sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I den offentliga diskussionen av genusforskning inom teknikvetenskap/informationsteknologi sker ofta en sammanblandning av jämställdhetsfrågor och genusforskning. Diskussionen handlar i huvudsak om att kartlägga orsaker till kvinnors låga andel eller osynliga positioner inom dessa verksamhetsfält samt dess konsekvenser. Detta är viktigt i sig. Att genusforskning innebär utveckling J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T av särskilda vetenskapliga kompetenser – inom i detta fall teknikvetenskap med särskilt fokus på IT försvinner. Jämställdhetsfrågor och genusforskning är alltså inte samma sak. För att få till stånd förändringar till gagn för jäm- ställdhet, hållbara ekologiska, sociala och kulturella system m.m., måste vi, anser jag, bedriva forskning om grundläggande kunskapsfrågor. Det räcker alltså inte med jämställdhetsforskning och jämställdhetssatsningar, som bygger på anpassningsstrategier. Genusforskningen är ifrågasättande. Genusforskning handlar inte om att enbart lägga till kvinnors perspek- tiv, erfarenheter och behov, utan den intresserar sig för kunskapsfrågor och kunskapsprocesser. Den vill närma sig kunskapsproduktionens kärna. Genusfors- kare ställer frågor om forskarens delaktighet och ansva- righet, och vems kunskap som dominerar. Vilken veten- skap och kunskap produceras? 114 Genusforskning problematiserar vetenskapens för- måga till förändring och den försöker förändra veten- skapens riktning. I sin avhandling diskuterar genusforskningens uppgift. I debatten om informationsteknologi och infor- mationssamhället framställs teknologin ofta som en autonom kraft och något förutbestämt. Men infor- mationsteknologi är inte något givet utan är något som formas och formar människor som är verksamma i utvecklingsprocesser. Vem som har inytande över utvecklingen är alltså viktigt att beakta samt hur rådan- de förståelse av kunskap, erfarenheter, värderingar och behov integreras i utvecklingen och de slutliga produkterna28. anger som exempel att i rege- ringens proposition så behandlas tekno- login som en autonom kraft för att åstadkomma välstånd och konkurrenskraft. I propositionen nns ett förgivet- tagande om teknologin och frågor om vad som är kun- skap, vilken typ av kunskap, eller vems kunskap som representeras behandlas överhuvudtaget inte29. Vetenskapskritiska program i kvinnoforskningen efterlyser feministiska och lång- siktiga vetenskapsprojekt; projekt där forskare disku- terar vad forskning bör vara, vad forskningen håller på med, ska hålla på med, samt hur man ska hålla på. En väg i det feministiska förändringsprojektet inne- bär enligt att hämta inspiration från poststrukturalistiska strategier, som ger möjlig- heter till utvecklandet av komplexa förståelser och teorier för ett överskridande av förtryckande könsre- lationer och alternativa former för kunskap. De veten- skapskritiska programmen i kvinnoforskningen bör därför inte begränsas till levererandet av handlings- underlag, utan bör också bestå av reektioner över görandets betydelse vid producerandet av kunskap30. Hon pekar på att nordisk kvinnoforskning ännu inte antagit utmaningarna och startat feministiska för- ändringsprojekt, eftersom kvinnofrågan dominerat över vetenskapsfrågan. Arbetslivsforskaren , , menar å sin sida (muntlig uppgift enligt WiTEC) att svensk jämställdhetspolitik drivit på forsk- ningen i och att utvecklingen går mot både det teoretiserande som Mörtberg och Trojer efterlyser, samt fortsatt satsning på den starka och omfattande empiriska forskning som har lång tradition av. varnar för att man avskärmar sig långt från jämställdhetsforskningen och därmed riskerar att bli isolerad. Avhandlingen sett av kvinnor av tar upp kunskapsproduktion. Hon ställer frågan Vad är teknik?. Om kvinnor ska bli ingenjörer vad ska de då utföra för arbete, och vilka kunskaper ska de bidra till att utveckla? brottas med yrkets redskap (antagan- den, symbolsystem, procedurer) och