sou · GPB345d1 · 2002-01-01 00:00:00 — med kulturella traditioner och fördomar liksom för att kompensera funktionshinder. Självkänsla är den grundläggande inställningen individen har till sig själv genom att man accepterar sig själv sådan man är och att man känner att man blir accepterad av andra. Man är medveten om sina känslor, sin förmåga och oförmåga utan att se ned på sig själv som människa. Vägledningen skall bidra till att individen stärker och utvecklar en självbild som är både realistisk och positiv, dvs. att individen har en god och allsidig kunskap om sina egenskaper och förmågor liksom att individen kan acceptera sig själv. I det livslånga och livsvida lärandet behöver var och en bli med- veten om, få syn på och kunna identifiera de olika delarna i sin karriärprocess för att i nästa steg ta ansvar för och vara delaktig i den. För detta behöver individen vara med verktyg och metoder. behöver individen söka professionell hjälp inför ett vägval men för det mesta fungerar de egna nätverken. Olika individer har olika behov inför sina val. För dem som har behov av kontakt med en karriärvägledare och har en inriktning och målsättning klar räcker det ofta med ett kort samtal. För andra med fördjupade behov blir vägledningssamtalen en del i en mer omfattande process. Här är det viktigt att prioritera individer med behov av särskilt stöd. 4.5Från mapp till karriärportfölj Fokuseringen på individens behov, det fria valet och det egna ansvaret gör att återkommande dokumentation av kunskaper, färdigheter, erfarenheter, motivation och personliga förutsättningar blir viktig i det livslånga lärandet. Skol- och arbetsbetyg är inte längre tillräckliga underlag för ställningstagande och vägval utan behöver kompletteras med en karriärmapp/karriärportfölj anpassad efter vars och ens behov. Denna mapp eller portfölj utgör indivi- dens systematiskt samlade arbeten, framsteg, prestationer och ansträngningar inom ett eller flera områden. Portföljmetoden, som nyttjas alltmer och främst inom skol- området är inte enbart ett sätt att samla dokument och handlingar utan är också ett instrument att flytta fokus från undervisnings- situationen till enskilt lärande. Eleverna kan följa sin egen utveck- ling och förbättra sin förmåga till reflektion. Med metoden betonas individens starka sidor. Individen sätter sina egna studiemål och tar ansvar för sitt eget lärande. Det är av betydelse att eleven skall kunna dokumentera sitt lärande och sin utveckling. För läraren innebär portföljmetoden en förändrad arbetsroll då han eller hon i högre grad blir handledare i stället för föreläsare. Arbetsmetoden kan också används i grupparbetssammanhang och vid kamratutvärderingar där individen tränar och utvecklar analys- förmåga och kritiskt tänkande. Jag bedömer att portföljmodellen kan vara ett viktigt verktyg i vägledningsarbetet. Elevledda samtal går att genomföra i alla åldrar. Redan i förskolan kan de första stegen tas i en process som kan leda fram till kommande val då det gäller studier eller annan verksam- het. Tillsammans med kamrater kan studiebesök genomföras och grupparbeten utföras med tydlig inriktning på närsamhällets utformning och näringslivets krav på framtida behov av arbetskraft. Portföljmetoden kan användas från förskola till gymnasiet i alla skolformer. Karriärmappen/karriärportföljen kan omvandlas till en yrkesmapp/portfölj. Karriärmappen/karriärportföljen kan också vara ett bra verktyg för individen i samtal med föräldrarna. Den kan inspirera till åter- kommande samtal gällande framtiden. En systematisk samling elev- arbeten med inriktning mot ett framtida värv där elevens tankar och reflektioner kan följas över bör vara en god grund för relevanta val. I mitt uppdrag ingår att föreslå mål för studie- och yrkesvägled- ningen i olika former, att bedöma vilka åtgärder som krävs för att målen skall kunna nås, att redovisa hur syoverksamheten kan full- göras av olika befattningshavare inom skolan och vuxenutbild- ningen samt att särskilt belysa lärares och skolledares uppgifter i förhållande till studie- och yrkesvägledare. Vägledning är synonymt med möjligheter. Den skall ge den enskilda individen – barn, ungdom och vuxen – verktyg för att kunna påverka och ta ansvar för sin utveckling och kompetens i studier och arbete. Karriärvägledningen skall utgå från den sökande individens inneboende krafter och drömmar. Det är individen själv som skall vara bärare av sin egen karriärprocess. Detta ansvar är, som tidigare beskrivits i kapitel 4 om individens behov, viktigt för stärkande av självkänslan och tron på den egna förmågan till utveckling. För skolans del är det i hela den pedagogiska verksamheten som eleven skall ges förutsättningar att stärka tron på sig själv och sina möjligheter. De