sou · GPB34d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut vid regeringssammanträdet bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till genomfö- rande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken (Dir. 1998:91). Med stöd av bemyndigandet förordnades f.d. generaldirektören som särskild utredare. Som huvudsekreterare förordnades departementssekreteraren (fr.o.m. ). Utredningen har antagit namnet (M1998:09). Utredningens första uppdrag redovisades i betänkandet Varor utan faror, SOU 2000:53. Genom beslut vid regeringssammanträdet beslu- tades genom tilläggsdirektiv om ett nytt uppdrag till Kemikalieut- redningen. Tilläggsuppdraget innebar bl.a. att se över Kemikaliein- spektionens verksamhet, inriktning och finansiering. Följande experter har biträtt utredningen i arbetet med tilläggs- uppdraget: direktören (fr.o.m. ), enhetschefen (fr.o.m. ), miljö- ingenjören (fr.o.m. ), professorn (fr.o.m. ), utredaren (fr.o.m. ), vice ordföranden (fr.o.m. ), ställföreträdande generaldirektören (fr.o.m. ), direktören (fr.o.m. t.o.m. ), vice verkställande direktören (fr.o.m. ), miljöskyddsdirektören (fr.o.m. ), ämnesrådet (fr.o.m. ), departementssekreteraren (fr.o.m. ), departementssekreteraren (fr.o.m. ), direktören (fr.o.m. ) och departementssekreteraren (fr.o.m. ). I arbetet med detta betänkande har även praktikanten från samt assistenten deltagit. Vi överlämnar härmed vårt betänkande Kemikalieinspektionen – Översyn av verksamhet, resurser och finansiering. Uppdraget är härmed avslutat. Uppdrag, avgränsningar och genomförande ................... Uppdraget och bakgrunden..................................................... Genomförande och metoder ................................................... Kemikaliekontrollen växer fram.................................... 2.1År 1663–1985: Från apotekare och kryddkrämare till 2.2Perioden –1998: Lagen om kemiska produkter, Synpunkter från intervjuer och utredningar ................... 3.1Synpunkter från våra intervjuer och möten med olika 3.2Företagens syn på Kemikalieinspektionen – 3.4.1 En om den kommunala 3.4.2 Svenska kommunförbundets uppföljning av 3.4.3 om den kommunala Giftfri miljömålet – vad och vem? 4.1Giftfri miljömålet – en kraftig ambitionshöjning för Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö................................. 4.1.2 De nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken ............. 4.1.3 förslag till etappmål för 4.2 Ökat varuperspektiv – vad och vem? 4.3Naturvårdsverket, Arbetarskyddsstyrelsen och Myndigheternas ansvar för Giftfri miljömålet ...................... Vilken roll har företagen? EU är den viktigaste arenan ......................................... EU-arbetet och övrigt internationellt arbete är avgörande för att uppnå miljömålet Giftfri miljö.................. i EU – några slutsatser om 5.3Gemensam svensk handlingsplan för internationellt kemikaliearbete bör tas fram ................................................ Tillsynen inom EU över kemikaliereglerna......................... En gemensam kemikaliemyndighet i EU?........................... – tillsynen över kemiska produkter Kemiska produkter och varor i ......................... 6.1.1 bakgrund, mål och De allmänna hänsynsreglerna..................................... Miljökvalitetsnormer (5 kap.).................................... 6.1.4 Miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (9 kap.) ...... 6.1.5 Särskilda bestämmelser om kemiska produkter (14 kap.)....................................................................... Tillsynen över kemiska produkter ........................................ Allmänt om tillsynen.................................................. 6.2.2 Vad menas med hanteringen av kemiska tillsyn över regler på 6.2.4 Dagens ansvar för tillsyn över kemiska produkter... 6.2.5 Tillsyns- och föreskriftsrådet vid Överväganden och förslag om tillsynen ............................... 