sou · GPB310d4 · 2002-01-01 00:00:00 — Det mest valda sättet bland de homosexuella personerna som vill bli föräldrar är gemensam adoption, som väljs av . Bland de svarande som har hemmaboende barn i hushållet, har 125 personer svarat att de skulle vilja ha barn . Dessa per- soner önskar i högre grad än samtliga att få barn genom insemina- tion (privat insemination , på sjukhus med vald donator , på sjukhus oavsett donator ), medan man inte i riktigt lika hög grad vill få barn genom samlag () eller genom gemensam adoption (). Om man fördelar de 790 personer som skulle vilja skaffa barn efter graden av samlevnad, så väljer hälften av de sammanbo- ende gemensam adoption, vilket även av särbos och nästan lika stor andel av de ensamstående gör. De som är ensamstå- ende svarar samlag i högre grad än de sammanboende (23 resp. ). av ensamstående som vill kunna ensamståendeadoptera, vilket jämfört med se sammanboende är en så stor andel. När det gäller övriga sätt att få barn på, är skillnaderna mellan de olika samlevnadsformerna mycket liten. Det är däremot betydligt större skillnader mellan kvinnor och män när det gäller hur man helst skulle vilja få barn om det gick. Männen vill helst adoptera - ensamma eller gemensamt (). En fjärdedel av männen skulle välja privat insemina- Övriga svarsalternativ väljs av mellan av männen. Kvinnorna har inget av alternativen så tydligt utpekat som männen. En knapp tredjedel föredrar privat insemination, en tredjedel föredrar insemination eller provrörsbefruktning på sjukhus med vald donator och en knapp tredjedel föredrar gemensam adoption. Övriga svarsalternativ väljs av mellan av kvinnorna. Jag och min sambo har försökt bli gravida via insemination i utlandet och inte lyckats. Det tär på var och en av oss och vår på vår relation. Visserligen har vi klarat en rejäl kris och blivit en ännu bättre familj, men priset var högt. Hade vi haft möjlighet att inseminera på hemorten, hade vi besparat oss de jobbiga resorna - och kostnaderna förstås. Tabell 31: Önskemål om sätt att bli förälder på fördelade efter kön. Vill helst bli förälder genom donator, vid sjukhus i Oavsett donator, vid sjukhus i Vid sjukhus eller liknande utomlands (I summa kolumnen ingår svaren från 1 person där uppgift om kön saknas). Vilka sätt kan man tänka sig att få barn på ? Eftersom alla de sätt man helst skulle vilja få barn på inte är möjliga , ombads de som vill ha barn också att uppge vilka sätt de är beredda att försöka bli föräldrar på . Med de sätt som är till- gängliga att bli förälder på valde 701 personer (av samtliga) att svara på frågan. I denna andra fråga om sätt att få barn på undrade vi på vilket eller vilka sätt de svarande kan tänka sig att få barn på . Av föl- jande tabell framgår att det sätt flest kan tänka sig är privat insemi- Därefter kan kvinnorna tänka sig insemination eller prov- rörsbefruktning vid sjukhus eller liknande utomlands, medan män- nen kan tänka sig ensamadoption. Tabell 32: Tänkbara sätt att bli förälder på fördelade efter kön. Kan tänka sig bli förälder genom Insemination eller provrörsbefruktning vid sjukhus eller (I summa kolumnen ingår svaren från 1 person där uppgift om kön saknas). Utav dessa 701 personer lever öppet och utav dessa eller 631 personer kan två tredjedelar tänka sig att få barn genom privat insemination. En tredjedel kan (även) tänka sig genom insemination (eller provrörsbefruktning) utomlands. En tredjedel kan (även) tänka sig ensamstående- adoption och en femtedel kan (även) tänka sig att få barn genom samlag. Utav de 262 personer som är i åldrarna 25–och de 266 per- soner som är i åldrarna , svarar hela 72 resp. att de kan tänka sig att försöka få barn genom privat insemina- tion. Det är inga större skillnader i sätten att försöka få barn på beroende på grad av samlevnadsform, förutom att de som är sam- manboende endast i liten grad kan tänka sig samlag. Hur de som har ingått partnerskap och vill ha barn , kan tänka sig att få barn framgår av följande tabell. Att få barn genom privat insemination