sou · GPB310d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Inseminationen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Ett barn som tillkommit genom givarinsemination har, sedan det uppnått tillräcklig mognad, rätt att få del av de uppgifter om spermagivaren som har antecknats i sjukhusets särskilda journal. Befruktning utanför kroppen får utföras endast på kvinnor som är gifta eller sambor. Det ägg som befruktas utanför kvinnans kropp skall vara kvinnans eget och det skall befruktas med makens eller sambons sperma. Maken eller sambon skall skriftligen ha läm- nat sitt samtycke. Är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet avlats genom befruktningen, anses en make eller sambo som lämnat sitt samtycke vara barnets far. Registrerade partner och homosexuella sambor ges, som fram- gått, inte tillgång till assisterad befruktning. Också i detta avseende gäller alltså särskilda regler för homosexuella. Frågan om barn i homosexuella familjer har övervägts vid tidigare tillfällen. tog Utredningen om homosexuellas situation i samhället i sitt betänkande Homosexuella och samhället (SOU 1984:63) upp frågan om två personer av samma kön borde ges möj- lighet att adoptera gemensamt. Sammanfattningsvis ansåg utred- ningen att en sådan möjlighet inte borde införas förrän den homo- sexuella familjen accepterats som en naturlig del av samhället. I proposition 1986/87:124 om de homosexuellas situation i samhället instämde regeringen i utredningens bedömning att det inte borde införas någon möjlighet för två personer av samma kön att adop- tera gemensamt. var av samma mening (se bet. 1986/87:LU28). Frågan övervägdes därefter av . Kom- mittén ansåg i sitt betänkande Partnerskap (SOU 1993:98) att det inte var lämpligt att möjliggöra för homosexuella par att adoptera barn gemensamt så länge det inte råder någorlunda enighet bland forskare om vilka konsekvenser det kan ha för ett barn att växa upp i en homosexuell familj. Av samma skäl ansåg kommittén att ett homosexuellt par inte heller skulle ges möjlighet att förordnas gemensamt till vårdnadshavare för barn. Som ytterligare ett argu- ment angav kommittén att en lagstiftning som möjliggör ett gemensamt rättsligt föräldraskap för homosexuella par sannolikt skulle strida mot värderingarna i samhället. Kommittén påpekade vidare att en övervägande del av de barn som adopteras kommer från främmande länder och att "givarländerna" skulle ställa sig negativa till homosexuella partners möjlighet till adoption. Frågor om gemensamt föräldraskap för homosexuella par över- vägdes av i samband med utarbetandet av lagen om registrerat partnerskap (se bet. 1993/94:LU28). Lagut- skottet instämde i sitt av godkända betänkande i Part- nerskapskommitténs uttalanden. Utskottet framhöll att frågan om barns juridiska ställning i förhållande till ett registrerat partnerskap måste bedömas utifrån helt andra utgångspunkter än när det gäller rättsverkningarna i övriga hänseenden. Så länge det inte är veten- skapligt klarlagt att ett barns sociala och känslomässiga utveckling objektivt sett är lika garanterad i en homosexuell familj som i en heterosexuell familj, saknades enligt utskottet den grundläggande förutsättningen för att ett gemensamt föräldraskap skall kunna eta- bleras i ett registrerat partnerskap, nämligen hänsynen till barnets bästa. Utskottet betonade att principen om barnets bästa är väl förank- rad i svensk rätt; den innebär bl.a. att vuxnas önskan och intresse av att leva med och uppfostra barn får stå tillbaka för vad som bedöms vara bäst för det barn som av någon anledning inte har möjlighet att växa upp hos sina biologiska föräldrar. Även frågan om styvbarnsadoption måste, ansåg utskottet, bedömas från helt andra utgångspunkter än de som gäller för rättsverkningarna i övrigt av ett registrerat partnerskap, nämligen utifrån principen att i första hand barnets bästa skall beaktas. Frågan har härefter behandlats i med anledning av motioner och (se bet. 1997/98:LU28). förordade då i sitt av god- kända betänkande ett tillkännagivande om behovet av att utifrån barnets perspektiv se över den rättsliga situationen för barn som växer upp i homosexuella familjer. I sitt betänkande tog lagutskottet särskilt upp frågan om styv- barnsadoptioner. Utskottet pekade på att en person som är gift har möjlighet att under sin makes livstid adoptera makens barn eller adoptivbarn genom styvbarnsadoption. En sådan adoption kan enligt utskottet i vissa fall tänkas öka barnets ekonomiska och soci- ala trygghet och dessutom vara psykologiskt betydelsefull för bar- net. Någon motsvarande möjlighet till styvbarnsadoption