sou · GPB311d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Avdrag för räntekostnader medges dock om företagen använder sig av systemet med gemensam beskattning av koncernföretag. Beträffande ränta på lån som tagits för att förvärva andelar i ett utländskt företag, se avsnitt 9.2. Andelsägare beskattas löpande för inkomster från ett dotterföretag i en lågskattestat om andelsägaren (ensam eller tillsammans med närstående) innehar av dotterföretagets kapital (50 %-regeln) eller – om inkomsterna härrör från finansiella tjänster – direkt innehar av kapitalet (kompletteringsregeln). Beskattningen av cfc-inkomster – andra än av aktiv förvärvsverksamhet och från i obegränsat skattskyldiga företag – sker efter en enhetlig skattesats om (motsvarande bolagsskatt och näringsskatt). Vid cfc- beskattningen kan avräkning medges för den skatt som cfc-bolaget erlagt, men den skatt som cfc-bolaget erlagt måste då inräknas i cfc-inkomsten. För att cfc-beskattning med stöd av 50 %-regeln skall ske krävs att tre villkor är uppfyllda, nämligen att ett tyskkontrollerat företag har passiva inkomster som är lågbeskattade. Ett utländskt företag anses tyskkontrollerat om av andelarna eller rösterna i företaget, direkt eller indirekt, innehas av i hemma- hörande fysiska personer eller företag. Med passiva inkomster avses alla inkomster som inte uttryckligen anges som aktiva. Till aktiva inkomster hänförs inkomst som härrör från tillverkning, handel, tillhandahållande av tjänster, vissa former av licens- och uthyr- ningsverksamhet samt vissa inkomster som utländska holdingbolag förvärvar. Om den passiva inkomsten varken överstiger 120 000 eller av det aktuella företagets sammantagna inkomst är ett s.k. minimiundantag tillämpligt, vilket innebär att ingen cfc-beskattning skall ske. Utländsk inkomst som beskattas efter en effektiv skattesats som understiger anses lågbe- skattad. har utfärdat en särskild (svart) lista över jurisdiktioner vilka kräver särskild uppmärksamhet på grund av låg skatt eller särskilda skatteförmåner. Är villkoren för cfc-beskatt- ning uppfyllda är den tyske andelsägaren skyldig att redovisa sin andel av den utländska passiva inkomsten och erlägga skatt () därpå. Detta gäller oavsett om andelsägaren uppburit inkomsten eller inte. Rent tekniskt anses den inkomst som tillskrivs den tyske andelsägaren vara utdelad till honom efter utgången av det år under vilket den intjänats. Genom att andelsägaren tillskrivs en fiktiv utdelning är han också berättigad till de eventuella förmåner som följer av tillämpligt skatteavtal, särskilt skattefrihet på näringsbetingade andelar, som om han hade mottagit utdel- ning. Eftersom många tyska skatteavtal innehåller regler om utdelningsskattefrihet medför detta att tysk beskattning med stöd av 50 %-regeln inte kan ske oavsett att fråga är om cfc-verksamhet. Endast i de fall inte har något skatteavtal med cfc-staten eller då den i skatteavtalet föreskrivna skattefriheten för utdelningen villkorats av att fråga är om aktiv verksamhet kommer 50 %-regeln att medföra att tysk skatt tas ut. Företag som enligt 50 %-regeln är skyldiga att redovisa fiktiv utdelning är också berättigade till avräkning eller avdrag för de i utlandet erlagda skatterna i enlighet med vad som skulle ha gällt om utdelningen hade utbetalats. Om cfc-bolaget lämnar utdelning återbetalas den tyska skatt som tagits ut på den fiktiva utdelningen. En förutsättning härför är dock att utdelningen lämnas efter cfc-beskattningen. Kompletteringsregeln tillämpas parallellt med 50 %-regeln. Efter det att kompletteringsregeln infördes kan man – såvitt avser cfc-reglerna – i tala om tre inkomstkategorier, nämligen: Kategori 1 = inkomster som inte omfattas av cfc-reglerna och som således inte direktbeskattas hos andelsägaren, inkomster som omfattas av 50 %-regeln samt kapitalinvesteringsinkomster som omfattas av Införandet av kompletteringsregeln innebar att det i in- fördes en ny klass cfc-inkomster, betecknade kapitalinvesterings- inkomster. I