6.3.1 Operativ tillsyn över tillverkare och importörer av kemiska produkter ................................................. 6.3.2 Operativ tillsyn över återförsäljare och yrkesmässiga användare av kemiska produkter ........ 6.3.3 Annan operativ tillsyn över kemiska produkter – 6.3.4 Krav på tillsynsutredning och tillsynsplan................ 6.3.6 Fortsatt utbildning, vägledning, information och 6.3.7 Tillsynen enligt bör utvärderas ............. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och Kemikalieinspektionen – en sammanfattning ............. 7.1.1 Dagens uppgifter enligt instruktionen ...................... 7.1.3 Dagens mål, regler och verksamhet........................... Personal- och kompetensfrågor ................................ 7.2Kemikalieinspektionen – förslag till övergripande mål och verksamhet........................................ 7.2.1 Huvudansvarig myndighet för miljömålet Giftfri internationellt – främst inom ramen för Riskbedömning – allmänkemikalier och Riskhantering/riskbegränsning ................................. Forskning och miljöövervakning .............................. 7.2.8 Ny instruktion för Kemikalieinspektionen.............. Kemikalieinspektionens budget och finansiering.......... Kemikalieinspektionens förslag i UFP ................................ 8.3Sammanfattning av våra förslag till resurser för åren 2001–2003 .............................................................................. Förslag till finansiering av Kemikalieinspektionen ............. 8.4.1 Principer för fördelning mellan skattefinansierad verksamhet och avgiftsfinansierad verksamhet........ 8.4.2 Hur mycket kan och bör avgiftsfinansieras av Kemikalieinspektionens verksamhet?....................... Kemikalieavgifterna – avgiftskonstruktionen .......... 8.4.4 Finns risk för dubbla avgifter? Övriga konsekvenser av utredningens förslag ............... 9.1Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, 9.2 Ekonomiska konsekvenser ................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv.............................................................. Bilaga 2 Kemikalieinspektionens underlag för fördjupad Bilaga 3 Avgiftsbelagd statlig verksamhet – underlag till Tabeller över våra förslag till budget och finansiering av Kemikalieinspektionen år 2001-2003.......................... Utredningens bakgrund och uppdrag Regeringen föreslog i propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145) femton miljökvalitetsmål som bör nås inom en gene- ration, dvs. godkände dessa mål (1998/99:MJU6). Ett av miljökvalitetsmålen kallas Giftfri miljö och är formulerat enligt följande: Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Miljökvalitetsmålet innebär att: halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön är nära bakgrundsnivåerna, halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll. Nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken För att uppnå miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö beslutade regeringen bl.a. om följande nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken (prop. 1997/98:145): Nyproducerade varor som introduceras på marknaden är i huvudsak fria från: av människan framställda organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerbara samt ämnen som ger upphov till dessa ämnen, av människan framställda ämnen som är cancer- framkallande, arvsmassepåverkande och hormon- störande – inklusive fortplantningsstörande, kvicksilver, kadmium, bly och deras föreningar. Metaller används i sådana tillämpningar att metallerna inte kommer ut i miljön i en omfattning som medför att miljö och människors hälsa kan komma till skada. Av människan framställda organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerbara förekommer i pro- duktionsprocesser endast om företaget kan visa att hälsa eller miljö inte kommer till skada. Tillstånd och villkor enligt är utformade så att denna riktlinje kan säkerställas. (M1998:09) tillsattes för att föreslå hur de nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken skall genomföras (se dir. 1998:91). Dessa förslag presenterade vi i betän- kandet Varor utan faror – Förslag till genomförande av nya rikt- linjer inom kemikaliepolitiken (SOU 2000:53). Betänkandet har remissbehandlats och regeringens ställningstaganden förväntas . ....och detta uppdrag beslutade regeringen om ett nytt uppdrag till (dir. 2000:41 – se bilaga 1). Detta tilläggsuppdrag innebär sammanfattningsvis att vi ges i uppdrag att göra en översyn av och lämna förslag om Kemikalieinspektionens framtida inriktning, verksamhet, resurser och finansiering. I direktiven anges att arbetet skall ske med utgångspunkt i miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö, förslag i SOU 2000:53, utvecklingen på kemikalieområdet inom EU och inter- nationellt, regler samt Kemikalieinspektionens under- lag till regeringen inför fördjupad prövning (UFP). Dessutom ingår i uppdraget att översiktligt belysa de centrala, regionala och lokala tillsynsmyndigheternas samt företagens roll inom kemika- liekontrollen. Giftfri miljömålet innebär en kraftig ambitionshöjning för kemikaliekontrollen (kapitel 4) Enligt vår bedömning innebär miljökvalitetsmålet Giftfri miljö en kraftig ambitionshöjning och en viktig konkretisering och tidsangivande av målen för kemikaliekontrollen. Vi framhåller att kemikalierelaterade hälso- och miljörisker som är kopplade till andra varor än kemiska produkter bör uppmärksam- mas i större utsträckning. Kemikalieinspektionen bör i samråd med ta fram en plan för kemikaliearbetet i ett varu- perspektiv som inkluderar handlingsplan, prioriteringar och arbets- fördelning. EU-arbetet och övrigt internationellt arbete är avgörande för att uppnå Giftfri miljömålet (kapitel 5) Enligt vår uppfattning kommer den kemikaliestrategi som EU håller på att ta fram, att spela en avgörande roll för möjligheterna att uppnå det svenska miljömålet Giftfri miljö. EU:s utveckling på detta område kommer att påverka den svenska kemikaliekontrollen och Kemikalieinspektionens arbete . Vi anser därför att bör utnyttja varje möjlighet att påverka utformningen och genomförandet av EU:s kommande kemikaliestrategi. EU:s kommande kemikaliestrategi kommer sannolikt att innebära en höjd ambitionsnivå inom EU för kemikaliefrågorna. En utveck- ling av nya regler kan förutses liksom en eventuell gemensam kemikaliemyndighet. bör aktivt delta och påverka utformning och tillämpning av nya och befintliga regler inom EU. EU-arbetet och det interna- arbetet behöver enligt vår uppfattning en kraftig förstärk- ning om vill vara med och påverka den konkreta utform- ningen samt genomförandet av den nya kemikaliestrategin. har varit medlem i EU har Kemikaliein- spektionens EU-arbete till stor del präglats av att försvara de undantag på kemikalieområdet som fick i samband med medlemskapsförhandlingarna. /åren framöver är på många sätt avgörande för vilken inriktning EU:s, och därmed , kemikaliesäkerhets- arbete kommer att få. Dels kommer en kemikaliestrategi att antas och närmare utformas inom EU, dels står en rad konkreta beslut för dörren som gäller riskbedömning och riskhantering – både avseende s.k. allmänkemikalier och bekämpningsmedel (växt- skyddsmedel och biocider). Vi föreslår att en gemensam svensk handlingsplan för internatio- nellt kemikaliearbete bör tas fram. Kemikalieinspektionen bör ges i uppdrag att i samarbete med , Arbetarskyddssty- relsen och övriga berörda myndigheter ta fram en svensk hand- lingsplan för vårt internationella kemikaliearbete, inklusive EU- arbetet. En gemensam kemikaliemyndighet i EU Vi föreslår att driver frågan om att inrätta en gemensam kemikaliemyndighet inom EU. En sådan myndighet bör kunna effektivisera kemikaliearbetet, framför allt när det gäller riskbe- dömningar. bör kunna tjäna som modell vid utformningen av en gemensam kemikaliemyndighet. En gemensam kemikaliemyndighet i EU bör bl.a. ansvara för administrativ samordning av riskbedömning och strategi för riskhantering på kemikalieområdet, både avseende