoner kr räddat liv, Mkr förlängt livsår1, Mkr 1 Genomsnittligt förlängt liv av undviket lungcancerfall är 9,7. Medellivslängd=79,(SCB) Medelålder vid död i lungcancer=69,(). Kostnaden per räddat liv av att genomföra våra förslag är enligt analysen i ett intervall som ges av känslighets- analyserna på mellan 2 till per räddat liv. naden per förlängt livsår är i intervallet 0,2 till . Kostnaderna per räddat liv varierar kraftigt mellan olika riskområden Kostnaden per räddat liv har visat sig variera kraftigt mellan olika riskområden. har studerat kostnader för olika insatser i med syfte att rädda liv. Studien utgår ifrån till- gängliga ekonomiska analyser, där uppgifter fanns om kostnad per räddat liv och kostnad per räddat årsliv, eller där det fanns tillräck- ligt med information för att räkna fram detta (, J. Viktigt att notera är dock att alla dessa åtgärder inte genomförts. Uppgifterna representerar därför inte faktiska skillnader i kostna- der för genomförda åtgärder. Kostnad per räddat statistiskt liv och kostnad per förlängt livsår för nio olika kategorier av åtgärder redovisas i tabellen nedan, kompletterat med kostnaden för våra förslag till åtgärder mot radon. Tabell 6.8 Kostnad per räddat statistiskt liv, samt kostnad per för- längt levnadsår för olika kategorier av åtgärder, miljoner kr1 Kostnad/räddat liv2, 1Kostnader i 1999-års priser 2Medelvärde av studerade åtgärder Källa: Omarbetat från , J. och , L. (1996) samt , J. (2000). Tabellen visar att kostnadsberäkningarna för livräddande insatser varierar mycket kraftigt mellan olika riskområden. Medelvärdet av att rädda ett statistiskt liv är för dessa åtgärder ca 40 miljoner kro- Vid en jämförelse med andra insatser för att rädda liv ligger kostnaderna för våra förslag till åtgärder mot radon, ca per räddat liv, i de lägre intervallen. Även om man beaktar resultatet från känslighetsanalyserna så hamnar den högsta kost- nadsuppskattningen, per räddat liv, fortfarande långt under medelvärdet. påpekar att det finns flera olika anledningar till att kostnaderna varierar. Befintligt regelverk kan utgöra en restriktion på utformningen av förslagen och begränsade medel kan sätta en övre gräns för de totala kostnaderna. En hypotes som också fram- förs är att den politiska processen ägnar mer uppmärksamhet åt risker där målgruppen är mer politisk aktiv, eller där kostnaden av regleringar är mindre synliga. Vissa risker kan även ses som mer viktiga och ha högre prioritet än andra. Det kan också vara så att ingrepp från samhällets sida endast är accepterade upp till en viss nivå, särskilt för så kallade livsstilsrisker som t.ex. tobaksrökning och alkoholvanor. Svårigheter vid jämförelser mellan olika insatser Ett problem vid jämförelse mellan olika insatser som lyfter fram är att kostnadsberäkningarna ursprungligen är gjorda av olika författare som har använt sig av olika metoder. Detta för- sämrar självklart jämförbarheten mellan åtgärderna och resultaten bör därför tolkas med försiktighet. Trots dessa osäkerheter kan man konstatera att kostnaderna för att minska risker för dödsfall varierar kraftigt mellan olika risker och olika sektorer i samhället. Även om det nominella värdet av ett räddat liv inte är korrekt värderat, ger skillnaderna mellan värden en god utgångspunkt för jämförelser av resursinsatser inom olika områden. menar att total jämlikhet mellan insatser inte är möjlig, och kanske heller inte önskvärd, men politiker och myndig- hetspersoner behöver bli mer medvetna om effekten av deras beslut med avseende på kostnadseffektiviteten. I detta avsnitt redovisar vi de beräknade statsfinansiella utgifterna av våra förslag. Den största påverkan på statsfinanserna av våra förslag är ökade ut- gifter för radonbidrag. Det är naturligtvis en omöjlighet att veta när fastighetsägare kommer att välja att vidta åtgärder och därmed när bidragen kom- mer att utfalla. De beräkningar av årliga utgifter för