denna klass ingår cfc-inkomster vilka genererats av likvida medel såsom kontanter, finansiella instrument och port- följinvesteringar. Bara om sådana investeringar är kopplade till aktiv inkomst, de härrör från bolag i vilka cfc-bolaget äger eller inkomsten härrör från tjänster för vilka armlängdspris erlagts är de undantagna från kapitalinvesteringsinkomsts-be- handling. Mer specifikt innebär kompletteringsregeln att: inkomst av kapitalinvesteringskaraktär som uppbärs av ett låg- beskattat cfc-bolag kan beskattas hos en tysk andelsägare som, direkt eller indirekt, äger av cfc-bolagets andels- kapital, oavsett om cfc-bolaget är tyskkontrollerat eller inte. avtalsförmåner inte medges för den kapitalinvesteringsin- komst för vilken cfc-beskattning sker. Man bortser här från eventuell utdelningsskattefrihet som föreskrivs i ett skatteavtal och medger istället avräkning. kapitalinvesteringsinkomst beskattas i oberoende av vad som föreskrivs i ett eventuellt skatteavtal. av den kapitalinvesteringsinkomst som ett företag hemma- hörande i uppbär från koncernintern finansiering av utländska aktiva närstående företag är föremål för tysk bolags- skatt. Sådan inkomst är vidare undantagen från näringsskatten. Genom att av dessa inkomster beskattas reduceras skattesatsen till (x ) plus av skatte- beloppet i solidaritetstillägg. tysk skatt på kapitalinvesteringsinkomst bara tas ut om sådan inkomst överstiger av den totala cfc-inkomsten eller 120 000 per andelsägare. Det tyska cfc-systemet – samverkan mellan 50 %-regeln och kompletteringsregeln – kan åskådliggörs med följande grafiska bild: (kategori 1 inkomst) (kategori 1 inkomst) (kategori 3 inkomst) (kategori 2 inkomst) som utdelning, för- Den tyska cfc-lagstiftningen är föremål för översyn. Ett förslag till nya regler beräknas bli framlagt med ikraftträdande . De tyska reglerna rörande tunnkapitalisering innebär att avdrag för räntekostnader inte medges om gäldenären är ett företag hemma- hörande i samt borgenären inte är obegränsat skatt- skyldig i och har ett kvalificerat innehav (av andels- kapitalet) i gäldenären under någon del av inkomståret eller är närstående till någon som har ett sådant kvalificerat innehav. Är samtliga dessa förutsättningar uppfyllda vägras avdrag om en viss relation mellan skulder och eget kapital överskrids. Relationstalet beror på vilken typ av skuld det är frågan om. Har räntesatsen bestämts som en andel av skuldens storlek, medges inte ränte- avdrag till den del skulden till andelsägaren/borgenären under beskattningsåret överstiger en och en halv gång det egna kapitalet, dvs. en relation skuld/eget kapital om 1,5:1. Detta senare relationstal behöver inte iakttagas under förutsättning att gäldenären under i övrigt oförändrade förhållanden hade kunnat få motsvarande finansiering från tredje man. Om det tyska bolaget är ett holdingbolag med andelar i minst två koncernbolag och räntesatsen är bestämd som en andel av skuldens storlek, gäller att relationen mellan skulder och eget kapital får uppgå till 3:1 utan att ränteavdrag vägras. 10 Cfc- beskattning i införde som första stat i världen löpande delägarbeskattning av vissa inkomster i utländska bolag. Den amerikanska lag- stiftningen omfattar samtliga utländska bolag som kontrolleras av amerikanska ägare, dvs. De amerikanska cfc-reglerna finns i ett avsnitt i den amerikanska skattelagstiftningen kallat Subpart F (Subpart F of part III of subchapter N of Chapter 1 of the Internal Revenue Code of 1986). Lagstiftningen är mycket detaljerad och omfattande. Med ett cfc-bolag avses ett utländskt bolag i vilket av röstvärdet eller av bolagets marknadsvärde innehas av amerikanska ägare. Med amerikansk ägare avses en amerikansk medborgare, en person bosatt i samt ett bolag eller en stiftelse hemmahörande i som innehar av bolagets samlade röstvärde. Att de nämnda kraven på amerikanskt inflytande är uppfyllda innebär inte i sig att de amerikanska ägarna blir löpande beskattade för bolagets inkomster. Det är endast vissa