sou · GPB3107 · 2002-01-01 00:00:00 — 7 Studiestödsformerna korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning avvecklas också. Dock berörs inte det särskilda utbildningsbidraget som lämnas för , inte heller studiehjälpen för gymnasiala studier. studenter i samma utbildning även när utbildningsbakgrund och andra förhållanden var ganska lika. Det nya studiestödssystemet innebär att summan av bidrag och lån – det så kallade totalbeloppet – ska vara lika för alla studerande och knytas till prisbasbeloppet. Det generella bidraget har höjts från tidigare av totalbeloppet till av totalbeloppet. Ett högre bidrag lämnas för studier främst på grundskole- och gymnasienivå till studerande som är eller äldre. För dessa stu- derande uppgår bidragsdelen till av totalbeloppet. Nivån på bidragsbeloppet är fastställd i syfte att kompensera de studerande som tidigare skulle ha rätt till svux, liksom det belopp som stude- randena kan välja att låna extra (mer om det nedan). Det högre bidraget i det nya studiestödssystemet ska enligt re- geringen vara tillgängligt för både arbetslösa och arbetstagare men vara tydligt avgränsat, t.ex. efter ålder och utbildningsbehov. Re- geringen anser att är en lämplig åldersgräns. Det ska också riktas till grupper som är i särskilt behov av kompetensförstärkning och som det är angeläget att rekrytera till utbildning. En lämplig avgränsning är då enligt regeringen, att det i första hand ges till personer som saknar grundskolekompetens och de som i andra hand saknar gymnasiekompetens. Regeringen anser dock att det fortsatt måste finnas möjligheter att styra bidraget till ange- lägna studerandegrupper oavsett utbildningsnivå. Tabell: Totalbelopp och bidragsnivåer i det nya studiestödssyste- met per utbetalningstillfälle. Ett studieår omfattar 9 studiemånader och 10 utbetalningstillfällen. Källa: Studiemedelsguiden, CSN 2001. Rätt till studiebidrag gäller i det nya systemet upp till . Rätten till studielån begränsas dock successivt . Studiestödet ska under vissa förutsättningar ge pensionsrätt. Studerande som är eller äldre har även möjlighet att under vissa förutsättningar få ett tilläggslån med (2001- års prisnivå). Syftet med tilläggslånet är att underlätta övergången mellan arbete och studier och därför gäller vissa regler för detta. Studenten måste vara eller äldre och ha studiemedel (både bi- drag och lån) de veckor som tilläggslånet gäller. Därutöver krävs att studenten har haft en inkomst av tjänst eller näringsverksamhet som uppgår till ett visst belopp före studie- starten 8. Tilläggslånet kan lämnas oavsett utbildningsnivå, men som längst och bara vid heltidsstudier i . Det så kallade fribeloppet, det vill säga den inkomstnivå upp till vilken den studerande fick ha inkomst utan reducerat studiemedel, höjs i det nya systemet. 1999 gällde att fribeloppet för nio måna- ders studier var . Efter höjningen kan inkomsten vara (2001-års prisnivå). Detta innebär till exempel att om in- komsten under tre sommarmånader uppgår till , kan den studerande resterande nio studiemånader tjäna i genomsnitt utan att studiemedlen reduceras. För deltidsstudier justeras fribeloppet beroende på studiernas omfattning. Enligt nu- varande regler kan alltså den disponibla inkomsten för en student motsvara en bruttoinkomst om eller i genomsnitt (förvärvsinkomst samt studiemedel, 1999-års prisnivå). Regeringen anger som skäl för förslaget att förvärvsarbete vid si- dan av studier bör underlättas bland annat eftersom erfarenheter från arbetslivet är av stort värde för studenterna. Det är också vik- tigt att studenterna får bättre möjligheter att minska sin skuldsätt- ning. 8 Inkomst av tjänst eller näringsverksamhet måste uppgå till av prisbasbeloppet som ligger före studiestarten för att studenten skall kunna få tilläggs- lån. För studenter som påbörjade studier , gällde att inkomsten ska ha uppgått till . För återbetalning av lånen införs också nya regler. Återbetalnings- tiden ska normalt vara . För den som inte be- talt