bidrag som presenteras i detta avsnitt skall ses som räkneexempel utifrån de antaganden om åtgärdstakt som presenteras i avsnitt 6.2. Anslagna och utnyttjade medel infördes ett radonbidragssystem för småhus enligt förord- ningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Anslaget för bidraget var . Anslaget sänktes senare till , undantaget 1994 då anslaget tillfälligt höjdes igen. 1999 sänktes anslagen ytterligare till . Under budgetåren 2001–2003 har regeringen anslagit för radonbidrag (2000). Anslaget har aldrig utnyttjats fullt ut, vilket är en av anledning- arna till att de har skurits ned . betalades bidrag ut med 10–12 miljoner konor , undantaget 1994 då ca betalades ut. Därefter har utbetalningarna successivt minskat. När anslaget sänktes till 1999 beslutade om tillfälligt beviljande- stopp, eftersom redan beviljade men inte utbetalda ärenden överskred anslaget. Utbetalade bidrag minskade därför kraftigt och betalades endast ut. beräknas betalas ut. Totalt har betalats ut 1999 (2000, samt arbetsmaterial ). Bidragssystemet för åtgärder mot radon i hushållsvatten var be- gränsat till . nades i mån av tillgång på medel. Totalt har bidrag beviljats om . Förslag till utformning av bidragssystemen Som redogörs för i kapitel 4 så föreslår vi att bidrag skall ges för radonsaneringar i egna hem (småhus), hyres- och bostadsrättshus (flerbostadshus), förskolor, skolor, etc., samt för åtgärder för att sänka radonhalter i enskilda brunnar. Särskilda boendeformer inne- fattas i bidragssystemet för flerbostadshus. För småhus föreslås ett bidragssystem som sträcker sig . Systemet utformas som en trappa, där bidraget är mer ge- neröst för att sedan successivt bli mindre förmånligt. Trappan beskrivs i tabell 6.10. Vi föreslår att bidrag för egna hem ges för av skälig kostnad, med ett maxbelopp på av . Därefter ges bidrag för av skälig kostnad , med ett maxbelopp på . Under ytterligare en ges bidrag för av skälig kostnad med ett maxbelopp på . För flerbostadshus införs ett bidrag under . Bidrag ges för av skäliga kostnader för åtgärderna och det finns inget max- belopp. Det görs ingen trappning av bidraget utan samma förut- sättningar gäller . För sanering av skolor och förskolor föreslås bidrag på av skäliga kostnader. Bidrag föreslås under . För åtgärder i enskilda brunnar föreslås ett bidrag på av skäliga kostnader, dock max . Bidrag föreslås under . Årliga utgifter för bidrag Syftet med utformningen av bidragssystemet för småhus är att, genom att ge starka ekonomiska incitament för åtgärder, snabbt få fart på åtgärdsarbetet. Om detta sker, kommer utgifterna för radonbidrag att öka kraftigt jämfört med situationen . I tabell 6.11 redovisas statens beräknade årliga ut- gifter för radonbidrag. Tabell 6.10 Årliga utgifter för radonbidrag, miljoner kr 1 Att summan inte alltid stämmer beror på avrundning. Utifrån de antaganden om åtgärdstakt som presenterades i avsnitt 6.2 blir statens årliga utgifter för radonbidrag och under de efter- följande 5 åren. antas att av småhusen med för höga radonhalter åtgärdas, samt alla flerbostadshus. Under de två efterföljande 5-års perioderna blir utgifterna 34,3 respektive enligt beräkningarna. Under dessa perioder ges bidrag endast till åtgärder i småhus. I beräkningarna har antagits att alla som sanerar sina bostäder söker och erhåller bidrag för detta. har flera småhusägare åtgärdat sina hus utan bidrag. Anledningen till detta kan t.ex. vara att endast enklare åtgärder behövts och att husägaren själv åtgärdat problemet till en så pass låg kostnad att den inte varit bidragsberät- tigad, eller att han inte brytt sig om att söka bidrag. En annan för- kan vara att husägaren inte vill att det skall bli känt att huset har höga halter av radon av rädsla för att det skall bli klassat som ett Radonhus och kanske bli svårsålt. åtgärdades uppskattningsvis 1 800 småhus utan radonbidrag, vilket motsvarar av alla åtgärdade småhus .