olika valsituationerna som eleven ställs inför skall öppna dörren för nya möjligheter – inte inge kval och föreställningar om dörrar som stängs för resten av livet. Från val- och vägledningssynpunkt ligger betoningen på lärande, inflytande, individens frihet samt jämställdhet mellan könen. Medinflytande handlar företrädesvis om makt över och ansvar för den egna situationen. Idén om medinflytande bygger på två viktiga principer, nämligen självtillit och självförtroende samt kunskap och ansvar. Eleverna skall ges tilltro till sin egen förmåga. Det är inte utbildningen i sig som åstadkommer att eleven lyckas senare i livet utan det är självtilliten och självförtroendet. Dessutom måste eleverna bibringas kunskap om sitt eget ansvar och ta ansvar för den egna kunskapen. Beträffande uppdraget att föreslå mål för studie- och yrkesväg- ledningen i olika skolformer kan jag efter genomgång av hur verk- samheten fungerar konstatera att de mål som finns i bl.a. läro- planer bör vara fullt tillräckliga för att bedriva en god karriärväg- ledning. Målen anger tydligt de uppdrag olika myndigheter och befattningshavare har och behöver i sig inte ändras. Däremot behövs en tydligare överensstämmelse och samband mellan de mål som läroplanerna beskriver, den verksamhetsplanering som sker och den verksamhet som bedrivs. Uppföljning och utvärdering är här viktiga men eftersatta instrument för att utveckla karriärväg- ledningen. Definitionen av karriärvägledning måste tydliggöras och då, som jag redogjort för, en viss perspektivförskjutning mot en samordnad funktion för vägledning håller på att utkristalliseras vill jag redovisa mitt synsätt genom att ge följande definition. Min definition av karriärvägledning En oberoende och opartisk karriärvägledning utgår från individens behov, oavsett dennes ålder och sysselsättning. Den offentliga karriärvägledningen skall erbjuda den enskilde individen verktyg och metoder för att söka information och kunskap samt orientera sig om utbild- ningar, praktik och arbetsmarknad, att identifiera och formulera sina behov, intressen och förutsätt- ningar, att göra ett urval av relevanta åtgärder, att kunna ta ansvar för sin egen karriärprocess, att se möjligheterna till att förverkliga sina idéer och tillgodose sina behov. Utgående från gällande mål och de erfarenheter jag gjort under mitt utredningsarbete har jag valt ovanstående definition av begreppet karriärvägledning. Definitionen är så generell att den kan användas i alla vägledningssammanhang, inte huvudsakligen från grund- och gymnasieskolans utgångspunkt vilket ofta tidigare varit styrande. Min definition utgår i högre grad från individens egna behov och mindre från det omgivande samhällets. En koppling till denna definition bör kunna göras av samtliga aktörer vid utformandet av egna specifika uppdrag på vägledningsområdet. Det är egentligen inte fråga om någon förändring av de gällande målen för verksamheten utan snarare ett förtydligande av ansvar, uppföljning och inrättande av nya arbetsformer som fordras för att möta den förändrade omvärld som kan förutses för karriärvägled- ningen. Karriär skall, som jag har beskrivit, förstås i bety- delsen individens samlade meriter och erfarenheter i förhållande till hans/hennes behov och egen utveckling. Såväl nationella som internationella strategier för livslångt lärande ger individen en framskjuten ställning och betonar indivi- dens behov. Min definition av begreppet karriärvägledning utgår helt från individens behov och förutsättningen att den enskilde själv är bärare av och ansvarig för sin karriärprocess. För att indivi- den utgående från detta skall uppnå sina mål måste anpassade och funktionella verktyg och metoder kunna erbjudas. Således måste innehållet i vägledningen vara anpassat till individens aktuella situation. Individen avgör själv när och hos vem vägledning skall sökas. Naturligtvis grundläggs i skolan förutsättningarna för indi- videns egna ställningstaganden . Målen för karriärvägledningen skall vara att tillgodose individens rättighet att få tillgång till de verktyg och metoder som är lämp- ligast för att kunna ta ansvaret för den egna karriärprocessen. I denna process, där den enskilde står i centrum, förenas ett antal kontaktnät bestående av såväl närstående personer som professio- nella karriärvägledare som tillsammans bidrar med sina egna kunskaper, erfarenheter och hjälp till sökandet av tillräcklig information för att utforma karriären. Som en del av individens karriärprocess ingår sökande av information för att kunna inhämta tillräckligt underlag för ett väl underbyggt val. Utan denna information försvåras de självständiga och ansvarsfulla besluten individen förutsätts fatta avseende sin utbildning och kompetensutveckling. Ansvaret för