i Subpart F angivna inkomster hos ett cfc-bolag som beskattas löpande hos de amerikanska ägarna, nämligen: –inkomster från försäkringsverksamhet (försäkrade risker i den stat där cfc-bolaget är hemmahörande omfattas inte), –inkomster från utländska s.k. basebolag, vilket inkluderar i)passiva inkomster till vilka räknas utdelning, ränta, royalty, hyra och kapitalvinst av andelar. Undantagna är royalty och hyra från icke närstående bolag samt utdelning och ränta från närstående bolag i samma stat som det där cfc-bolaget är hemmahörande, ii)inkomster från sjö- och luftfartsverksamhet, rymdaktiviteter, distribution samt försäljning av gas och olja, iii)försäljnings- och serviceinkomster från närstående bolags transaktioner utanför den stat där cfc-bolaget är hemma- hörande, inkomst hänförlig till internationella bojkotter, och inkomst som uppkommit genom mutor etc. som betalats av cfc- bolaget till utländska tjänstemän. Om de sammanlagda inkomsterna från försäkringsverksamhet och basebolagsverksamhet överstiger av cfc-bolagets totala bruttoinkomst, anses hela dess inkomst vara hänförlig antingen till försäkringsverksamheten eller till basebolaget. Subpart F inkomster undantas från delägarbeskattning om dessa är av mindre omfattning i förhållande till bolagets totala inkomst, nämligen om Subpart F inkomsten är av bolagets omsättning och inte överstiger 1 miljon USD. Vidare undantas sådan Subpart F-inkomst (annan än oljerelaterad basebolags- inkomst) som underkastats en utländsk skatt efter en effektiva skattesats som uppgår till av den maximala amerikanska bolagsskatten. Avräkning medges för utländsk skatt som erlagts av första, andra och tredje ledets dotterbolag. Avdrag för förluster medges mot cfc-bolagets vinster. Förluster som inte kunnat utnyttjas ett visst år får utnyttjas senare år. beskattar där hemmahörande företag för all inkomst oavsett varifrån den härrör. Ett företag anses hemmahörande i om det har sitt säte eller sin ledning där. Med säte avses den plats som betecknas som sådan i företagets urkunds- handlingar eller motsvarande. Platsen för företagets ledning anses vara den plats från vilket företagets aktiviteter bestäms. tillämpar det klassiska systemet vid beskattning av bolagsvinster. Företag hemmahörande i betalar en minimiskatt om (AS) per kvartal för GmbH:s och 12 500 AS per kvartal för aktiebolag. För nybildade företag är minimiskatten 3 750 AS per kvartal under de fyra första kvartal som verksamhet bedrivs. Minimiskatten betalas i förskott och får kvittas mot den slutliga skatten. Utdelning från ett österrikiskt företag är skattefri oberoende av andelsinnehavets storlek. Utdelning från ett utländskt företag hemmahörande i en EU- stat är skattefri under förutsättning att det mottagande företaget direkt äger av dess andelskapital och sammanhängande har gjort så under samt det utdelande företaget i den stat det är hemmahörande beskattas efter den ordinarie skatteregimen. Utdelning från annat utländskt företag är skattefri om det mottagande företaget direkt äger av andelskapitalet, det utdelande företaget är jämförligt med ett i hemmahörande företag och det mottagande företaget enligt lag är skyldigt att upprätta bokföring och redovisning. Utdelning som lämnas beskattas preliminärt. När andelarna innehafts återbetalas skatten om de ovan angivna villkoren är uppfyllda samt skatte- flyktsreglerna inte är tillämpliga. För att förhindra missbruk krävs för skattefrihet även att skatte- flykt inte anses vara för handen. Skatteflykt kan anses föreligga om: 1.mer än 50 % av andelarna i det i hemmahörande företag som uppbär utdelningen innehas, direkt eller indirekt, av fysiska personer med hemvist i , och 2.det utländska företagets huvudsakliga verksamhet består i att förvärva passiva inkomster, t.ex. ränta, hyra, royalty och kapital- vinster, eller 3.skattesatsen eller skattebasen i den stat där det utdelande före- taget är hemmahörande inte är jämförbar med den i (en skatt understigande på en skattebas beräknad enligt