sou · GPB370d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Resenären är i vanlig ordning återbetalningsskyldig för be- loppet. satt elva svenskar fängslade i . Flera av dem är dömda till mycket långa fängelsestraff för narkotikabrott. Vid kommitténs besök i Bangkwan-fängelset i fanns två svenskar där, dömda till 40 respektive fängelse för narkotikabrott. De har suttit av tre respektive av sitt straff. har ett avtal om överförande av straffverkställighet med som innebär att svenska fångar efter att ha avtjänat ett visst antal år (vid livstidsstraff och vid tidsbestämda straff ) kan ansöka om överföring till för att avtjäna resten av sitt straff i hemlandet. Förhållandena i Bangkwanfängelset är sett med svenska ögon, mycket primitiva. Fängelset rymmer mellan 6 000 och 7 000 fångar. Tjugotre fångar delar cell. Systemet förutsätter bistånd utifrån. Den som hänvisas att livnära sig på den mat som fängelset erbjuder, han svälter. De flesta har anhöriga som kommer med mat. sitter rader av anhöriga på långa bänkar utomhus och försöker tala med sina släktingar. Två galler med ett brett dike emellan skiljer dem från de fångar de besöker. För att göra sig hörda måste de skrika och ljudnivån blir mycket hög. Ett särskilt privilegium är att få träffa besökare med endast ett galler emellan. Varje fånge måste själv tillverka sin av filtar som han köper. I annat fall är han hänvisad till cementgolvet. Kläder får var och en hålla sig med själv. Att posta ett brev kostar förutom portot på 30 bath lika mycket till vakten om man vill att brevet ska Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter När cellen ska målas måste fångarna själva bekosta färgen. De svenska fångarna får 4 000 bath (ca ) i bistånd till kostförstärkning från ambassaden. Dessutom får de medicin, vaccinationer , läkarvård och tandvård om behov uppstår. Ambassaden förmedlar också pengar från anhöriga i . Våld förekommer på fängelset, enligt de svenska fångarna, men en hel del narkotika smugglas in. De nordiska fångarna får be- sök av den nordiska kyrkan i vilket de själva beskriver som mycket betydelsefullt. För att få tiden att gå styrke- tränar de med hemgjorda redskap. En person som åtalas för brott i har rätt till en offentlig försvarare och en tolk om straffet kan bli eller längre. Även om straffet bedöms bli lägre än kan den åtalade få offentlig försvarare och tolk. Det beror på hur domaren beslutar. Det är dock mycket svårt att få tag på en tolk. Ambassadens konsulära handläggare bedömer inte att de offentliga försvararna kan ge till- fredställande rättsskydd. De är ofta unga och oerfarna och talar endast thai. De offentliga försvararna träffar inte sin klient förrän vid rättegången. Någon egentlig muntlig förhandling äger inte rum. Advokaten kan i allmänhet endast komma till tals genom skriftliga inlagor. Det kan dock förekomma att en mycket skicklig advokat lyckas få ordet under rättegången för att föra sin klients talan. Men detta kräver mycket av advokaten. Dödsstraff förekommer relativt ofta och verkställs genom arke- busering. Thailändska myndigheter har övervägt att i stället införa avrättning med giftinjektion. Något som enligt thailändska tid- ningar avvisats av chefen för den thailändska kriminalvårds- styrelsen med hänvisning till att det blir för dyrt. Han förordar i stället den billigare metoden halshuggning. Den som erkänner sitt brott får straffet omvandlat från dödsstraff till livstids fängelse. Det har inte förekommit att utländska fångar avrättas. Enligt lag har en svensk medborgare som åtalas för brott utomlands rätt till tillfredställande rättskydd. Innebörden av denna rätt har visat sig svårtolkad. Hur bör man t.ex. betrakta rätten till advokatbistånd för en person som av ambassadens kon- Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter sulära handläggare bedöms som förvirrad och oförmögen att förstå vad som händer vid en rättegång och som åtalas för ett bagatellartat brott som i skulle kunna ge ett bötesstraff men i kan leda till