för en partner finns däremot inte. Utskottet betonade att barnets bästa enligt skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndighe- ter eller lagstiftande organ och att det sålunda är barnets bästa som skall genomsyra och vara vägledande för den familjerättsliga lag- stiftningen. Mot denna bakgrund framträdde enligt utskottet ett behov av att utifrån barnets perspektiv ytterligare belysa den rätts- liga situationen för de barn som växer upp i homosexuella familjer. Utskottet ansåg att de frågor som kan uppkomma med anledning av dessa barns förhållanden borde utredas förutsättningslöst och olika aspekter på barnens behov och rättigheter genomlysas nog- grant. Med barnets bästa i blickpunkten borde därvid enligt utskottets mening särskilt övervägas om skillnaden är sakligt moti- verad mellan gifta pars och partners möjlighet till styvbarnsadop- tion. Frågan om möjligheten för kvinnor som lever tillsammans i ett homosexuellt parförhållande att få tillgång till assisterad befrukt- ning diskuterades under utarbetandet av lagen om insemination. I det sammanhanget uttalade regeringen att insemination borde begränsas till de fall som medfört att metoden börjat användas, nämligen när det av olika skäl brister i de naturliga förutsättning- arna för ett havandeskap. Det anfördes vidare bl.a. att avsaknaden av forskning om situationen för de barn som kommit till genom insemination talade emot att den tekniken användes i andra fall än då barnet kan växa upp med föräldrar av båda könen (se prop. 1984/85:2 s. 10). delade regeringens uppfattning samt framhöll att det måste vara en strävan att så långt som möjligt se till det blivande barnets bästa och att det därvid måste beaktas att bland barnpsykiatriker och barnpsykologer särskilt betonas vikten för barnets utveckling av att det har både en mor och en far (se bet. 1984/85:LU10 s. 16). godkände utskottets betänkande. Frågan aktualiserades även i samband med förslaget till lag om registrerat partnerskap. strök då under att så länge det inte är vetenskapligt klarlagt att ett barns sociala och känslomässiga utveckling objektivt sett är lika garanterad i en familj med två mödrar eller två fäder med en inbördes sexuell relation som i en heterosexuell familj, saknas den grundläggande förutsättningen för att ett gemensamt föräldraskap skall kunna etableras i ett registre- rat partnerskap, nämligen hänsynen till barnets bästa (se bet. 1993/94:LU28 s. 27). Vid sin senaste behandling av frågan anförde lagutskottet att frå- gan måste bedömas utifrån ett övergripande synsätt som i första hand tar sikte på det blivande barnets bästa. Utskottet vidhöll mot den bakgrunden sin tidigare bedömning. Utskottet påpekade också att befruktning utanför kroppen inte heller för heterosexuella får äga rum med sperma som har donerats (se bet. 1997/98:LU28 s. 15). Behovet av en utredning Frågor om homosexuella och barn har således övervägts tidigare. Det har då gjorts tillsammans med frågor som rört homosexuellas rättigheter och situation i samhället. Som skäl för att bibehålla de rättsliga skillnaderna mellan heterosexuella och homosexuella par vad gäller adoption och vårdnad har anförts bl.a. att den homosex- uella familjen inte var accepterad som en naturlig del av samhället och att det inte var vetenskapligt klarlagt att ett barns känslomäs- siga utveckling var lika väl garanterad i en homosexuell familj som i en heterosexuell familj. Sedan de tidigare övervägandena har samhällets syn på homosex- ualitet förändrats. har kunskapen om homosexuella och barn förbättrats. Det finns behov av att på nytt utreda förhållan- dena för barn i homosexuella familjer och med utgångspunkt i resultatet av denna utredning och utifrån barnets perspektiv, men i övrigt förutsättningslöst, överväga om de rättsliga skillnaderna är sakligt motiverade mellan heterosexuella och homosexuella par när det gäller adoption och vårdnad. En särskild fråga som bör tas upp i det sammanhanget - för det fallet att en möjlighet till adoption föreslås öppnad - är möjligheten för kvinnor som lever i lesbiska parförhållanden att få tillgång till assisterad befruktning. En parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas och får följande uppdrag. Förhållandena för barn i homosexuella familjer Kommitténs ena huvuduppgift är att utreda förhållandena för barn i homosexuella familjer. Förhållandena skall ges en så noggrann genomlysning att utredningen kan läggas till grund för en bedöm- ning av om de rättsliga skillnaderna är sakligt motiverade mellan heterosexuella och homosexuella par när det gäller adoption och vårdnad. Kommittén skall