allmänkemikalier och bekämpningsmedel, administrativt ansvar för den omfattande dokumentationen, databaser m.m., informationsspridning och riskkommunikation. Tillsynen enligt 14 kap. behöver förbättras (kapitel 6) Vår bedömning är att tillsynen enligt 14 kap. över till- verkare och importörer (primärleverantörer) av kemiska produkter är en grundläggande förutsättning för att övrig kemikalietillsyn och övrigt kemikaliesäkerhetsarbete (bl.a. användningen av kemikalier) skall fungera effektivt. Vi har noterat en rad brister i nuvarande tillsyn enligt 14 kap. i . Bristerna hänger samman med brist på resurser och prioritering av denna tillsyn samt oklarheter och dubbleringar beträffande ansvarsfördelningen. Vi föreslår att Kemikalieinspektionen ensam bör ansvara för det operativa tillsynsansvaret över tillverkare och importörer (primär- leverantörer) av kemiska produkter. Det innebär att kommunernas ansvar tas bort på detta område. Kommunernas tillsynsansvar bör i stället koncentreras till att gälla återförsäljare (sekundärleveran- törer) och yrkesmässiga användare av kemiska produkter. Vi föreslår i likhet med ovanstående princip att enbart staten bör ansvara för bl.a. tillsynen över tillverkare och importörer av kosmetiska och hygieniska produkter () samt material och produkter som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (). Också i dessa fall kommer kommunernas tillsynsansvar att gälla hanteringen i leden efter primärleverantörerna. Författningsförslag med ändring i (1998:808) och i förordningen (1998:900) om tillsyn enligt lämnas. Vi anser vidare att de centrala myndigheternas stöd till de lokala och regionala tillsynsmyndigheterna när det gäller 14 kap. miljö- balken behöver förbättras. Vi föreslår att tillsynen enligt bör utvärderas i sin helhet. Viktiga frågor i en sådan utvärdering bör bl.a. vara frågor om ansvaret mellan stat och kommun, tillsynens metoder, kvalitet, resurser och omfattning, tillsynens inriktning och prioriteringar samt möjligheten och lämpligheten av en ny regional statlig till- synsorganisation. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov (kapitel 7) Kemikalieinspektionens övergripande mål skall även i fortsätt- ningen vara att arbeta för att förebygga skador på människor och miljö från kemiska produkter och biotekniska organismer. Detta övergripande mål bör framgå av myndighetens instruktion. Kemikalieinspektionen bör ha huvudansvar för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. I ansvaret för Giftfri miljömålet bör bl.a. ingå att driva på, följa upp och utvärdera olika aktörers arbete samt att utveckla och föra en dialog om framtida insatser. Detta huvud- ansvar samt vissa preciseringar och ändringar i myndighetens in- riktning och uppgifter bör framgå av myndighetens instruktion. Vi föreslår att Kemikalieinspektionens huvudinriktning bör vara att verka för att EU:s kemikaliekontrollarbete och övrigt internationellt kemikaliearbete får en inriktning som gör att målet Giftfri miljö kan uppnås. Dessutom föreslår vi att ambitionsnivån för den nationella tillsynen över tillverkare och importörer av kemiska produkter höjs. Vi föreslår betydande förstärkningar av Kemikalieinspektionen . Förstärkningarna avser främst: det EU-inriktade riskbedömnings- samt riskbegränsnings- arbetet, för allmän kemikalier och för bekämpningsmedel, tillsynen enligt 14 kap. , arbete med anledning av huvudansvaret för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Kemikalieinspektionens arbete har förändrat karaktär genom medlemskap i . Myndighetens arbete består till stor del av att delta i EU-arbete. Delvis handlar detta om att utföra andel av den arbetsbörda som fördelas mellan medlems- länderna, men till största delen består den i att företräda svensk kemikaliepolitik i riskbedömnings- och riskbegränsningsarbetet. Följande tre utgångspunkter för medlemsländernas medverkan i EU:s arbete bör enligt vår uppfattning ligga till grund för bedöm- ningar av arten och graden av insatser inom kemikalie- området (se avsnitt 7.2.3 och bilaga 4). 