österrikiska skatteregler anses inte jämförbar). Anses skatteflykt föreligga medges avräkning av den utländska bolagsskatt som betalats på utdelningsinkomsten. Avräkning medges dock högst med ett belopp motsvarande den österrikiska skatten på inkomsten. På utdelning till utländskt företag tas källskatt ut om inte annat föreskrivs i skatteavtal. Kapitalvinst vid avyttring av andelar i utländska företag är skattefri om utdelning från företaget skulle ha varit skattefri. Om emellertid andelsägaren skrivit ned det bokförda värdet på de avyttrade andelarna beskattas dock kapitalvinsten upp till ett belopp motsvarande nedskrivningen. Ränta på lån som tagits för att förvärva andelar i ett utländskt företag är inte avdragsgill om utdelning på andelen är skattefri. Detta avdragsförbud gäller inte om både moderföretaget och dotterföretaget väljer konsoliderad beskattning. Vidare får sådan ränta dras av mot skattepliktig kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av andelarna, dock endast den del av räntan som (med beaktande t.ex. av lämnad skattefri utdelning) är hänförlig till kapitalvinsten. Österrikisk lagstiftning innehåller inga cfc-regler. Den tyska skattereformen i svenskt perspektiv har bett mig att göra en studie av den tyska skattereformen med särskild tonvikt på dennas konsekvenser för skattelagstiftningsarbetet i . Reformen är i och för sig fort- farande inte helt genomförd. Lagstiftningsarbetets huvuddel kom visserligen igenom förbundsrådet , men vissa delbeslut blev föremål för parlamentarisk behandling först under hösten.1 Några väsentliga avvikelser gjordes inte från de principbeslut som slogs fast i uppgörelsen . Det tyska skattesystemet har inte på länge varit underkastat så genomgripande förändringar som . Det har varit en smula komplicerat att följa med alla turerna i reformen, delvis därför att regeringens grepp om lagstiftningsarbetet inte varit så fast som den kunde önska, delvis därför att reformen vidtagits i flera steg.2 Det 1Lagstiftningspaketet, som innebär ändringar i 16 olika lagar, har det gemensamma namnet Steuersenkungsgesetz (Skattesänkningslag), förkortat StSenkG. Det förslag som förbunds- dagen behandlade hade det behändiga namnet Steuersenkungser- gänzungsgesetz (Skattesänkningskompletteringslagen) – StSenkErgG. 2Vid utarbetandet av den tidigare artikeln drog jag i första hand på Bundesfinanz- ministeriums hemsida. Jag hade också stor nytta av artiklar av och , Publishes Business Tax Reform Legislation, 24 January 2000, s. 361-364, och , German Government Unveils Plans to Cut Income Tax Rates, Taxation, 31 January 2000, s. 470-477, och , 2001: A Tax Odyssey? A Closer Look at the New German Tax Reform Proposal 2001, 14 February 2000, s. 710-720, och , German Draft Tax Reform Legislation Affects Cross-Border Activities, 28 February, 2000, s. 907-911, rättad i samma tidskrift 6 , 2000, s. 1043, liksom en sammanfattning av , German Tax Flash, utgiven av , 2000. kom en ny version av artikel ut: Überblick über die Reform der deutschen Unternehmensbesteuerung durch das Steuersenkungsgesetz, utgiven av Oppenhoff & Rädler, , , liksom Bogenschütz and uppdaterade sin artikel i (31 , 2000, s. 499). Intressanta diskussionsbidrag har jag också funnit i Wirtschaftsdienst, Febr. 2000, dels generella bidrag av finansminister , av hans bayriske kollega med och av professor , dels om näringsskatten av . En intervju med den ledande tyske finansvetenskapsmannen professor i Handelsblatt är också synpunktsrik. Särskilt tungt väger ett specialhäfte av Steuer und Wirtschaft (StuW), 2/2000, ur vilket flera artiklar kommer att citeras i det följande. De senaste bidragen i är av nya reformpaketet ansluter sig till ett som vidtogs redan i fjol.3 Den parlamentariska behandlingen medförde betydande ändringar.4 Den komplicerade bilden inrymmer också det betydande inflytande som författningsdomstolen utövar, och naturligtvis måste även finna sig i att ibland har en annan mening än lagstiftarna om den tyska lagstiftningens