att individen får tillgång till erforderligt underlag åvilar således ett antal personer med olika funktioner i individens omgivning. Min bedömning är att behovet av en offentligt erbjuden vägledning kommer att öka i takt med att det livslånga lärandet får en reell innebörd för den enskilde samhällsmedborgaren. Nya initiativ som och individuellt kompetenssparande ökar behovet av karriärvägledning och personlig rådgivning i samband med att många nya grupper söker sig till utbildning och kompetensutveck- ling. Ett brett och komplext utbud av utbildningar kommer att ställa ökade krav på att initierad och aktuell information finns till- gänglig. Det kommer att behövas öppna rum i samhället med en funktion liknande bibliotekens, dit personer kan söka sig för att få en kostnadsfri, oberoende och opartisk hjälp. Grund- och gymnasieskolan är föremål för omfattande föränd- ringar och omstruktureringar där eleverna ställs inför en mängd nya vägval. Relationen till lärare förändras där klasslärarfunktionen ersätts med mentorskap på alltfler skolor. Skolans karriärvägled- ning kommer att bli en del av en mängd olika aktiviteter och inlärningssituationer där karriärvägledaren inte kan vara den enda länken mellan skolan och arbetslivet. Vägledningsfunktionerna kommer att behöva utvecklas inom såväl utbildningsväsendet som arbetsmarknadsområdet. Som jag antytt ovan förutses fler personer än nu är fallet att beröras och få uppdrag av vägledningskaraktär utan att vara professionella karriär- vägledare. Utifrån min definition kan jag konstatera att karriärvägledning eller delar av densamma kan bedrivas av många olika aktörer. Begreppet vägledning är inte synonymt med vägledare. Den professionelle karriärvägledaren inom de offentliga systemen har en självklar nyckelroll men inför ett studieval finns många andra som individen också har till hjälp och stöd. Det rör sig om flera olika aktörer som med sina respektive kunskaper och erfarenheter bidrar till de olika delarna i individens karriärprocess. Individen står i centrum och förenar i sin valprocess erfarenheter från såväl närstående personer som professionella karriärvägledare. I nätverken ingår således professionella karriärvägledare, mentorer, lärare och skolledare. Dessutom kan bl.a. föräldrar, syskon, kamrater, ledare i olika fritidssysselsättningar, fackliga kamrat- stödjare och bibliotekarier återfinnas i dessa grupper. Karriärväg- ledning bör således betraktas som en funktion som utövas av flera aktörer varav den professionelle vägledaren är en. Det är den enskilde individen som själv beslutar om vilka aktörer han/hon väljer att ingå i det egna kontaktnätet. De olika delarna i individens karriärprocess skapar olika behov av vägledning. Beroende på var i processen individen befinner sig kan olika funktioner identifieras. De personer som ingår i nätverken kan bistå med information, rådgivning, handledning, karriäranalys, meritanalys/validering, visa på olika sökvägar och utgöra stöd för individer med särskilda behov. Ytterligare inslag är det professio- nella vägledningssamtalet samt uppsökande, motiverande och stödjande verksamhet. Jag har i tidigare avsnitt beskrivit vägledningen och vilka lagar, regler och förordningar som reglerar vägledningen framför allt inom skolväsendet. Dessa är oftast målrelaterade och bygger i huvudsak på en decentraliserad organisationsform med lokalt ansvar för verksamheten. De brister som jag upplevt inom studie- och yrkesvägledningen beror till största delen inte på otillräckliga eller otydliga regler. Tvärtom beskriver gällande läroplaner utförligt skolans och skolpersonalens ansvar i vägledningssammanhang. Förklaringar till bristerna kan snarare finnas i en oklar lokal arbetsfördelning och att vägledningsfrågor generellt och felaktigt uppfattas beröra enbart karriärvägledaren och inte övrig personal på skolan. Mina förslag utgår från att individen bör kunna erhålla en god karriärvägledning under förutsättning att respektive befattnings- havare följer skolans styrdokument. I gällande läroplaner finns klart uttalat ett antal områden, som berör studie- och yrkesvägledning och som rektor har ansvar för. Textutformningen kring skolledarens ansvar skiljer sig något mellan Lpo 94 och Lpf 94. Andemeningen är dock densamma och av respektive läroplan framgår att skolledaren har ansvar för skolans resultat och därvid har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för N att arbetsmiljön i skolan utformas så att eleverna får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra hjälp- medel för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel, N att undervisning, elevvårds- och syoverksamhet utformas så att elever som behöver särskilt stöd och hjälp får detta, N att varje elev i dialog med skolan gör