av sitt lån, sträcks ut, dock längst till dess låntagaren fyllt . Återbetalningens storlek beräknas på skuldens storlek, räntan för året, det antal år som återbetalningen förväntas pågå samt med beaktande av att årsbeloppet ska räknas upp vid oförändrad ränta. Låntagaren har möj- lighet att ansöka om nedsättning av årsbeloppet så att det inte ut- gör av inkomsten, dock längst till och med det år lånta- garen fyller . Därefter ska årsbeloppet kunna sättas ned till av inkomsten. För att göra studiemedelssystemet mer flexibelt, har studenterna numera rätt att beräkna studiemedel . Studenter på hög- skola får studiemedel för lika många veckor som det antal poäng de läser. Studenterna kan nu välja att söka studiemedel för färre antal veckor än studierna pågår för att spara studieveckor för framtida studier. Studenterna kan också få studiemedel för heltidsstudier och för deltidsstudier på 75 eller . Detta betyder att en student exempelvis kan välja att ta studiemedel för delar av en termin. 12.6Nytt stöd för vuxenstuderande Regeringen föreslår i propositionen Vuxnas lärande och utveck- lingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) ett nytt rekryte- rande studiebidrag inom studiemedelssystemets ram. Stödet riktas främst till sådana grupper som har en kort formell utbildning och utgör därmed till viss del en ersättning för det tidigare särskilda utbildningsbidraget (ubs). I propositionen konstaterar regeringen den betydelse som stu- diestödet har i rekryteringshänseende, inte minst för personer som ser studielån som ett hinder för studier. I syfte att rekrytera elever till utbildning föreslås därför att studiemedel med uteslutande bi- drag ska kunna lämnas till personer som är och är ar- betslösa eller riskerar arbetslöshet eller som har vissa funktionshin- Studiemedlen ska kunna lämnas för utbildning på grundskole- eller gymnasienivå . Förslaget innebär att principen om ett samordnat studiestödssy- stem bibehålls, men att regeringen vidtar förändringar som innebär att studiemedelssystemet kompletteras med att studiemedel helt kan utgå som bidrag. Detta kan utgå som av totalbeloppet i studiemedlen. Studerande som haft en högre ekonomisk levnads- nivå före påbörjade studier ska kunna erhålla ytterligare bidrag så att de kommer upp i samma summa som studiemedel samt tilläggslån. Det särskilda stödet ska kunna ges i de fall det på goda grunder kan antas att det blir verksamt för att bidra till en positiv utveckling för individen. För att beslutande myndigheter ska kunna få ett bra beslutsunderlag, ska därför den sökandes hemkommun medverka vid ansökan om detta särskilda stöd. Reglerna om det nya stödet träder i kraft . 12.7Studiestöd en viktig fråga för YTH 12.7.1YTH – tidigare och nuvarande regler för studiestöd Fram till det nya studiestödssystemets införande har för stude- rande på YTH gällt att de haft rätt till särskilt vuxenstudiestöd (svux). För studenterna vid YTH gällde ingen urvalsprövning som för andra studenter, utan de studenter som antagits till utbild- ningen fick också rätt till svux. Som jag beskrev i mitt delbetänkande ändrade regeringen rätten till svux för YTH-studenter tillfälligt . Den dåvarande regeringen menade att studierna gav så pass god avkastning i form av högre lön efter avklarade studier, att det inte var motiverat med ett särskilt stöd. När den första antagningen med de nya reglerna gjordes , fick högskolorna problem att rekrytera tillräckligt många studenter. Detta ledde bland annat till att flera YTH-utbildningar lades ner. Svux återinfördes därefter för YTH av den efterkommande regeringen. Eftersom svux är kostsamt för statsmakterna valde man att reglera antalet studerande på YTH ge- nom studiestödet. Vid återinförandet av svux för YTH-studenter, beslutades att detta skulle ges enbart till studenter inom de utbild- ningsinriktningar som högskolorna gett . Inom ramen för min utredning har de lärosäten som ger YTH tillfrågats om bland annat antal sökande till YTH. Av de enkätsvar som inkommit framgår att antalet sökande till YTH sjönk kraftigt . Enkäten redovisas i tidigare avsnitt i betänkandet. förordade att svux skulle tas bort för denna grupp av studenter. Utredningen skrev dock att de, mot bakgrund av effekterna av det slopade svux , insåg att de förslag som kommittén lämnade kunde komma att leda till rekryte- ringsproblem för YTH-utbildningen. De ansåg dock att man då borde pröva möjligheterna att förbättra rekryteringen via andra åt- gärder än studiestöd. Ett ökat engagemang från arbetsgivarna borde enligt kommittén eftersträvas avseende studiefinansieringen. 