sou · GPB354d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Resultaten pekar på avsevärda nivåskillnader i synnerhet beträffan- de utsatthet för våld eller hot. Utsattheten varierar efter förekomst av ekonomiska problem och deras svårighetsgrad. De som är mer oroliga eller utsatta för brott tenderar också att ha ogynnsamma villkor i andra avseenden. Att olika välfärdsproblem hänger sam- man gör de totala skillnaderna mellan individer och grupper mer påtagliga (se 1991:54). Utsatthet och oro för brott bör därför inte ses som isolerat från andra former av välfärdsproblem. Riskfaktorerna för utsatthet och oro för brott är i stort sett desamma oavsett period. Befolkningen i sin helhet har under 36 Mönstret är likartat för samtliga ensamstående föräldrar (mammor) oavsett det yngsta barnets ålder. Ensamstående föräldrar med småbarn (0 ) är dock särskilt utsatta. För dem som har kontantmarginal är andelen utsatta här mot för dem som saknar kontantmarginal. Brottslighet som välfärdsproblem Utsatthet för brott och oro för brott 1988 1999 perioden 1999 rapporterat en mer eller mindre stabil utsatt- het för brott. Det har dock skett förändringar för vissa grupper. Bland kvinnor har det skett en ökning av utsatthet för våld eller hot. Vidare har ett par av de grupper som identifierats som 1990- talets förlorare, ensamstående mammor och låginkomsttagare, upp- visat en högre utsatthet än vid ingången till decenniet. Nivå- och trendskillnader förklaras till viss del av sam- mansättningseffekter, till exempel att grupperna med ekonomiska problem består av de befolkningsgrupper som löper störst risk för att bli utsatta. Det kvarstår dock väsentliga skillnader i risk för utsatthet även efter kontroll för sammansättning. Även om problemen med utsatthet och oro inte har ökat i stort så finns alltså tendenser till att situationen förvärrats för marginalgrupper och att avståndet gentemot befolkningen i övrigt ökat. Denna förändring inträffar dock i huvudsak redan vid ingången . En analys av interaktionen mellan familjetyp, ekonomiska problem och utsatthet för våld visar behovet av att ytterligare undersöka och problematisera förhållandet mellan demografiska faktorer och utsatthet eller oro för brott. En sådan analys bör kombinera indikatorer på utsatthet för brott med indikatorer på andra former av utsatthet – och detta på såväl individ- som områdesnivå. SOU 2001:54 Brottslighet som välfärdsproblem Utsatthet för brott och oro för brott 1988 1999 Etnisk och socioekonomisk segregation i 1998, i , J. ), SOU 2000:37, Väl- färdens förutsättningar. Socialbidragen , i , Å. ), SOU 2000:40, Välfärd och försörjning. BRÅ, 1998. Brottsutvecklingen i 1997. BRÅ, 2000a. Stöld, våld och droger bland pojkar och flickor i årskurs nio. BRÅ, 2000b. & M. Felson, 1979. Social Change and Crime Rate Trends, , 44:588-608. Den svenska levnadsnivåforskningen, i , A. Mäler, (red. ), Välfärd och välfärds- mätning, Ekonomiska 1990. & M. , 1984. Samgång mellan välfärdsproblem, i , R. & R. , (red. ), Välfärd i förändring. Levnads- villkor i 1981. Estrada, F. 1999. Ungdomsbrottslighet som samhällsproblem. Av- handlingsserie nr 3. Estrada, F. 2001. Ungdomsbrottslighetens utveckling, i Estrada, F. & J. Flyghed, (red. ), Den svenska ungdomsbrottsligheten. & O. , 2000. Välfärd, ofärd och ojämlikhet. SOU 2000:41, Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. & H. , 2000. Stöld i 1998, i , T. ), Samhällsproblem. Halleröd, B. Forskning om fattigdom, relativ deprivation och social exkludering, i SCB, Välfärd och ojämlikhet i 20-års- perspektiv 1975 1995. Levnadsförhållanden, rapport 91. Hindelang, M., M. Gottfredson & J. Garofalo, 1978. Victims of personal crime. Brottslighet som välfärdsproblem Utsatthet för brott och oro för brott 1988 1999 Häll, L. Offer för vålds- och egendomsbrott, i SCB, Väl- färd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975 1995. Levnadsför- hållanden, rapport 91. Alcohol and criminal violence Time series analyses in a comparative perspective. Prioriterade och negligerade offer, Nordisk for kriminalvidenskab, 86: 81-104. Om kommunernas sociala barnavård, i Szebehely, M. ), SOU 2000:38, Välfärd, vård och omsorg. Lupton, D. & J. Tulloch, 1999. Theorizing fear of crime: beyond the rational/irrational opposition, , 50:507-523. Brottslighet och utsatthet för brott bland personer födda i och utlandet. Mawby, R. & S. Walklate, 1994. , S. 1995. Applied logistic regression analysis. Gå direkt till fängelset utan att passera Gå. Välfärdsproblem bland fångar, Nordisk for Kriminal- videnskab, 87:289-301. & H. , 1999. Theft Criminality and Economic Growth, Pantazis, C. Fear of Crime, Vulnerability and Poverty, Rying, M. Dödligt våld i 1996. SCB, 1995. Offer för vålds- och egendomsbrott 1978-1993. SCB, 1997. Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975 1995. Levnadsförhållanden, rapport 91. : Statistiska central- byrån. McKay, 1942. Juvenile Delinquency and . Jarjoura, 1989. Household Characteristics, Neighborhood Composition and Victimization Risk, Social Forces, 68:621-640. SOU 2001:54 Brottslighet som välfärdsproblem Utsatthet för brott och oro för brott 1988 1999 : Social- styrelsen. Välfärd vid vägskäl. Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. Tiby, E. Homosexuella kvinnors och mäns berättelser om utsatthet för brott. Avhandlingsserie nr 1. : Krimi- nologiska institutionen, . Westfelt, L. En studie i komparativ kriminologi. Avhandlingsserie nr 5. : Kri- minologiska institutionen, . , P.O. 1991. Sociala problem, brott och trygghet. BRÅ- rapport 1991:5. The Truly Disadvantaged. The inner city, the underclass and public policy. Ekonomiska problem, i SCB, Välfärd och ojäm- likhet i 20-årsperspektiv 1975 1995. Levnadsförhållanden, rapport 91. & Häll, L. Välfärdsmätning och social rapporte- ring, i SCB, Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975 1995. Levnadsförhållanden, rapport 91. : Sta- tistiska centralbyrån. Zedner, L. Victims, i Maguire, M., , R. & , R. ), The Handbook of Criminology. : Clarendon Press. Att anmäla våld – en praktik inom lokala kulturer, Nordisk for Kriminalvidenskab, 84:125-132.