att dessa måste omskapas om yrket ska förändras. Genom att undersöka kvinnliga teknologers exa- mensarbeten försöker hon nna kvinnornas intressen, deras syn på sig själva och på teknik. Hennes arbete visar bland annat att de kvinnliga teknologerna har lite professionell kontakt och möten J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T med kvinnor utanför den tekniska högskolan, men fre- kventa möten med män i mäns organisationer. Forskning kring könsmärkning och Statsmakterna har haft ambitioner att minska segrega- tionen på densvenska starktkönsuppdelade arbetsmark- naden. Inom forskning kring könsmärkning i arbetslivet analyseras hur könssegregering och könsmärkning upp- kommer och om dessa går att bryta. I sin forskning har arbetat med könssegregering och könsmärkning. Könssegregering omfattar den process som gör att kvinnor och män hamnar i olika typer av yrken, d.v.s. som gör att vi kan tala om två olika typer av arbetsmarknader, en kvinnlig och en manlig. Könsmärkning omfattar den process som gör ett yrke till ett typiskt kvinnoyrke respektive ett typiskt mansyrke. Enligt motiveras könsmärkning av arbete med idéer och föreställningar om vad som är feminint och maskulint och legitimerar på detta sätt placeringen av kvinnor och män i olika yrkesfack. T.ex. att förmågan att lyfta tunga vikter sorterar kvinnor och män i industrijobb. Könsmärkningsprocessen är en tvåvägsprocess. Individens kön färgar av sig på arbetet hon utför och arbetet i sig har en könskaraktär som färgar av sig på individen som utför arbetet. Egenskaper blir sam- mankopplade med kön och dessa könsegenskaper blir sammankopplade med arbetsuppgifter. Enligt kan socialisationsproces- sen, d.v.s. att normer, värderingar, mönster, fostran etc., formar människan, sägas bestå av två delar, dels med- veten fostran, dels immanent pedagogik. Med immanent pedagogik avses den osynliga påverkan som människor utsätts för inom familj och institutioner, och som genomsyrar allt från skola till organisationer. Genom socialisationsprocessen sker en könsmärk- ning av arbetsuppgifter/yrken. Med variationer och rum överför samhälle, institutioner och människor före- ställningar om vilka arbetsuppgifter/yrken som har vilket kön. För att få en förändring till stånd av köns- märkningsprocessen i arbetslivet krävs därför bl.a. att den generaliserade formen för vad som är feminint och maskulint inte förblir så hårt knutet till vad som krävs för arbetsuppgiften/yrket31. pekar på att gränsöverskridande mellan könen både i hemliv och yrkesliv är en trög och svår förändringsprocess. I Pedagogik med arbetsinriktning nämner där man testade könsmatch- ning som metod för att komma bakom könssegrege- ringens påverkan på forskningsresultat. Kvinnor och män matchades vad gällde kvalikationsnivå i arbetet, livssituation, typ av yrke, samt utbildningskrav i yrket. På grund av könssegregeringen på arbetsmarknaden visade det sig vara mycket svårt att få ett fullständigt könsmatchat urval. En slutsats var: Att könsmatcha urval ger en rättvisare bild av verkligheten även om det inte verkar vara tillräckligt för att komma till rätta med de strukturella skillnader som nns inbyggda på 115 samhälls- och organisationsnivå gällande kön. diskuterar också utbildning. Även skolan är påverkad av uppfattningar om kön och barn lär sig könsstereotypier som en del i sitt kulturland- skap. Flickor och pojkar får olika erfarenheter och ut- vecklar olika färdigheter. Utbildningssystemet är inte könsneutralt. Traditionell utbildning har en dold läro- plan, och kvinnor och män lär sig omedvetet den exis- terande begreppsmässiga ram som nns inom utbildning. ställer frågan om det utan en genomgripande omvandling av utbildningens praktik och ideologi går att förändra den rådande kulturen och samhället. Hon ser det som en uppgift för beslutsfattare och läroplanskonstruktörer att omkonstruera föreställ- ningar om värdet av de manliga egenskaperna ratio- nalitet, kritiskt tänkande och självständighet, så att de