12.7.2Det nya anslagssystemet innebär viss osäkerhet för YTH-studenterna I det nya studiestödssystemet omfattas YTH-studenterna av reg- lerna om det högre bidraget. De har i likhet med studenter inom vuxenutbildningen möjlighet att erhålla studiemedel med en högre andel bidrag. Detta innebär att studenterna erhåller samma belopp per studiemånad som studenter i högskolan, men att av be- loppet är bidrag istället för . De har också möjlighet att an- söka om ett tilläggslån om . Nivåerna är an- passade för att kompensera dessa grupper för ersättningen i det tidigare svux. Det höga bidragsbeloppet är dock en möjlighet – inte en rättig- het. Systemet är utformat så att regeringen anslår en summa för att täcka kostnaderna för YTH-studenternas studiemedel. Denna summa är anpassad efter en uppskattning av antalet stu- denter (som också varit densamma). Skulle det vara så att antalet studenter ökar drastiskt, innebär det att pengarna kan ta slut och de studenter som inte sökt studiemedel blir utan det förmånliga bidraget. Detta har dock inte hänt. Jag har erfarit att detta system för studenternas del inneburit en osäkerhet kring de finansiella villkoren i samband med studierna. Skillnaden mellan att få det högre och det lägre bidraget är mycket stor för den enskilde studenten. Vissa lärosäten har uttryckt farhå- gor att detta kan få negativa konsekvenser för rekryteringen av stu- denter. Tabell: Skillnad i studielån studier för student med 34,5%- bidrag respektive bidrag. 12.7.3Generösare studiestöd – en förutsättning för YTH? De som har erfarenhet från YTH framhåller att det förmånliga stu- diestödet är en förutsättning för YTH. Utbildningen riktar sig till studenter som har etablerat sig på arbetsmarknaden och som därför också är något äldre. Studenterna har inte sällan en annan livssitua- tion än yngre studenter, ofta med en annan bostadssituation, för- sörjningsansvar och något högre levnadsstandard. Det brukar också framhållas att dessa studenter generellt är mindre lånebenägna då de kommer från grupper med liten eller ingen vana vid högskole- studier. Trots de förändringar av studiestödet för YTH-studenter som föreslog, gjordes ingen egentlig analys av vilka konsekvenser detta kunde komma att få för YTH-studen- terna. har några studier gjorts för att belysa frågan, dessa refereras nedan. Jag har också för utredningens räkning gjort en egen studie genom ett antal djupintervjuer med några YTH-stu- denter för att belysa frågan ytterligare. gjordes en utvärdering av YTH på uppdrag av YTH- konferensen 9. Utvärderingen presenteras i rapporten – vem och varför? Samlade erfarenheter av landets yrkestekniska högsko- leutbildning (1997). Utvärderingen grundar sig i enkäter till tidigare studenter som avslutat sin utbild- ning och till företagare som haft erfarenheter av YTH, till exempel genom en eller flera anställda med YTH-examen. Utvärderingen visar ett visst mönster vad gäller finansiering av studier för YTH-studerande. Vid tiden för utvärderingen fanns vad gällde finansiering olika alternativ: Vanligt studiemedel med lån och bidrag, svux med eller utan lånedel samt stöd från företag eller arbetsgivare. 