upp en individuell studie- plan och reviderar den vid olika tillfällen under utbildningen, N att den studie- och yrkesorienterande verksamheten organiseras så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av fortsatt utbildning och yrke, N att samverkan med universiteten och högskolorna samt arbets- livet utanför skolan utvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelse för yrkesverksamhet och fortsatt utbildning. Rektor har när det gäller gymnasiesärskolan dessutom ett ansvar för att varje elev ges stöd vid arbetsplatsförlagd utbildning och senare vid utslussning till arbetslivet. Jag finner att skolledaren har ett avgörande ansvar för att den egna skolenheten bedriver en kvalitativ och effektiv karriärvägled- ning. Det handlar om arbetsledning och att genom en klar arbets- fördelning se till att all skolpersonal i enlighet med läroplanerna engageras i att möta individens behov av karriärvägledning. I detta avseende bör det ligga inom skolledarens ansvar att N skolan erbjuder en stimulerande karriärmiljö utifrån individens behov, N karriärvägledning planeras och utvärderas som en del av skolans verksamhet, N lärare erbjuds handledning av professionella karriärvägledare, N följa upp och utvärdera skolans insatser i förhållande till elever- nas behov och önskemål. Arbetslag är en vanlig arbetsform i skolan. Hur arbetslagen är organiserade varierar från skola till skola och från skolform till skolform. Indelningen i arbetslag har skapat möjligheter till sam- arbete mellan olika klasser och grupperingar och för lärarna har nya samarbetsformer utvecklats. Arbetslaget fyller en viktig funktion i den framtida karriärväg- ledningen. Det är i arbetslaget planeringen av skolans arbets- och näringslivsorienterade verksamhet kan ta form. Vid varje skolenhet bör särskilt utsedda kontaktpersoner finnas i arbetslagen. Dessa stimulerar och stöttar kollegorna i arbetslaget till att skapa kontakter med näringslivet inom sitt studieområde och bedriva en god och ändamålsenlig arbetslivsorientering. I de fall skolenheten inte inrättat mentorskap är det kontaktpersonens uppgift att också delta i att utveckla den pedagogiska verksamheten avseende innehållet i elevernas karriärportföljer. Skolan skall sträva efter att varje elev inhämtar tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att kunna granska olika valmöjlig- heter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden samt få en inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. Enligt riktlinjerna i läroplanerna skall alla som arbetar i skolan verka för att utveckla kontakter med kultur och arbetsliv, före- ningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö och bidra till att motverka sådana begränsningar i elevens studieval som grundar sig på kön, social eller kulturell bakgrund. Enligt samma riktlinjer åligger det särskilt lärarna att bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning och medverka till att utveckla kontakter med mottagande skolor samt med organisa- tioner, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verk- samhet och förankra den i det omgivande samhället. I mitt förslag till utveckling av karriärvägledningen inom skolan är utgångspunkten att hela skolans personal är involverad i vägled- ningsprocessen och att den utgör en integrerad del i en mängd olika aktiviteter och inlärningssituationer. Karriärvägledaren kan inte vara den enda länken mellan skolan och arbetslivet. lärarna svara för att eleven ges möjlighet att få kontinuerlig och återkommande arbetslivsorientering. Vid behov kompletteras detta med insatser av de professionellt utbildade vägledarna. Praktisk arbetslivsorientering, prao, har i de senaste läroplanerna tagits bort och beskrivs inte längre specifikt. Detta synes ha tagits till intäkt för att i många fall välja bort praon eller överlämna till föräldrar att för eleven skapa möjligheter till praktiska inslag inom arbetslivet. En sådan tolkning av nuvarande läroplaners intentioner är enligt min bedömning inte korrekt. Tvärtom är det än angeläg- nare att med dagens snabba förändringar på arbetsmarknaden upp- rätthålla goda kontakter mellan skola och arbetsliv. De kommuner som valt att fortsätta att utveckla prao-verksamheten är också oftast de som byggt upp ett väl fungerande samspel med det lokala näringslivet. I en väl fungerande karriärvägledning ansvarar lärarna för att den studerande får inflytande och ansvar över sin lärprocess och stimu- leras till studiebesök, kontakter med yrkesverksamma personer samt äldre elever. Skolan skall synliggöra elevernas vunna erfaren- heter och värderingar. Lärarna förser eleven med nödvändiga verktyg och ökar därmed förutsättningarna för den enskilde eleven att göra självständiga och ansvarsfulla val. På ett