1.Kemikalieregleringen är totalharmoniserad inom EU. Här skil- jer sig kemikalieområdet från de flesta andra områden inom miljöpolitiken, liksom arbetsmiljön, vilka hanteras genom minimidirektiv. Detta innebär att inom kemikalieområdet är det i stort sett enda sättet att påverka det regelverk för kemikalier som skall gälla i att påverka de regler som gäller generellt i EU. Den riskbedömning som exempelvis görs inom EU är den riskbedömning som kommer att ligga till grund för det regelverk som ska tillämpas i . 2.Kemikalieregleringens utformning inom EU avgörs i praktiken av en stor mängd tekniska beslut, dels om hur enskilda kemi- kalier skall bedömas, dels om testmetoder, testkrav och bedömningsprinciper. Dessa beslut bygger på arbetet i ett stort antal tekniska kommittéer där medlemsländerna deltar. 3.Kemikaliearbetet inom EU är i allt väsenligt medlemsdrivet. Det praktiska arbetet med att skriva underlagsmaterial och för- slag till beslut fördelas mellan medlemsländerna, och texterna justeras sedan i förhandlingar mellan länderna. Ett lands infly- tande står i proportion till resursinsatserna. Kemikalieinspektionen bör prioritera arbetet med att påverka utformandet och genomförandet av en ny kemikalie- strategi inom EU samt att aktivt delta i riskbedömningsarbetet vad gäller särskilt hälso- och miljöskadliga ämnen. Utgångspunkt för arbetet bör vara de etappmål som kommer att beslutas inom ramen för Giftfri miljömålet samt de förslag som lämnas i Varor utan faror (SOU 2000:53). Kemikalieinspektionen bör sträva efter att påverka EU i syfte att få gehör för ett effektivare riskbedömnings- system inom EU. Kemikalieinspektionen bör bl.a. särskilt verka för att: regler införs om att alla kemiska ämnen på marknaden skall vara undersökta med avseende på hälso- och miljöfarlighet, testmetoder vidareutvecklas inom områdena nedbrytning och hormonell påverkan, förenklade riskbedömningar och mer generella angreppssätt (inkl. generella utfasningskriterier för bl.a. PB+CMR) införs, skapa effektivare beslutsprocesser inom riskbedömnings- och riskhanteringsarbetet, varuperspektivet får ett ökat genomslag i riskbedömnings- och riskhanteringsarbetet, utveckla samarbetet med högskolor och öka samverkan med andra myndigheter i syfte att effektivare utnyttja den riskbe- dömningskompetens som finns i . Resurserna för Kemikalieinspektionens riskbedömningsarbete bör förstärkas. Vår bedömning är att riskbegränsningsarbetet bör utökas såväl inom EU som i det svenska arbetet. Kemikalieinspektionen har inte tillräckliga resurser för att klara av att vara pådrivande i EU. De nya riktlinjerna inom kemikaliekontrollen och Giftfri miljömålets etappmål om särskilt farliga ämnen innebär en konkre- tisering och kraftig ambitionshöjning för arbetet med riskhante- ring/riskbegränsning. EU-arbetet bör prioriteras. Förslagen i Varor utan faror (SOU 2000:53) bör tjäna som vägledning för närmare prioriteringar inom området. Vi betonar särskilt: Utfasning av särskilt skadliga ämnen, framför allt PB+CMRH. Förstärkning av riskhanteringsarbetet inom ramen för EU:s riskbedömningsprogram. Utveckling av begränsningsdirektivet, inkl. direktivets roll i riskbedömningsarbetet. Skadliga kemikalier i varor Resurserna för Kemikalieinspektionens EU-inriktade riskhante- ringsarbete och det övriga internationella riskbegränsningsarbetet bör förstärkas. Inom området riskbegränsning är ett varuinriktat angreppssätt en ny uppgift för Kemikalieinspektionen inom ramen för Giftfri miljömålsansvaret. Verksamheten bör vidareutvecklas . Informationsspridning och dialog med näringslivet om skad- liga kemikalier i varor är särskilt angelägna uppgifter. har redan vidtagit kraftfulla åtgärder för at begränsa risker- na med bekämpningsmedel. Dagens ambition för bekämpnings- medelsarbetet bör gälla även fortsättningsvis. Därvid bör Kemika- lieinspektionen vara aktiv och pådrivande i riskbegränsningsarbetet avseende bekämpningsmedel såväl nationellt, inom EU som