9 En mer utförlig beskrivning av utvärderingens resultat ges i delbetänkandet En ny yrkes- högskoleutbildning, SOU 2001:40. Tabell: YTH-studerandes studiefinansiering. Vanligt studiemedel med lån och bidrag Stöd från företag/arbetsgivare Källa: YTH – Vem och varför? Studerande med familj och barn, den största gruppen, ansåg att vuxenstudiestödet var en nödvändig förutsättning för studierna. Personer som kom från hemförhållanden med svag studietradition ansåg sig mer ofta vara beroende av vuxenstudiestödet än de som kom från miljöer med mer omfattande studietradition. För att belysa frågan om studiestöd har jag valt att inom ramen för min utredning utföra en mindre intervjustudie bland ett antal YTH-studenter. Jag har valt intervjuer istället för enkäter delvis på grund av att reglerna för studiestöd ändrats för YTH-stu- denterna. Jag menar också att det finns behov av att föra ett reso- nemang med studenterna kring olika finansieringsalternativ, vilket inte är möjligt i enkätform. Jag anser vidare att resultaten av de studier som gjorts på uppdrag av och av CSN (dessa behandlas i senare avsnitt) delvis bekräftar varandra, och att resultaten av dessa studier fortfarande i stora delar är giltiga. I intervjustudien ingår 10 studenter från YTH-utbildningarna på KTH med inriktning mot grafisk teknik respektive byggteknik. Sex studenter, varav tre kvinnor, går på YTH grafisk teknik termin två. Samtliga finansierar sina studier med studiestöd. De påbörjade sina studier och omfattas av svux. Fyra studenter, samtliga män, studerar på YTH med inriktning mot byggteknik. De påbörjade sina studier . medel med en högre bidragsandel (bidrag). En sammanfatt- ning av intervjuerna finns i bilaga 5. 12.8.2Yrkesverksamhet föregår studier – men inga tidigare högskolestudier De intervjuade studenterna är . Sju av tio är män. De tre kvinnorna läser YTH grafisk teknik. På YTH med in- riktningen byggteknik studerar inga kvinnor. Samtliga studenter har en relativt lång bakgrund inom den bransch som utbildningen berör vilket är naturligt eftersom det är ett av behörighetsvillkoren för utbildningen. Samtliga har varit yr- kesverksamma fram tills studierna påbörjades. Några har dock haft tillfälliga anställningar eller blivit uppsagda så att de påbörjat ar- betslöshet i samband med studierna. Samtliga bor i med möjlighet att pendla mellan utbildningen och hemmet. En student har flyttat från för att studera i . Flera studenter har sambo/make/maka och fyra har barn. Åtta studenter har gått ett tvåårigt yrkesinriktat program på gymnasiet, oftast inom det område de sedan börjat arbeta inom. Två studenter har inte fullföljt något gymnasieprogram, men läst kurser på komvux . Ingen student har läst på hög- skolan tidigare. 12.8.3Studierna ett sätt att utvecklas inom yrket Åtta studenter uppger att det huvudsakliga motivet för dem är att utvecklas inom yrket. De avser att återvända till branschen efter avslutade studier och räknar då med att få andra arbetsuppgifter hos den tidigare arbetsgivaren eller hos en annan arbetsgivare. Flera menar att de i yrket känner att det är för slitigt och att de ser utbildningen som en möjlighet att avancera till andra arbetsuppgifter. En student planerar att läsa vidare till yrkeslärare (gymnasiet) och en student menar att det ursprungliga syftet var att utvecklas inom yrket men att han efter en termin känner att han vill gå vidare 10 I syfte att skydda de intervjuades anonymitet, har dock vissa uppgifter som inte har någon betydelse för utredningen redigerats. med sina studier och läsa till ett helt nytt yrke. Han avser dock att först fullfölja YTH. De flesta har fått reda på YTH genom någon personlig kontakt. Andra har sett annonser i fackpressen. Några har funderat på att studera . Två personer menar att de mer har halkat in på YTH, att det istället kunde blivit någon annan form av studier. 