stort antal skolor utvidgas delar av skolpersonalens roll till att mer fungera som en . I mentorsrollen ligger flera olika uppdrag från att exempelvis vara samtalspartner vid planering av studier till att utgöra stöd när problem uppstår. Jag finner att mentorskapet väl lämpar sig för utveckling inom karriärvägledningens område. Det bygger på att alla vuxna i skolan har ansvar för ett visst antal studerande och fungerar som stöd och samtalspartner till dessa. Alla elever skall ha en utvecklingsplan och tillfällen för utveck- lingssamtal. och framtidstankar måste utgöra en naturlig del i dessa planer och samtal. Samtalen kan förberedas genom att eleverna skriftligt meddelar hur de ser på sin studiesituation, vad de gör , hur de trivs i skolan och vad de har för mål med sina studier. Arbetslaget diskuterar varje elev före samtalen. Lärare kan anmoda mentorn att med eleven ta upp någon speciell fråga. samtalet försöker därefter mentorn få eleven att se sin egen situa- tion i ett kognitivt perspektiv. Eleven äger samtalet och skriver efteråt noteringar om det han/hon anser vara viktigt. Frågeställningarna och svaren utgör ett viktigt underlag i individens karriärportfölj och tas fram vid näst- kommande samtal för att vid behov kunna följas upp. Nytillkomna lärare och berörda anhöriga kan på så vis följa elevens utveckling. I skolans elevvårdsteam finns bl.a. skolsköterska, skolläkare och kurator. De representerar alla professionella grupper som kan bidra med viktig information men också i samtal stödja eleven i de mer personliga och integritetsskyddade delarna av karriärprocessen. I det elevvårdande arbetet krävs ofta insatser och delaktighet från all skolans personal, inklusive karriärvägledaren, men det för- tjänar dock att här påpekas att karriärvägledningen och dess utövare lika lite som läraren utgör någon obligatorisk del av det elevvårdande teamet. Läroplanerna Lpo 94 och Lpf 94 beskriver skolans och dess personals uppgifter inom karriärvägledningens område. Enligt Lpo 94 skall studie- och yrkesvägledaren eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter specifikt ägna sig åt att N informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och därvid särskilt uppmärksamma möj- ligheterna för elever med funktionshinder och N vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Gentemot individen och dennes behov baseras karriärvägledarens tre huvuduppgifter på information, vägledning och motiva- tion/stöttning/uppsökande verksamhet. Även om det professio- nella karriärvägledningssamtalet utgör grunden kommer den personalstödjande och samordnande funktionen gentemot skolans övriga personal att växa och utvecklas alltmer. Karriärvägledare inom skolväsendet och i det livslånga lärandet kommer i hög grad att behövas för att handleda lärare, kontaktpersoner och mentorer i hur de tillsammans med elever skapar en gynnsam karriärmiljö och arbetar med olika valfrågor runt eleven. Omvärldens förändring och inriktning gör att karriärvägledaren i sin yrkesroll kommer att få ökade arbetsområden. Förutom det professionella samtalet kommer karriärvägledaren att behöva utveckla många andra kvalifikationer såsom handledning, vägled- ning och undervisning i grupp, kunskaper inom kommunikation och IT, samordning och projektledning. Min bedömning är att bl.a. följande uppgifter kommer att accentueras för den professionelle karriärvägledaren, nämligen att N utveckla och uppdatera karriärrelevant information, N samverka med aktörer som ingår i individens karriärprocess, N bedriva uppsökande verksamhet, N kompetensutveckla och handleda andra aktörer/befattnings- havare, N utveckla instrument för uppföljning och utvärdering av karriär- relaterad verksamhet inom skolväsendet och AMV, N utveckla nya metoder och verktyg för karriärvägledning, N formulera problem och frågor för utveckling och forskning. Vad jag ovan beskrivit beträffande karriärvägledningens roll i skolan kan också ses som allmängiltigt i tillämpliga delar för och övriga myndigheter som bedriver karriärvägledning. Individens behov bör utgöra grunden och vara styrande för de metoder och verktyg den professionelle karriär- vägledaren tillhandahåller. I de fall myndigheten har uppdrag som också skall ta hänsyn till andra målgrupper än individen bör den del av verksamheten som riktar sig till individen tydliggöras och särskiljas. 5.4Gemensamt IT-system för karriärvägledning Internet och IT-tekniken kommer att vara viktiga verktyg för karriärvägledning. Med en utbyggnad på Internet nås nya målgrupper och dessutom betydligt fler individer än vad som skulle vara möjligt via traditionell karriärvägledning. IT- och Inter- netbaserade informationskällor öppnar nya vägar för att förbättra omfattningen av och kvaliteten i vägledningen.