förenlighet med . Syftet med denna översikt är att försöka analysera konse- kvenserna för omvärldens och särskilt del av vad som hänt. Det är framför allt de principiella lösningarna som är av intresse. Denna studie avser däremot inte i första hand att analysera kryphål och inkonsekvenser, av vilka det verkar finnas en hel del. Inte heller är det meningen att här analysera vad andra länder gjort eller håller på att göra under inspiration från . och är de mest påfallande exemplen, men också den framlagda danska budgeten visar att den tyska reformen satt sina spår. 1 Inkomstskatten på fysiska personer Redan med fjolårets skattesänkningslagstiftning hade man bestämt sig för en nedsättning av den personliga skattesatsen i tre steg, 1999, 2000 och 2002. accelereras den planerade nedsättningen till 2001 och följs av ytterligare två steg 2003 och 2005. Avsikten var att den högsta marginalskattesatsen skulle gå ner från dagens till , men i den parlamentariska behand- lingen har man gått ytterligare ett steg och kommer med verkan till en högsta skattesats av som det lägsta, nollbeskattade skiktet ökar från 13 499 till 7.664 = 14 989 och skatten i nästa skikt går ner från 22,9 till 15%. Sänkningen av den högsta skattesatsen har emellertid ett pris, i det att brytpunkten, där den inträder, sänkts från 55 008 till 52 152 Portner, Business Taxation in : Balancing Reforms While Handling the Past, 1 January 2001, s. och framför allt och , and Derivatives in , 8 January, s. 193-201. 3 Steuerentlastungsgesetz (Skattelättnadslag) 1999/2000/2002. Det nya förslaget heter Entwurf eines Gesetzes zur und zur (Steuersenkungsgesetz StSenkG) alltså Förslag till lag om sänkning av skattesatserna och reform av företagsbeskattningen (skattesänkningslag). 4 Denna studie utvidgar och uppdaterar en artikel av förf. i 4/2000 s. 334-341, Den tyska skattereformen, skriven före förbundsdagens behandling av regeringsförslaget. Utöver inkomstskatten tillkommer ett särskilt solidaritetstillägg av skatten, så att skattesatserna går från 15,8 till . Det är intressant att notera att tyskarna till skillnad från oss inte kan variera progressiviteten genom manipulation av det skattefria grundbeloppet. Anledningen är ett beslut av författningsdomstolen enligt vilket varje skattskyldig, hur höga hans inkomster än är, har rätt till ett obeskattat existensminimum.5 Naturligtvis har en diskussion av inkomstskattelättnadernas struktur utvecklat sig, där vikten av en sänkning av den högsta skattesatsen har vägts mot betydelsen av lättnader för de många lägre inkomsttagarna. Marginalskatteeffekterna också i de lägre inkomstskikten har likaså figurerat i argumentationen. En sandwich-effekt har kritiserats, bestående i att de lägsta inkomsttagarna och storföretagen får betydande lättnader, medan de stora löntagargrupperna och små- företagarna får långt mindre lättnad.6 Anledningen till att vi här inte sätter in en skatteskala direkt jämförbar med den svenska trestegsskalan är det raffinerade sätt på vilket man i sörjer för en jämn progression. I den version som avses vara avslutningen på reformprocessen, presenterad i Art. 1, st. 2 av StSenkErgG som en ändring av § 52 Abs. 3(1) EinkStG, anges skatteskalan på följande sätt: Skatten uppgår med förbehåll för §§ 32B, 34, 34B och 34c i varje enskilt fall i euro för taxerad inkomst 1.upp till 7 664 (grundavdrag): 0; 2.från 7 665 upp till 12 739 : (883,74 x y + 1 500) x y; 3.från 12 740 upp till 52 151 : (228,74 x z + 2 397) x z + 989; 4.från 52 152 och däröver: 0,42 x x – 7 914. y är en tiotusendel av den del av den till jämna euro avrundade taxerade inkomsten som överstiger 7 664 . z är en tiotusendel av den del av den till jämna euro avrundade taxerade inkomsten som överstiger 12 739 . x är den till jämna euro avrundade taxerade inkomsten. Skattebeloppet avrundas till närmaste fulla 5Bundesverfassungsgericht, Entscheidung 25.9.1992, BverfGE 87, 153. 