inter- nationellt. Förstärkningar av bekämpningsmedelsarbetet föreslås. Prioriterade uppgifter för Kemikalieinspektionens bekämpnings- medelsarbete bör bl.a. vara att: aktivt delta i EU:s arbete med att utveckla och tillämpa regler för att uppnå en hög skyddsnivå, verka för att den nationella prövningen av bekämpningsmedel sker på en hög skyddsnivå och med kortast möjliga handlägg- ningstid. Kemikalieinspektionens tillsyn enligt 14 kap. Tillsynen över tillverkare och importörer är av central betydelse för kemikaliekontrollen. Denna tillsyn behöver förbättras. Vi föreslår i kapitel 6 att Kemikalieinspektionen ensam bör ansvara för det operativa tillsynsansvaret över tillverkare och importörer (primärleverantörer) av kemiska produkter. Det innebär att kommunernas ansvar tas bort på detta område. Kommunernas tillsynsansvar bör i stället koncentreras till att gälla återförsäljare och yrkesmässiga användare av kemiska produkter. Det finns omkring 3500 tillverkare och importörer av kemiska produkter. Kemikalieinspektionen utför mellan 100– 150 inspektioner . Mätt i andelen tillsynsobjekt innebär detta att i genomsnitt enbart av företagen nås . Relativt många mindre företag har aldrig fått något inspektionsbesök av Kemikalieinspektionen. Vi menar att ambitionerna rörande till- synen måste höjas väsentligt. Vi anser att företagen i genomsnitt skall ha ett inspektionsbesök åtminstone . Vi anser också att stödet till de lokala och regionala tillsynsmyn- digheterna behöver förbättras. Med stöd av övervägandena ovan föreslår vi resursförstärkningar av Kemikalieinspektionens tillsyn. Sammanfattning av Kemikalieinspektionens resursbehov och finansiering (kapitel 8) I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis de förstärk- ningar (i antal årsarbetskrafter) som vi ser behov av –2003. Verksamheter som bör förstärkas Riskbedömning EU och inter- nationellt (riskbedömningsprogr., kemikaliepolicyn, nya ämnen m.m. internationellt, riskhantering i Bekämpningsmedel EU och övrigt internationellt (riskbedömning och Övrigt arbete p.g.a. huvudansvaret för Giftfri miljömålet (inkl forskningssamverkan, strategiarbete, pådrivande, uppföljande och Varuinriktat arbete nationella projekt och andra varor, Vi anser att Kemikalieinspektionen också bör finansie- ras med skattemedel samt med avgifter från företagen. Kemikalie- inspektionens alla verksamheter kan enligt vår bedömning inte finansieras med avgifter eftersom sambandet mellan vissa verk- samheter och de företag som betalar avgifterna är för svagt. Det är svårt att fastställa en exakt och tydlig gräns för hur mycket av Kemikalieinspektionens verksamhet som kan och bör finansieras med avgifter respektive skatter. Vi har tillsammans med , Kemikalieinspektionen och representan- ter från de berörda branschorganisationerna som betalar kemikalieavgifterna gjort en genomgång av Kemikalie- inspektionens olika verksamhetsgrenar utifrån vår bedömning av vad som bör finansieras via avgifter. Enligt uppfattning var de deltagande parterna i allt väsentligt överens om hur stor andel av olika verksamheter som bör avgiftsfinansieras. Den fördelning mellan skatter och avgifter som vi i allt väsentligt kom överens om har vi tillämpat för de förslag till Kemikaliein- spektionens resurser och finansiering som vi lämnar för budgetåren 2001–2003. Vi anser att frågor om fördelningen mellan skatter och avgifter enligt samt andra frågor kring avgifterna på kemikalie- området bör ses över med sikte . Vi har erfarit att (M 1999:03) avser att göra en översyn av bl.a. regler om avgifter. Vi välkomnar denna översyn. Sammanfattning av våra budget och finansieringsförslag Utgiftsområde 20 (Allmän miljö- och naturvård), anslaget A6 Kemikalieinspektionen (ramanslag). Lag om ändring i (1998:808) Härigenom föreskrivs att 26 kap. 3 § (1998:808) skall ha följande lydelse. Tillsynen utövas av , generalläkaren, länsstyrel- sen, andra statliga myndigheter och kommunerna (tillsynsmyn- digheter), i enlighet med vad regeringen bestämmer.