sammanställa, analysera och redovisa den erfa- renhet och forskning som finns på området. Kommittén skall där- vid bedöma om den kunskap som finns om förhållandena i andra länder, bl.a. , och , har relevans också för . Om det behövs skall kommittén göra kompletterande studier. I denna del av uppdraget ligger att kommittén skall undersöka hur vanligt det är att barn i växer upp i homosexuella familjer och beskriva den faktiska och rättsliga situationen för Hur vanligt är det att personer i homosexuella förhål- landen skaffar barn som i praktiken växer upp som parets gemen- samma barn? Hur många av de barn som växer upp i homosexuella familjer har tillkommit i ett heterosexuellt förhållande innan föräl- dern blev medveten om eller valde att leva i enlighet med sin homosexualitet? Hur ser barnens faktiska bindningar ut? Hur vanligt är det att den förälder som inte bor tillsammans med barnet tar aktiv del i barnets liv tillsammans med det homosexuella paret? Hur upplever barn i homosexuella familjer sin situation? Vilka för- och nackdelar har barn som växer upp i homosexuella familjer? Vilket stöd kan barnen och deras föräldrar behöva från samhället för att komma över eventuella svårigheter? Hur ser den rättsliga situationen för barnen ut? Kommittén skall besvara dessa och andra frågor som kommittén anser vara av betydelse för att förhållandena för barn i homosexuella familjer skall kunna beskrivas. Kommitténs andra huvuduppgift är att ta ställning till de rättsliga skillnader som finns mellan homosexuella och heterosexuella par i fråga om möjligheten att adoptera och att utses till särskilt förordnade vårdnadshavare gemensamt. Kommittén skall bedöma om skillnaderna är sakligt motiverade. Bedömningen skall göras på grundval av vad som utretts om förhållandena för barn i homosex- uella familjer och vad som är känt om adoptivbarns särskilda behov. Bedömningen skall utgå från principen om barnets bästa men i övrigt göras förutsättningslöst. En grundläggande fråga för kommitténs ställningstagande i denna del är om det för barn inne- bär någon nackdel psykologiskt eller socialt att växa upp i en homosexuell familj och om en lagändring i övrigt får betydelse för barnens bästa. När det gäller adoption skall kommittén särskilt bedöma om skillnaden mellan registrerade partners och äkta makars möjligheter till styvbarnsadoption har tillräckliga skäl för sig. När ett barn växer upp med två vuxna av samma kön är det, liksom i andra styvbarnssituationer, fullt tänkbart att barnets relation till styvföräldern är väl så god som relationen till de biologiska föräldrarna. Det förekommer också att barnet har endast en förälder, t.ex. därför att den andra föräldern är död eller okänd. Som reglerna är utformade har en registrerad partner ingen möjlighet att under sin partners livstid adoptera partnerns barn eller adoptivbarn genom en styvbarnsadoption. En möjlighet till styvbarnsadoption skulle kunna medföra att barnet får en tryggare juridisk, ekonomisk, social och känslomässig bas. skulle det kunna innebära psykologiska påfrestningar för ett barn att i rättslig mening ha två föräldrar av samma kön. Kommittén skall även överväga om det bör införas en allmän möjlighet för barn att bli adopterade av registrerade partner gemensamt. I sådana fall är ingen av parterna barnets biologiska förälder. Vidare kan barnet vara mer sårbart och ha ett svårare utgångsläge än barn som växer upp med någon av sina biologiska föräldrar. Vid gemensam adoption är det som regel fråga om adoption av barn från ett annat land. I rättspraxis har efter sakkunnigutlåtanden ansetts att utländska adoptivbarn har en i psykologiskt hänseende svårare situation än andra barn och att risken för psykiska störningar hos barnet blir oacceptabelt stora om man till detta lägger den psykiska påfrestning det innebär att växa upp med homosexuella adoptivföräldrar (RÅ 1993 ref. 102). Kommittén skall pröva om denna bedömning alltjämt har skäl för sig. När det gäller internationella adoptioner, men även när det gäller styvbarnsadoptioner, är givarländernas inställning av betydelse. utredningar har funnit att en möjlighet för registrerade partner att adoptera sannolikt skulle väcka negativa reaktioner från dessa länder. Kommittén skall undersöka och redovisa hur de län- der som samarbetar med om internationella adoptio- ner skulle ställa sig om en möjlighet för registrerade partner att adoptera gemensamt infördes och vad detta skulle innebära för andra personer som vill adoptera utländska barn. Om kommittén föreslår en möjlighet för registrerade partner att adoptera, skall den också lämna förslag om hur man