kvinnliga egenskaperna omtanke, omvårdnad, mänsk- lig kontakt, fostran och kärlek, införlivas och får lika värde. En grundförutsättning för denna omkonstruk- tion är att hela vårt utbildningssystem omvärderas skriver . J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Hur uppstod könssegregering inom datateknologin? skissar bakgrunden i Varför har programmeringsyrket blivit manligt? Utvecklingen av datateknologin skedde till en början vid universi- tetet och i militära organisationer, i homosociala insti- tutioner, där män dominerade och kontrollerade resurserna. Att tekniken utvecklades inom de manli- ga organisationerna, samt att tillämpningarna till en början rörde militära problem, medförde att kvinnor hamnade utanför utvecklingen av datateknologin. Med överordningen följde att män ck deniera vad som var kunskap och vad som var viktigt i samhället. Föreställningar i samhället bygger på tidigare epokers denierande av kvinnor och män som olika och kvinnor som underordnade männen. Det sker fort- farande en omedveten påverkan där de sociala könen formas, en social påverkansprocess. Kan könssegregering brytas? 116och förändring i arbetsorganisationer, visar att när man försöker decentralisera en arbetsorganisation är risken stor att organisationen snart faller tillbaka i gamla mönster. Enligt spelar kön och genus- ordning stor roll i arbetsorganisationen. Ofta nns det dubbla system i organisationen, ett formellt och köns- neutralt som säger att det nns lika villkor för kvinnor och män, och ett informellt som innebär att kvinnor och män har olika villkor. För att lyckas införa en platt och integrerad arbets- organisation bör man förstå genusordningens krafter; den segregerande – uppdelningen av jobb och före- ställningar i kvinnligt och manligt – och den hierarki- serande, att det manliga värderas högre än det kvinn- liga. Ju starkare denna uppdelning är på en arbetsplats, ju svårare är det att ändra organisationen och desto er återställare och dämpande krafter ute i arbetsor- ganisationen verkar för att dra organisationen tillbaka till sitt ursprungliga utseende. Två faktorer som har betydelse för hur bra man lyckas är utgångsläget och förändringsmetoderna. Ju fastare mönster och starkare gränser företaget har i sin kultur och miljö, ju svårare blir det att bryta mönster. En framkomlig väg för att förändra kan skapas genom en bred delaktighet och brukarmedverkan. Men en stark och omfattande könsmärkning och könsuppdelning kan förhindra den breda medverkan och delaktigheten i förändringsarbetet. Det som ofta sker är att de grund- läggande maktstrukturerna bibehålls. slutsatser är att könsneutrala synsätt gör det svårt att hantera en starkt könssegre- gerad arbetsorganisation. Kunskap om genusordning- en är ett nödvändigt hjälpmedel vid organisationsför- ändringar. För att förändra måste maktstrukturerna synliggöras, liksom den dubbla strukturen och de olika möjlighetsstrukturerna för kvinnor och män. Både och vid förändringsarbete i arbetsorganisationer är det viktigt att ha skärpa på kön – att uppmärksamma konstruktion av kvinnligt och manligt i arbetsorganisationer, att ifrågasätta populä- ra uppfattningar om naturligt kvinnligt eller manligt, att förhindra eller åtminstone störa könsmärknings- processer, att bryta könssegregering och enkönade sammanhang, i synnerhet den manliga homosociali- teten, och att bryta mäns tolkningsföreträde i arbets- organisationer32. har i Ny organisation, ny teknik – nya genusrelationer? En studie av omförhandling av genuskontrakt på två industriarbetsplatser följt vad som hände när ny teknik och ny organisation introducerades på två arbetsplatser. Hon studerade vilka genusforme- rande processer och genuskontrakt som utvecklades. Det övergripande resultatet var att där ett fåtal män gjorde entré i ett tidigare kvinnodominerat yrke kom de att dominera. De ck teknisk och mer utbildning samt högre lön. Kvinnorna ck ingen teknisk utbildning. Där ett fåtal kvinnor kom in i ett tidigare mansdominerat