många års fängelse? Bör en person i en sådan belägenhet beviljas bistånd till advokat trots det bagatellartade brottet? har sju åtalade svenskar fått bistånd till advokat. fanns 72 tyskar, 36 engelsmän, 13 holländare, 7 danskar och en i thailändska fängelser. De får bistånd från sina ambassader för mat och man hjälper till att förmedla pengar från anhöriga eller välgörenhetsorganisationer. Man bistår åtalade med listor över lämpliga advokater men ger nästan aldrig eko- nomiskt bistånd till försvarare utan förlitar sig i allmänhet på att anhöriga ska bistå med pengar till försvarare. Den danske konsuln hävdar att en bra advokat inte alltid är detsamma som lägre straff och den brittiske betonar att man undviker att blanda sig i rättssystemet i ett annat land. Undantag kan vara en åtalad som hotas av dödsstraff och som vägrar att erkänna sig skyldig för att därmed förvandla straffet till livstids fängelse. Tyska ambassaden betalade advokatkostnader för en tysk medborgare som stod åtalad för mord på en prostituerad. Han hävdade att han var oskyldig och riskerade därmed dödsstraff. Advokaten fick fram bevis för att den åtalade tysken var oskyldig till det brott han anklagats för vilket ledde till ett frikännande. PTN betyder polis och tullsamarbete mellan de nordiska länderna. Samarbetet har pågått men formaliserades först år1984 för att effektivisera kampen mot narkotika. beslöt de nordiska justitieministrarna att samarbetet skulle utvidgas till att omfatta alla slag av organiserad brottslighet av betydelse för . PTN är ett rådgivande, koordinerande och samarbetande organ och är inte överordnat nationella myndigheter. En viktig del av PTN:s verksamhet är utstationering av gemensamma sam- bandsmän i sjutton olika länder. utarbetades gemensamma riktlinjer där det framgår att sambandsmännen representerar alla de nordiska länderna. I finns sambandsmän från och som arbetar till allra största delen operativt med rena brottsutredningar Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter och verkar i hela regionen: , , , , , och . Sambandsmännen har sina respektive rikspolisstyrelser som huvudmän men har ett nära samarbete med de nordiska ambassa- derna. förekommer utbyte av information. –av utredningarna rör narkotika. En polismyndighet från någon ort i kan t.ex. höra av sig om misstänkta personer på väg till och begära hjälp med uppgifter. Sam- bandsmännen kan inte själva gripa misstänkta man de kan bedriva spaning och förmedla information. Av humanitära skäl försöker man i största möjliga utsträckning medverka till att misstänkta kan gripas i sina hemländer så att straffen kan avtjänas där om de blir dömda. Men alltid är det inte möjligt och då samarbetar de med thailändsk polis. Antalet gripna narkotikabrottslingar har ökat. Heroinproduk- tionen och nya typer av amfetamin som är billigt att framställa bidrar till detta. Men arealen för opiumodling i har minskat . Ökningen av antalet ärenden kan förstås också bero på ökad effektivitet hos polisen. Sambandsmännen ser en stor ökning av antalet internationellt efterlysta brottslingar. I är det billigt att leva och lätt att gömma sig. Som narkotikakurirer används alla sorters personer, ofta kvinnor och barn. Sambandspoliserna får inte sällan samtal från personer som erbjuder sig att vara informatörer. En del av dem vill ha hjälp att komma tillbaka till sitt nordiska hemland. Det mycket stora antalet sexturister i kan också inne- bära polisiära problem. För pedofiler har dock blivit obekvämare som en följd av förändrad lagstiftning och praxis. Det är i ökande utsträckning och som är drabbade. Trafikolyckor, särskilt motorcykelolyckor är vanliga i . Motorcykeln som turisten hyr är oftast inte försäkrad. Reseförsäk- ringar täcker i allmänhet inte skadeståndskrav från hyrfirmor eller från anhöriga till skadade personer. Försäkringen täcker endast läkekostnader för den försäkrade. Om föraren saknar försäkring kan det bli mycket dyrt. Exempel finns på ungdomar som orsakat Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter olyckor och där föräldrarna i måste sälja sitt hus för att be- tala kostnaderna. En trafikolycka som orsakar personskador klassas i som brottmål och polisen sätter den ansvarige i fängelse under ti- den som utredningen pågår. Reseförsäkringar täcker inte kostnader för böter eller borgen. Dödsfall bland svenskar i är vanligt . En del sker under dramatiska omständigheter genom mord, dråp, drog- och alkohol- missbruk eller brand. dog 26 svenskar i varav 14 i och 7 i . inträffade 29 dödsfall varav 12 i och 5 i . hade 7 svenskar dött i , varav 4 i och 3 i . Enligt honorärkonsuln, som haft sin befattning , är ett av de tuffaste ställen man kan vara konsul på. han varit konsul i har sex, sju nordiska medborgare mördats. har successivt fått rykte om sig att vara en plats för utslagna och sexhandel. Ryktet påskyndar en utveckling mot förslumning. går det dock för en familj att få en bra semester i , enligt honorärkonsuln. T.ex. genom att ta en dagstur med båt ut till en av de många fantastiska och fridfulla öarna utanför. är med ambassadörens ord en svensk stormakt ur kons- ulär synpunkt. Flest utländska turister kommer från följt av . kommer på tredje plats med 535 528 turister vilket är en ökning jämfört med året innan. besöktes enligt turiststatistiken för av 12 miljoner turister. 10 miljoner var utländska turister och 2 miljoner spanjorer från fastlandet. Turistindustrin på ön omsatte 1,75 bil- joner pesetas. står tillsammans med för den största procentuella ökningen av turisttillströmningen på . Honorärkonsulaten i har en mycket viktig roll när det gäller konsulärt biståndsarbete eftersom de flesta turister och bo- satta svenskar finns vid turistorterna längst kusterna. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter fanns det 24 svenska honorärkonsulat i . De är nu reduce- rade till 21. finns de viktigaste honorärkonsulaten i , , och . Honorärkonsulaten kostar sammanlagt i kontorskost- nadsbidrag och tjänsteutgifter, varav går till de fyra stora konsulaten. Vissa av de mindre honorärkonsulaten har mycket be- gränsad verksamhet och kommer att läggas ned. I finns också en mycket stor grupp bosatta svenskar. Hur stor den är beror på hur man räknar. Några bor här delar av året andra i stort sett permanent. Med den vidare definitionen be- står antalet bosatta svenskar av ca 50 000 personer. Inför EU–valet registrerades 6 499 svenskar med uppehållstillstånd i . Det totala antalet är dock långt större. De konsulära ärendena handläggs av kanslichefen och två kanslister. Kanslichefen beslutar i ärendena. Andrahandsansvaret har förste ambassadsekreteraren. Ärendena föredras för kanslichefen och för ambassadören endast vid större akuta hän- delser eller när särskilda skäl föreligger. Sammanlagt lägger man på ambassaden ned i genomsnitt på konsulärt biståndsarbete . Stramare villkor för biståndssökande Allmänt har tillämpningen av lag skärpts väsentligt sedan 60– och 70–talet då det var lätt att komma upp till ambassaden och få till hemresa för den som inte hade några pengar kvar, enligt de konsulära handläggarna. Även andra EU-länder har starkt begränsade möjligheter att ge ekonomiskt bidrag till sina medborgare. En finsk turist kan få 150 mark i nödhjälp utan återbetalningskrav om han eller hon saknar andra möjligheter att få ekonomisk hjälp i en nödsituation. Fyra sådana ärenden har den finska ambassaden i haft men flera på andra orter i . Sociala myndigheter i kan ibland sända förskott på socialbidrag för hemresa till en nödställd resenär. Om barn är inblandade betalar de finska sociala myndigheterna oftast hemresa. För danska turister finns den offentliga danska reseförsäkringen (se kap. 23.11) De som faller utanför kan få hjälp om de kan lämna garantier för återbetalning. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter De konsulära frågorna är högt prioriterade vid de brittiska ut- landsmyndigheterna. kommer tolv miljoner brittiska turister till . De är också väljare och måste behandlas med respekt betonar den brittiske konsuln: är stolta över att alltid ställa upp för brittiska medborgare utomlands när de behöver vår hjälp. Det betyder inte att det är enkelt att få ekonomiskt bistånd på brittiska utlandsmyndigheter. gavs en hel del ekono- miskt bistånd utan återbetalningskrav. Så är det inte numera. Den nödställde tysk som är tillfälligt i kan få bistånd om alla andra möjligheter är uttömda. Många som söker bistånd upplever, enligt den tyske konsuln, att de är helt blottställda men frågar man dem ordentligt så visar det sig att de ofta har familj eller vänner hemma som kan hjälpa till. Den stora utvandringen av svenskar ägde rum på 60–, 70– och 80– talet. har inflyttningen ökat måttligt. Många av dem som bosatte sig i då är i sjuttio–åttioårsåldern och det innebär många vårdbehövande och många dödsfall. Bland de ut- flyttade svenskarna finns både rika och fattiga. Några sålde sina företag eller tog med sig sin pension och räknade med att kunna leva billigt i . har prisnivån och levnads- kostnaderna i kraftigt förändrats och räntorna i sjunkit. På ambassaden bedömer man att ca en tredjedel av de utflyttade svenskarna är fattiga. Av dessa lever några i ren misär. De allra flesta är svenska medborgare. Få har ansökt om spanskt medborgarskap. Längst kusten från till finns en mycket stor andel inflyttade nordbor. Ca 20 000 bor efter sol- kusten, 10 000 i . Många svenskar skriver sig inte i som de är skrivna i . Det kan bli mycket komplicerat att reda ut var de egentligen är bosatta. I princip har EU-medborgare i enlighet med de regler som gäller i EU rätt till vård på samma villkor som landets egna medborgare. Detta har dock inte alltid trängt igenom på alla håll i . En liten by med mycket begränsat antal vårdplatser i äldrevård prioriterar i praktiken landets egna medborgare. Sjukvård och läkemedel är gratis för alla som är vilket alla som är bo- satta i kan dra fördel av. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter De konsulära handläggarna oroar sig över situationen för svårt sjuka, dementa äldre personer som lever under svåra omständig- heter i och som saknar medel att ta sig hem till . Det händer också att de är så sjuka att man inte vet hur man ska få dem på planet. I något fall har hjälpt till med hem- resebiljett. Alternativet är att de kan beredas vård i och att svenska landsting går in och betalar för en vårdplats vilket under alla omständigheter skulle bli billigare för svenska staten än en vårdplats i , anser de konsulära handläggarna. Det är i så fall viktigt att det finns svensktalande personal eftersom många inte lärt sig spanska även om de bott här . Många talar inte ens engelska. Det är överhuvudtaget en myt att alla svenskar talar engelska, anser de konsulära handläggarna. En del svenskar dör utblottade i och begravs på billigast möjliga sätt. Spanjorerna har ibland svårt att förstå att inte bättre tar hand om sina egna medborgare utomlands. De utvandrade svenskarna som är i behov av vård kan vara ett över- gående problem man det är inte säkert. Utvandringen kan ta fart på nytt. Andra länder har liknande problem men antalet svenskar är i förhållande till andra skandinaver, störst. 20 000–25 000 finländare är bosatta i . Ambassaden ger dem stöd och hjälp när det behövs dock sällan ekonomiskt. Det kan t.ex. handla om att hjälpa dem till sjukhus. inställning till utflyttade danskar är att de förväntas klara sig själva eller med stöd av den hjälp de kan få av de spanska myndigheterna. Många av danskarna som bosatt sig i har dansk förtidspension. Det finns möjligheter för den som bosatt sig utomlands och saknar egna medel att få permanent bidrag livet ut från danska . får fyra danskar i sådant bistånd. Summan motsvarar dansk folkpension. Ungefär en miljon britter bor i . Många är gamla och detta kan bli svårt för de spanska myndigheterna att klara av, enligt den brittiske konsuln. Brittiska välgörenhetsorganisationer driver ålderdomshem för britter på några av öarna i . Hemrese- biljett för bosatta britter som vill återvända hem betalas inte av ambassaden annat än i yttersta nödfall. 