12.8.4Studiestödet inte tillräckligt för att finansiera uppehället Studenterna har själva fått ange vilken form av studiestöd de erhål- ler, hur mycket de får och hur mycket lån respektive bidrag de får. De som får svux anger att de erhåller och de som får studiemedel anger att de får (studiemedel samt tilläggslån). Studenterna har också en uppfattning om ungefär hur mycket som är lån och hur mycket som är bidrag. De studenter som inte får svux uppger att de är missnöjda över att de inte får samma förmånliga villkor som tidigare grupper av studenter. De menar att informationen om detta var mycket oklar från högskolan och orsakade att många som tidigare tänkt läsa ut- bildningen hoppat av. Högskolan ställer sig dock tveksam till detta påstående och menar att grupperna som började sina studier med det nya studiemedlet /02 inte var mindre än tidi- gare grupper. Studenterna på YTH med inriktning byggteknik har varit vana vid relativt höga inkomster före studierna. De har i princip halverat sina inkomster när de började studera. För studenterna på YTH med inriktning mot grafisk teknik innebär studierna också ett eko- nomiskt avbräck men i något mindre omfattning – bland annat för att de erhåller ett högre belopp genom svux. De har heller inte haft lika höga inkomster, innan studierna, som studenterna på YTH med inriktning byggteknik. De studenter som får svux menar att studiemedlen går att leva på, men flera framhåller att de får sänka sin levnadsstandard. Både de och de studenter som får studiemedel med högre bidragsandel menar att de måste kombinera studiemedlen med andra finansie- ringskällor. De arbetar extra, lever på sin make/maka/sambos pengar eller på sparkapital. En student berättar att han fått sälja sin bil. Några studenter kunde tänka sig att låna ett högre belopp för att få en bättre ekonomisk standard under sin studietid. För de flesta var det emellertid viktigt att ta så lite lån som möjligt. Lånebenä- genheten var lägst hos de äldre studenterna. På frågan om de skulle kunna tänka sig att läsa YTH med ordina- rie studiemedel (studiemedel bidragsandel) svarade nio nej. Flera resonerade dock kring detta och menade att det vikti- gaste var att nivån på de sammanlagt erhållna medlen var tillräckligt hög. Gemensamt för dessa studenter var att de tillhörde de yngre i gruppen. 12.8.5Studierna värt ekonomiska uppoffringar Alla studenter ansåg dock att studierna var värda de ekonomiska uppoffringar som de gjort. Flera menade att studierna för dem var ett sätt att komma vidare i yrket och till andra arbetsuppgifter. Ef- ter i yrket, ansåg de att det var viktigt att komma vidare. Inte minst för att flera ansåg att deras nuvarande arbete var alltför krävande i längden och att studierna på så sätt kunde ge dem en möjlighet att vara fortsatt yrkesverksamma inom samma bransch. De framhöll att det var viktigt att se de ekonomiska uppoffring- arna i ett längre perspektiv. Studenter med familj påtalade dock att familjens stöd var nöd- vändigt för att de skulle kunna studera. De ekonomiska uppoff- ringarna gällde även deras familjer. Flera studenter framhöll värdet av att gå på högskola på heltid och upptäcka att de faktiskt klarade av högskolestudier och att detta även bidrog till en utveckling på ett mer privat plan. De me- nade att det var detta som gjorde att de ekonomiska uppoffringarna var möjliga. På frågan om de övervägt andra finansieringsalternativ, svarade flera att de frågat sina arbetsgivare om de kunde ställa upp med fi- nansiering. Detta hade i samtliga fall nekats. Några arbetsgivare kunde ställa upp med förbrukningsmaterial eller kurslitteratur. Några studenter menar att större arbetsgivare borde ha möjligheter att bidra ekonomiskt till studier, medan mindre arbetsgivare har mer begränsade möjligheter till det. Några studenter ansåg att ar- betsgivarna i större utsträckning borde kunna bidra finansiellt till studierna eftersom de kunskaper som studierna ger kommer ar- betsgivarna till nytta. En student menade dock att detta inte var ett alternativ för ho- nom eftersom han ville stå på egna ben och inte bli beroende av sin arbetsgivare. 