arbete ck de de minst kvalicerade arbetena, lägre lön och nästan ingen utbildning i jäm- förelse med männen Hon konstaterar att trots företagsledningens organisatoriska förändringsprogram inklusive det ideala jämställdhetsmålet, verkar genderiseringen så starkt att förändringsprogrammet får ett ringa genomslag på den arbetsorganisation som faktiskt utvecklas. Vi kan också konstatera att den arbetsdelning som görs och de argument med vilken den legitimeras upprätthåller J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T isärhållningen mellan könen och den manliga primat33. Kan de nya kunskapsföretagen inom informations- teknologin upplösa könsmaktsystemet? Kvinnor i kunskapsföretag ställer frågan om en förändring i teknologi påverkar könssegregering. I undersökning av företag i data- och reklambranschen nns det förhållandevis många kvinnor med självständigt kvalicerat arbete, samt chefer som säger sig vilja se en jämn könsfördel- ning. Motiven för en jämn könsfördelning är att det bidrar till att utveckla sociala relationer och ett öppet arbetsklimat, som i sin tur både är produktivitetshöj- ande, samt fungerar som kontrollmedel. Genom att blanda kvinnor och män i arbetsgrupper uppnås en ökad produktivitet. Relationerna till kunder uppgavs som ett viktigt motiv för jämn könsfördelning. Att ha både kvinnor och män bland de anställda ökade förutsättningarna för en avspänd relation till kunden. Kvinnor ansågs vara mer relationsorienterade, samt lättare kunna skapa goda relationer till kunder. En jämn könsfördelning framstod som en konkurrensfördel på marknaden. Företagen var starkt resultatinriktade. Resultatet var viktigt, och det var mindre intressant om det var en man eller kvinna som producerade dem. Utifrån detta gör en analys av om könshi- erarkier och positionshierarkier. I en hierarkisk orga- nisation bestäms villkoren för de anställda efter deras plats i organisationen. En ojämn maktrelation mellan män och kvinnor medför att män är överrepresente- rade i överordnade positioner och kvinnor i under- ordnade. Kön och position sammanfaller. I första hand är det positionen som värderas och i andra hand arbets- insatsen. Om hierarkin löses upp får arbetsinsatsen en mer framskjuten plats, men kön nns dock kvar som hierarkiserande kategori. Arbete utfört av kvinnor vär- deras fortsatt lägre än arbete utfört av män. Men om den könsmässiga värderingen kan slås ut; om män och kvinnor utför samma arbete och om det för värderingen av arbetsresultat nns entyda och könsneutrala kriterier, kan då värderingen av arbetet gå på tvärs mot värderingen efter kön? För att undanröja det könsdiskriminerande hierar- kiska tänkandet är det såldes inte nog att riva hierarki- Kategoriseringen efter kön måste dessutom framstå som kontraproduktiv och det hierarkiska tän- kandet ersättas med ett annat. Ett sådant kan vara det resultattänkande som genomsyrar de här studerade En slutsats som Marha drar är att Det är i kvalicerade högavlönade arbeten i denna sektor som sambanden mellan kön och värdering av arbets- resultatet kanske kan upplösas. Det är för dessa rela- tionsinriktade arbeten som kvinnor efterfrågas. ekonomiska motiven utgör givetvis starka drivkrafter för förändring, mycket starkare är statliga jämställd- pekar även på att medan kvinnor går in i kvalicerade arbeten så nns fortsatt skillna- derna mellan kvinnor i kvalicerade och okvalicerade arbeten, som är minst lika stora som den mellan kvinnor och män i kvalicerade arbeten. Jag tror det är nöd- vändigt att göra klart vilka kvinnor vi menar. Att se kvinnor som en homogen grupp medför att väsentliga skillnader döljs (Siltanen 1986, sid. 97 och Bottero 1992)36. Hon ställer sig frågan om det då spelar någon roll för ertalet kvinnor om privilegierade skikt av kvinnor bryter underordningen, och svarar: Jag tror det. Deras centrala ekonomiska position i informa- tionssamhällets kärna ger en ideologisk och normativ makt som på lång sikt kan förbättra situationen också för andra kvinnor37. har