6Wolfgang , Zum Entwurf eines Steuersenkungsgesetzes, StuW 2/2000 s. 151-159. Det är inte så lätt att med blotta ögat se att denna skatteskala innebär en mjuk progression från till på hela inkomsten över det i toppskiktet något upprundade grundavdraget. Det kan vara av intresse att notera att tariffsänkningarna också för den personliga inkomstskattens del åtföljs av vissa kom- penserande breddningar av skattebasen. Regeringsförslaget i det hänseendet följdes vid den parlamentariska behandlingen inte i vad avsåg slopad rätt för enskilda företagare till en engångs- skattelättnad vid den slutliga avvecklingen av verksamheten. En mängd andra särskilda lättnader har också bibehållits utan diskussion. De punkter där en skärpning faktiskt ägt rum gäller främst avskrivningsreglerna, som i princip är lika för alla näringsutövare oavsett rättsform, och vidare reavinsterna, som skall beröras . Vad förmögenhetsskatten angår tillämpas den nu inte längre i vare sig för fysiska personer eller bolag. Anledningen härtill är främst att lagstiftaren och förvaltningen varit försumliga i fråga om fastighetstaxeringen, och att författningsdomstolen funnit en förmögenhetsskatt byggd på så undermåliga och för- åldrade taxeringsvärden som de nuvarande inte kunna försvaras som en rättvis och likformig skatteform.7 Därmed befriades regeringen från den obehagliga uppgiften att lotsa ett upphävande av förmögenhetsskatten genom förbundsdagen. Skatten blev med verkan så att säga föremål för tyst avskaffande. Det har visserligen talats om att den röd-gröna koalitionen kanske en gång kommer tillbaka till frågan, men det parlamentariska läget i den övre kammaren, förbundsrådet, är inte sådant att man skulle ha kunnat införliva ett sådant förslag med den nu genomförda reformen. Inkomst av kapital (dvs. räntor och utdelningar men inte rea- vinster) beskattas i princip som annan inkomst, men fribeloppet, som inte berörs av reformen, är så betydande att mycket få skatt- skyldiga får vidkännas någon skatt. Man kan skattefritt få åtnjuta avkastning på sitt sparande med 000 för ensamstående och 000 för makar, är det författningsdomstolen som gör sig gällande. När ett första försök till källskatt på räntein- komster hade måst uppges inför trycket av alla sparare som flyttade 7 Bundesverfassungsgericht, Entscheidung 22.6.1995, BStBl II 1995, 655, 671. Domstolen anförde också ett annat skäl för förmögenhetsskattens författningsstridighet som hade att göra med att skatten på lågavkastande förmögenhet inte garanterade en rimlig, läs hälften var, fördelning av förmögenhetens beräknade nettoavkastning mellan den skattskyldige och fiskus. sina pengar till , dekreterade domstolen att en personlig inkomstskatt som i realiteten befriade inkomst av kapital stred mot författningen. Det måste inskjutas att någon generell uppgifts- skyldighet för banker och andra kreditinstitut inte anses förenlig med banksekretessen, varför källskatten sågs som den enda garantin för att skatt faktiskt erlades. hade alltså inget annat val än att återinföra källskatten, men som nämnts med ett fribelopp som lämnade flertalet sparkonton oberörda. Därmed uppnådde man möjligen att flertalet sparare inte skrämdes iväg och att många kom tillbaka, men storspararna lär fortfarande i betydande omfattning utnyttja och andra skatte- paradis. Därför är också en pådrivande kraft när det gäller att finna en gemensam EU-lösning för beskattningen av sparande. Enskilda företagare betalar också näringsskatt, men till den skall vi återkomma i ett senare avsnitt. Enskilda skattskyldigas skatt på utdelning behandlas i samband med bolagsskatten. a)Utdelningar till fysiska personer gällde för tyska aktiebolag och likställda bolag, t.ex. GmbH, (Kapitalgesellschaften till skillnad från Personen- gesellschaften, dvs. handels- och kommanditbolag – i det följande skall vi för enkelhetens skull avstå från att tala om kapitalbolag och personbolag utan där innehållet inte kräver mer precisering helt enkelt tala om aktiebolag och handelsbolag) ett invecklat system med lägre skatt på utdelad än på innehållen vinst.