12.8.7Deltidsstudier och högre fribelopp – passar inte alla På frågan om det skulle varit ett alternativ för studenterna att stu- dera på halvfart och kombinera studier med förvärvsarbete, och därmed minska beroendet av studiestöd, var de flesta tveksamma. De flesta menade att var för att studera. Någon tyckte att man i så fall kunnat välja en annan utbildning. En kvinna med erfarenhet från komvux-studier kombinerat med förvärvsarbete, ansåg att det var alldeles för krävande i längden. Hon menade att det var viktigt att kunna få den frihet som heltids- studier innebar. De flesta tyckte att det var bra att fribeloppet höjts. Flera ifråga- satte varför det måste finnas en gräns för hur mycket man kan tjäna vid sidan av studiemedlet. Många var dock tveksamma till möjlig- heterna att arbeta extra vid sidan av studierna. De som hade hem- mavarande barn ansåg att det inte fanns tid till att arbeta extra ut- över studierna. Några menade att studierna i sig var så pass krä- vande att det inte fanns tid till extraarbete. Någon ansåg dock att det var bra att kunna arbeta vid sidan om. De flesta hade någon form av arbete att falla tillbaka på, om inte annat så under som- marmånaderna. För studenterna på YTH med inriktning mot byggteknik fick bestämmelserna om fribeloppet vissa negativa konsekvenser. Efter- som de hade arbetat fram tills att de påbörjade sina studier, hade de redan nått upp till taket för fribeloppet eftersom detta räknas per kalenderår. Flera studenter hade också fått ut särskild bonus , något som enligt studenterna påverkade deras möjligheter att arbeta extra vid sidan av studierna. 12.9CSN:s studie visar att många finansierar sina studier med vanliga studiemedel – och att det är svårt att rekrytera redan yrkesverksamma till högskolan utan generösa studiefinansieringsalternativ () har som en av sina uppgifter att följa upp och utvärdera studiestödssystemen. Som en del i detta gjorde CSN en utvärdering av studiestödet till stude- rande i högskolan som var eller äldre som presenteras i rap- porten Vuxenstudier med studiestöd i högskolan 11 (Rapport 1998:1). Utvärderingen bygger främst på en enkätundersökning bland studerande som hade studiemedel eller vuxenstudiestöd un- der , men också på siffror hämtade ur CSN:s register. Jag anser att CSN:s studie är intressant bland annat för att den lyfter fram äldre studerande i högskolan och belyser under vilka betingelser för studiefinansiering som de valt att studera. De har också särskilt lyft fram YTH-studenter. De resultat som presente- ras är i viss mening aktuella för de studenter som yrkeshögskoleut- bildning är tänkt att vända sig till. Nedan följer därför en redogö- relse för vissa resultat som presenteras i studien. I den svenska högskolan finns ett stort antal studenter som är eller äldre. var det av de högskolestu- derande i åldern 20–som hade studiemedel. Andelen studie- medelstagare var däremot i åldern 35–. En av an- ledningarna kan vara att de inte var berättigade till studiemedel på grund av att de studerade på deltid och deras inkomster översteg fribeloppsgränsen. Det finns dock ett stort antal äldre studenter som finansierar sina studier med det ordinarie studiestödet. CSN:s studie visar att många av dessa utöver studiemedel även måste an- vända andra finansieringskällor, något som gynnar personer som är gifta eller sammanboende och personer som inte har barn. De som har särskilt svårt att finansiera studier med studiemedel är personer med barn. Personer som inte ännu är etablerade på arbetsmarknaden är lät- tare att rekrytera till högskolan trots problem med finansiering av 11 CSN:s undersökning bygger på en enkätstudie som skickats ut till 1 800 personer som ut- gjorde ett obundet slumpmässigt urval bland de 53 000 studerande som höst- terminen 1997 studerade vid universitet och högskolor i , och som hade statligt studiestöd i form av studiemedel eller vuxenstudiestöd. De kan antas vara mer motiverade att studera i syfte att etablera sig på arbetsmarknaden. Personer som redan är etablerade på arbetsmarknaden verkar däremot vara svårare att rekrytera till högskolan utan särskilt förmånliga studiemedelsalternativ. För att studier med studiestöd ska vara ett realistiskt alternativ ställer denna grupp krav på ett förmånligt stöd.