i Yrkesliv och familjeliv. En studie av kvinnor i arbetslivet analyserat samma empi- riska material som , med betoning på arbete och familj. Hennes analys visade att det relativa antalet kvinnor på en arbetsplats har betydelse för kvinnornas möjligheter, samt att det var svårt att kombinera jobbet med små barn. Företagens könsneutrala principer snarare för- stärkte motsättningen mellan yrkesroll och modersroll för dessa kvinnor. Det var en könsneutralitet byggd på manliga snarare än kvinnliga livserfarenheter, vilket aktualiserar distinktionen mellan direkt och indirekt J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T (sid. 19, organisation, ny teknik – nya genusrelationer? Båda avhandlingarna bygger på samma empiriska material. En kritik som framförts är att de intervjuade kvinnorna valts ut av företagsledningen. (i KvT, nr 1, 1995). Missnöjda kvinnor, eller kvinnor som slutat, hade förmodligen gett en annan bild av kunskapsföretagen. Forskning kring genus, pedagogik och Bringing Women into Computer . Curricu- lum Reform Processes at följt processen vid två utbildningar vid och . Datatekniklinjerna skulle göras mer attrak- tiva för kvinnliga studenter. I startades en helt ny utbildning, på gjordes en bentlig om. arbete visar på hindren 118för att programmen skulle nå framgång. Bl.a. handlade det om stereotypa föreställningar om kvinnor. Före- ställningen om kvinnor var att de inte var tekniska, de kvinnor som fanns i utbildningen sågs som undantag från regeln. De kvinnliga studenterna sågs som tillägg. Andra hinder var en bristande kunskap om genus, en rädsla för att utbildningarnas status skulle sjunka, samt ledningens intresse för frågan. En slutsats var att det verkade som att det var lät- tare att satsa på att få in er kvinnor, än att förändra utbildningen. En annan att reformerna inte brutit mot föreställningen att datavetenskap är en maskulin akti- vitet, men att de möjligen fört utvecklingen ett steg närmare en förändrad syn. Det pekar på som en väg till möjlig förändring är ökad kunskap om kön och tek- nik, men också handling. En väg hon föreslår är att dataingenjörsutbildningen öppnas mot andra discipli- ner och kulturer. I Kvinnor och ingenjörsutbildning inför 2000-talet gör en genomgång av dags- läget, samt följer upp tankarna från avhandlingsarbetet. Efter att ha passerat fasen tjejer till teknis handlar det nu om själva utbildningen. ofta får från ingenjörsutbildare är Hur ska vi göra?. Hon ser det som positivt att frå- gan ställs eftersom det visar på en vilja till handling, men frustrerande eftersom det inte nns några enkla svar. De hinder för utveckling inom ingenjörsutbild- ningar som hon nämner är bristen på kunskap om såväl pedagogik som genus. Forskning och teoribyggnader kring kön och teknik är fortsatt okända. Likaså saknas insikt om att det behövs rejäla baskunskaper för att arbeta fram kreativa och fungerande lösningar för att öka kvinnliga teknologers trivsel. Ytterligare ett hinder som identierar är inställningen att kvinnor ska rekryteras som tillägg till männen, och att åtgärder riktade till kvinnor inte ska upplevas som diskriminerande av männen. Bilden av utbildningen ska vara fortsatt tuff och statusfylld. Likaså råder en attityd att det ska vara konkurrens och fair play, vilket innebär att man bort- ser från att kvinnor och män har olika utgångspunkter. undrar om det behövs en press från omvärlden och ett behov av många ingen- jörer för att åstadkomma radikala förändringar. I Att undervisa kvinnliga ingenjörsstudenter går igenom hur olika undervis- ningsmetoder fungerar för kvinnliga studenter på tek- niska högskoleutbildningar. Hon jämför traditionell undervisning med projektundervisning. En kvinnotillvänd undervisning baseras på dialog, personliga kontakter mellan lärare och studenter, samt att kvinnors intressen och beteendemönster ses som lika relevanta och värdefulla som männens. En bra feedback till studenterna, individuella och könsneu- trala examinationer, samt en realistisk