800 000 tyskar är bosatta i . När det gäller dem som stadigvarande bosatt sig utom- lands betalade tyska staten tidigare en hel del permanent bistånd. gäller om rätt till vård och bistånd på samma villkor som landets egna medborgare. Den tyska inställningen är Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter att den som flyttat utomlands gjort det frivilligt som en del i en livsplan. De måste ta ansvar för sina beslut. De som flyttar måste acceptera den vård som landet har att erbjuda: Vi är goda européer och förväntar oss att alla länder gör sin plikt. Föreningar för skandinaver som är bosatta utomlands kan spela en viktig roll när det gäller att ge stöd och hjälp till landsmän. Vid besöket i Fuengirola träffade kommittén representanter för som är en nordisk förening med 3 500 medlemmar och åtta olika avdelningar. av medlemmarna är svenskar. Danskarna har en egen förening. Många svenskar bor växelvis i och i . Det är vanligt att man reser hem och tillbringar vintrarna i . Representanter för föreningen skulle gärna vilja att den svenska staten gav signaler till svenska byggentreprenörer om möjligheter att få bistånd från för äldre svenskar bosatta i som önskar plats i äldrevård i Fuengirola. Många äldre som bott i en stor del av sitt liv har blivit ensamstående och har bara sin folkpension och låg eller ingen ATP. Om de tvingas hem till riskerar de att bli de socialt isolerade, anser föreningens representanter. AHN- omsorg är en avdelning av till vilken personer med medicinska eller sociala problem kan vända sig för att få råd och stöd. Föreningen har bland annat givit ut en omfattande skrift med titeln blir sjuk i . Med skriften följer en blankett att fylla i för att underlätta kontakten med den spanska sjukvården för den som inte talar spanska. Många som flyttar ut har inte funderat över hur de vill ha det när de blir gamla. har ordnat informationsträffar för att hjälpa människor att planera för sin ålderdom och för att uppmana dem att tänka på hur de vill ha sin begravning. En av föreningen aktiva medlemmar tillhör också de frivilliga hjälparbetarna på det ekumeniska centret Lux Mundi som drivs av nunnor från orden . Hit kan människor med olika trosuppfattning komma och få tröst och hjälp. De som behöver kan få en rullstol eller ett par kryckor. Här sammanträder också den lokala AA-gruppen (anonyma alkoholister). Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter I Fuengirola finns vårdhemmet som är både ett sjukhus och vårdhem för permanent boende. av patienterna bor stadigvarande där. Kön till centret är lång. Vårdkostnaden är 155 000–188 000 ps/månad. De flesta betalar av sin pension. Resten betalar kommunen. Det finns dock 4 helt avgiftsfria platser. Vid kommitténs besök fanns en svårt sjuk svensk patient på centret. 13 svenskar finns i spanska fängelser. De flesta är dömda för narkotikabrott. Ett problem är att det kan ta för ärenden att behandlas hos myndigheter och domstolar. Polisen kan ibland vara långsam när det gäller att utreda brott. För den som häktas finns offentliga försvarare. Det förekommer inte att ambassaden betalar advokatkostnader. Häktningstiderna kan ibland bli mycket långa. Den maximala häktningstiden är lika lång som straffet skulle bli om man döms för det brott man anklagas för. Det finns exempel på personer som suttit häktade och sedan frikänts. Den som behöver hjälp med att hitta en advokat kan få namn på advokater som ambassaden rekommenderar. Det kan vara svårt att hitta brottmålsadvokater som talar andra språk än spanska. I domstolar finns tolkar och de ska också finnas med vid polisförhör. Ärenden med bestulna och rånade turister är vanliga. Honorär- konsulatet i Fuengirola har noterat att brottsligheten drabbar inte bara charterturister utan även dem som kommer med bil. Ligor härjar på vägarna och lurar av bilister all deras egendom genom att stoppa dem eller punktera bildäcken och sedan dyka upp och erbjuda sig att hjälpa till varefter man bestjäl resenärerna. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter Av de 150 dödsfall bland svenskar i som inträffar är de flesta åldersrelaterade men också olycksfall är vanligt. Trafiken skördar många offer i . De flesta dödsfall handläggs enligt gällande regler och orsakar inga stora konsulära problem. Resenärer med psykiska och sociala problem. Bistånd till resenärer med psykiska och sociala problem tillhör de ärenden som tar längst tid att handlägga och orsakar mest problem. Många biståndssökande är välkända både på ambassaden och honorärkonsulaten och ständigt återkommande. är de hot- fulla och svåra att ha att göra med. Många har alkohol- och drogproblem. För den som saknar pengar finns härbärgen där de kan övernatta. utvisar ogärna personer som inte har begått brott även om den tid de har rätt att vistas i som turister har gått ut. Till honorärkonsulatet i Fuengirola kommer många förtidspen- sionärer utan ordnade förhållanden och med psykiska och sociala problem. Några av dem behöver snabbt vård och får det med blanketten E111. Men sedan de skrivits ut från vården händer det att de drar omkring i området, utblottade, ibland utan både mat och kläder. På honorärkonsulatet i Fuengirola bedömer man att missbrukare och personer med psykiska problem tar mest tid av de sammanlagt ca 160 personer som man bistår. Ca 5–6 personer med svåra psykiska problem har man kontakt med. För några krävs insatser som sträcker sig över 2–3 månader, en del . Till är det ganska lätt och billigt att ta sig. Klimatet gör att man kan leva på gatan eller på stranden . De som inte lever under ordnade förhållanden i tror ibland att de ska få ett bättre liv i . I verkligheten förstoras problemen och deras möjligheter att själva göra någonting åt dem försvåras i ett främmande land vars språk de inte behärskar. De konsulära handläggarna ser dock ofta att en person som de lyckats repatriera till kommer åter och ärendet börjar om på nytt. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter 3–handlägger man på ambassaden ärenden där barn är inblandade. Det kan vara alkoholiserade eller drogberoende föräldrar som är turister eller bosatta svenska familjer som lever i misär. Om man får kännedom om att ett svenskt barn i far illa kan spanska sociala myndigheter kontaktas och om de bedömer det nödvändigt omhänderta barnet. Förutsatt förstås att man kan lokalisera familjen. är uppgifterna alltför vaga för att man ska kunna finna dem. På öarna har myndigheterna sällan möjlig- heter att omhänderta barn eftersom det finns så många barn från olika länder. betalar inte hemresa för barn som omhänder- tas. I något fall har ett barn som befann sig i landet med sin mor omhändertagits och placerats på ett barnhem. När pappan kon- taktades och reste till för att ta barnet till hade han dock stora problem med spanska myndigheter och det tog tid innan han fick med sig barnet. På honorärkonsulatet i Fuengirola önskar man ibland att man hade bättre möjligheter att hjälpa nödställda svenska familjer att resa hem. De finns flera exempel på familjer som befinner sig i svåra situationer och skulle behöva repatrieras till . Ungdomar som ger sig iväg till i hopp om att snabbt hitta ett arbete kan också bli konsulärfall. Det kan ta tid att hitta arbete och det tar över de får sin A-kassa i . Ungdomar har ibland en orealistisk uppfattning om möjligheten att flytta mellan länderna och få samma förmåner som hemma. Med tanke på det stora antalet ungdomar som arbetar och studerar i är det ändå ett fåtal som får problem. De allra flesta får bra information innan de kommer och klarar sig utmärkt. Med 600 000 svenska turister är , liksom en svensk konsulär stormakt. Turismen tar fart till påsk och pågår sedan långt in . kommer många pensionärer. Särskilda handikappresor arrangeras ofta . Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter De flesta turister reser antingen direkt till öarna eller stannar bara kort i innan de reser vidare.