från svensk sida kan motverka eller lösa eventuella svårigheter i det internationella samarbetet. I kommitténs uppdrag ingår inte att överväga att införa en möj- lighet för sambor – heterosexuella eller homosexuella – att adoptera gemensamt. I vissa fall kan vårdnaden om ett barn anförtros åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Så är fallet t.ex. om barnets föräldrar dött eller om de är olämpliga att ha vårdnaden om barnet. Kommittén skall överväga om registrerade partner och homosexu- ella sambor bör kunna utses att såsom särskilt förordnade vård- nadshavare gemensamt utöva vårdnaden om ett barn. Ändrade regler om adoption och vårdnad kan ge upphov till problem av internationellt privat- och processrättslig natur. Till exempel torde många länder inte erkänna en adoption där adop- tanterna är registrerade partner. Kommittén skall - oavsett om kommittén föreslår ändrade regler eller inte - belysa de följder av internationellt privat- och processrättslig natur som en ändrad rättslig reglering kan ge upphov till. Kommittén skall överväga hur en ändrad reglering förhåller sig till internationella överenskommelser på området, främst europeiska konvention om adoption av barn och Haag- konvention om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Om kommittén kommer fram till att de rättsliga skillnader som finns mellan homosexuella par och heterosexuella par inte är sakligt motiverade, skall kommittén ta ställning till hur skillnaderna lämpligen kan undanröjas och föreslå de lagändringar som behövs. Om kommittén finner att de rättsliga skillnaderna bör tas bort när det gäller adoption, skall kommittén pröva om de kvinnor som lever tillsammans i ett homosexuellt parförhållande bör ges möjlig- het till assisterad befruktning i form av insemination. Utgångs- punkten för kommitténs överväganden skall även här vara barnets bästa. Om kommittén kommer fram till att kvinnor som lever i homo- sexuella parförhållanden bör ges tillgång till insemination, skall kommittén föreslå behövliga lagändringar. Kommittén skall därvid sträva efter att reglerna om behörighet, villkor för befruktningen och barnets rätt att få vetskap om sitt ursprung m.m. så långt det är möjligt och lämpligt blir desamma som för heterosexuella par och deras barn. Kommittén skall även behandla frågan om hur det rättsliga föräldraskapet till barnet bör regleras. Befruktning utanför kroppen får inte äga rum med sperma som har donerats. Inte heller tillåts äggdonation. Det saknas mot den bakgrunden tillräckliga skäl för kommittén att överväga möjligheten för lesbiska kvinnor att få tillgång till dessa former av assisterad befruktning. Vissa frågor i samband med befruktning utanför kroppen har övervägts av Statens medicinsk- etiska råd. Rådet anser bl.a. att provrörsbefruktning med egna ägg och donators sperma bör tillåtas under vissa förutsättningar. Rådets rapport har remissbehandlats och bereds inom . Kommittén skall hålla sig informerad om detta arbete och - om reglerna i dessa delar ändras för heterosexuella par – överväga om eventuella ändringar i regelsystemet bör omfatta även lesbiska par. Kommittén skall belysa nuvarande värderingar i samhället när det gäller möjligheten till ett gemensamt rättsligt föräldraskap för homosexuella par. Vidare skall kommittén redovisa och beakta gällande rätt och pågående lagstiftningsarbete i . Kommittén skall redogöra för effekterna för den nordiska rättslikheten av de förslag som läggs fram. Kommittén skall slutligen redovisa och beakta gällande rätt och pågående lagstiftningsarbete i de utomnordiska länder som kom- mittén bedömer vara av intresse samt det internationella arbete som bedrivs inom bl.a. . Kommittén skall inhämta synpunkter från Statens medicinsk- etiska råd, barnrättsorganisationer och homosexuellas organisatio- ner. Uppdraget skall redovisas . Översikt av bestämmelserna rörande föräldraskap Vad gäller för gifta och heterosexuella sambor? Hur har barnet kommit till? vara barnets far. skett med sambons sam- sperma från maken/ tycke och det är sannolikt biologiska barn).3 av modern eller social- vara barnets far. skett med sambons sam- sperma från en donator tycke och det är sannolikt det är sannolikt att barnet av modern eller social- Donatorn kan i vissa fall Donatorn kan, om sambon inte samtyckt till insemi- är att maken inte samtyckt till inseminationen8 och att 1Samtycke från maken/sambon krävs. direkt på grund av lag utan att något särskilt beslut fattas. 3Faderskapet torde inte kunna hävas ens om insemination med makesperma skulle ha skett utan makens samtycke. En annan ståndpunkt skulle innebära att barnet rättsligt sett blev faderlöst. 