tidsplanering ses också som kvinnotillvänt. Vidare pekar era under- sökningar på att kvinnor vill ha verklighetsanknytning och sammanhang. Med traditionell undervisning, med lärarledda före- läsningar, lektioner och laborationer, samt övningar med ledare, kan en medveten lärare åstadkomma dia- log och personlig kontakt, samt personlig feedback. Projektundervisning, där en grupp förväntas för- värva kunskaper genom att tillsammans producera något, inbjuder till dialog och personlig kontakt, men J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T det behöver inte leda till att det blir så, om läraren exempelvis väljer att interagera med de manliga stu- denterna, eller hela gruppen. Examinationen är mer godtycklig i projektarbeten, det är gruppens arbete som examineras. I grupper läg- ger kvinnor i regel ner mer tid på grupprocessen, man kan säga att de gör två uppgifter. Vanligen examine- ras inte grupprocessen, vilket gör att kvinnors arbete inte synliggörs. I regel råder det en brist på kunskap om gruppdynamiska processer – vare sig lärare eller studenter har kunskaper för att hantera dessa. påpekar att en kvinno- tillvänd inlärningssituation till viss mån även skulle innebära förbättringar för manliga studenter, i form av mer dialog, tydligare examinationer, mindre tids- press, etc. Andra inslag skulle förmodligen väcka mot- stånd, som att studenter ska lära sig gruppdynamik, dämpande av vissa studenters dominans, etc. visar i sin , skilda värderingar. Hur ickor och pojkar möter högstadiets fysik, kemi och teknik. hur starkt både ickor och pojkar påverkas av genus. Att förändra i syfte att förbättra ickors situation möter motstånd, och hand- lar det om att förändra maktrelationerna mellan ickor och pojkar blir motståndet större. menar att ett könsmedvetet arbete behövs på alla plan, och konstaterar att Större kunskap behövs emellertid om de processer som ska- par genus i skolan och i samhället. Den feministiska kunskapsuppbyggnad om genus och om genussystemet i naturvetenskap och teknik som pågår ökar insikten om ickors förhållanden i dessa områden. Det är därför viktigt att denna kunskapsuppbyggnad får fortsätta och att resultaten sprids även till skolans aktörer38. Exempel på pågående forskning: arbetar med en ny utvärdering av det tvååriga programmet Datateknisk ingång för tjejer som nns i . har påbörjat ett nytt forskningsprojekt som kommer att titta på kompe- tensutveckling ur ett genusperspektiv på två (små) och nya IT-företag. Vid har professor och , doktorand, beviljats anslag från för åren 2001– 2003, för ett forskningsprojekt om datavetenskap ur ett genusforskningsperspektiv. Projektet ska utveckla nya och bredare förståelse och tolkningar av datavetenskapen och dess praktiker. Utgångspunkten är underrepresentation av kvinnor inom datavetenskap, samt datavetenskapens inytan- de på den tekniska utvecklingen. Projektet ska analy- sera datavetenskap som ämne, vilka kunskapsgrunder den vilar på, vad som anses utgöra dess kärna och vik- tigaste beståndsdelar och vad det innebär att kunna datavetenskap. Kunskapen ska användas för att skapa ett bredare och nyare sätt att se på ämnet. Syftet är att öka rekry- teringen av kvinnor till datavetenskap, och förnya utbildning och forskning inom området Inom projektet , nya organisationsformer och maskuliniteter studerar hur mas- kulinitet konstrueras i relation till teknik i nya orga- 119 nisationsformer. Teknik är en viktig del i det masku- Inom traditionell industri fanns en kopp- ling mellan maskulinitet, kraft och teknik. har den tekniska utrustningen blivit mindre. I sin studie av ett IT-företag och en avdelning med 20 konsulter, varav är kvinnor, såg den svenska jämställdhetsdiskursens påverkan. Männen vill vara med sina barn, samt ta föräldraledigt. fann både traditionella och moderna könsstrukturer på den avdelning hon följde. Chefen var en man, sekreteraren en kvinna, men kvinnorna på mellannivå var inte underordnade och deras löner låg inte generellt lägre än männens.