4För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 5Samtycke från maken/sambon krävs. 6Något som i princip inte skall kunna inträffa om reglerna följs. 7För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 8Något som i princip inte skall kunna inträffa om reglerna följs. SOU 2001:10 Bilaga 2 för maken hävts av dom- stol (vilket kan ske på Domstol torde inte kunna Domstol torde inte kunna förklara donatorn vara far förklara donatorn vara far Barnet har rätt att, Barnet har rätt att, mognad, få del av upp- skall ha en reell möjlighet skall ha en reell möjlighet krävs i praktiken att för- barnet att det har kommit barnet att det har kommit sannolikt att barnet kom- biologiska barn).14 mit till genom inse- 9Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. 10För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 11För att gälla skall bekräftelse godkännas av socialnämnden och modern. Att samtycke från sambon till inseminationen saknas skall i princip inte kunna inträffa om reglerna följs. 12Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. på sjukhus utomlands eller privat. 14Faderskapet torde inte kunna hävas ens om inseminationen med makesperma ha skett utan makens samtycke. En annan ståndpunkt skulle innebära att barnet rättsligt sett blir faderlöst. Bilaga 2 SOU 2001:10 else15 eller genom dom- stols dom (efter initiativ av barnet företrätt av modern eller socialnämnden). skett med sambons sam- sperma från en donator tycke och det är sannolikt det är sannolikt att barnet av modern eller social- Donatorn kan i vissa fall Donatorn kan, om sambon inte samtyckt till inse- är att maken inte samtyckt för maken hävts av dom- stol (vilket kan ske på Domstol torde inte kunna Domstol torde inte kunna förklara donatorn vara far förklara donatorn vara far 15För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 16För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 17Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. 18För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 19För att gälla skall bekräftelse godkännas av socialnämnden och modern. SOU 2001:10 Bilaga 2 För att barnet skall få För att barnet skall få krävs i praktiken att någon krävs i praktiken att någon berättar för barnet att det berättar för barnet att det som donerat sperma. som donerat sperma. Samlag med annan man än maken/sambon barnets biologiske far. inte själv väcka talan, dvs. att han skall förklaras vara kan inte själv väcka talan, inleda en rättegång, om att han skall förklaras vara barnets far. 20Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. 21För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 22För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. Bilaga 2 SOU 2001:10 För att barnet skall få krävs i praktiken att någon krävs i praktiken att någon (modern) berättar för barnet vem som är dess barnets biologiske far. 2.Vad gäller för lesbiska registrerade partner och lesbiska sambor? Hur har barnet kommit till? sperma från en donator sperma från en donator väcka talan om att han väcka talan om att han av barnet skulle sannolikt av barnet skulle sannolikt krävs i praktiken att någon krävs i praktiken att någon berättar för barnet att det berättar för barnet att det på sjukhus utomlands eller privat. 24För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 25Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. 26För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 27Rättsläget är oklart. Det kan t.ex. inte uteslutas att faderskapet kan fastställas genom dom om donatorn vill ta på sig faderskapet och övriga förutsättningar är uppfyllda. Bilaga 2 SOU 2001:10 att barnet skall få vetskap att barnet skall få vetskap om sitt ursprung. om sitt ursprung. stols dom på initiativ av stols dom på initiativ av inte väcka talan om att inte väcka talan om att krävs i praktiken att någon krävs i praktiken att någon barnet vem som är dess barnet vem som är dess 28För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 29För att gälla skall bekräftelsen godkännas av socialnämnden och modern. 3.Vad kommer att gälla för lesbiska registrerade partner och lesbiska sambor om man tar bort de olikheter som finns mellan homosexuella och heterosexuella? Hur har barnet kommit till? sperma från en donator atiskt31 vara barnets med- kommit till genom inse- En fråga kommittén har att ta ställning till är under Vill man ha regler som motsvarar dem som gäller för gifta framstår det som naturligt att med- om partnern inte samtyckt till inseminationen eller om det är sannolikt att barnet Donatorn kan i vissa fall