är det sätt som flest kan tänka sig. Men även insemination (eller provrörsbefruktning) vid sjukhus eller annat officiellt ställe utomlands och ensamståendeadoption nämns av en fjärdedel resp. en femtedel av de registrerade partners som vill ha barn . Det sätt som endast en mindre del av personerna kan tänka sig är samlag. Tabell 33: Registrerade partners. Tänkbara sätt att bli förälder på fördelade efter kön. Kan tänka sig bli förälder genom Insemination eller provrörsbefruktning vid sjukhus eller Adoptionen ska vara för barnets skull, inte för föräldrarnas. Jag tycker att det är en mänsklig rättighet att alla barn ska ha rätt till en familj som tar väl hand om det, däremot tycker jag INTE att det är en mänsklig rättighet för alla vuxna att ha barn. En familj som är bra för barnen spelar det ingen roll om den är homo- eller hetero. En femtedel av de svarande eller 416 personer är föräldrar. Alla dessa 416 personer som har barn bor inte med sina barn, många är vuxna och andra bor i stort sett enbart hos sin andra förälder, men av dem har hemmaboende barn, dvs. barn som bor där , halva tiden (växelvis boende) eller (dvs. mindre än halva tiden). Utav dessa personer med hemmabo- ende barn är en fjärdedel ensamstående, en fjärdedel särbos och hälften sammanboende. Förutom dessa personer med egna hem- maboende barn har av samtliga uppgett att de bor tillsammans med en partner vars barn är hemmaboende hos dem. I antalssiffror betyder detta att i de 295 hushållen med hemmabo- ende barn har 172 svarande sina egna barn i hushållet och 123 sva- rande har sin partners barn boende i hushållet. I 80 av dessa 295 hushåll har båda parter hemmaboende barn. Dessutom har ett 25-tal svarande uppgett att barn till den sva- rande eller till partnern bor där då och då och 120 svarande har barn som flyttat hemifrån. De som inte har svarat på fråga 11a, men har barn enligt fråga 6, är en handfull personer, men utifrån deras ålder kan man anta att deras barn är vuxna. Sammanfattningsvis har av de svarande barn. av de svarande har egna biologiska/adopterade som är hemmaboende barn hela eller delar av tiden. Utav dem som har barn som inte är hemmaboende är merparten vuxna barn. Den svarandes barn. Eftersom de svarande kan ha flera barn och ha blivit förälder på mer än ett sätt, redovisas i tabellen nedan hur stora andelar av samtliga inom gruppen som har markerat de olika alternativen. Summan av procentvärdena i kolumnerna blir alltså inte 100. Pro- centvärdet för varje alternativ är beräknat på bastalet för gruppen. I tabellerna i detta avsnitt är procentvärdena beräknade dels av samtliga kvinnor resp. män, dels av de 357 kvinnor och män som besvarat fråga 11a med något av de tre första svarsalternativet. Tabell 34: Den svarandes barn fördelade efter kön på den svarande. Särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet Särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet Av tabellen framgår att det är vanligare att kvinnor har barn och att kvinnor är medmamma till barn. Andelen kvinnor som har egna biologiska barn är dubbelt så stor som för män. Eftersom vi i de flesta frågorna om barnen bad de svarande att bara svara för egna biologiska/adopterade barn, är det möjligt att andelen medmam- mor/medpappor blivit underrapporterad. I en motsvarande fråga efterfrågades partnerns barn om man är sammanboende. Följande tabell visar den svarandes partners barn. I de allra flesta fall handlar det om hushåll där de båda vuxna är av samma kön, endast 7 svarande har uppgett att de bor med partner av motsatt kön och egna och/eller partners barn. Dessa personer uppger att antingen de själva eller partnern är bisexuell eller transsexuell. Tabell 35: Den svarandes partners barn fördelade efter kön på den svarande. Den svarandes partners barn Medmamma/medpappa till mitt barn Medmamma/medpappa till annat Den svarandes partners barn ner med egna barn Medmamma/medpappa till mitt barn Medmamma/medpappa till annat Tabellen visar att kvinnornas partners i högre grad har egna barn än männens. Att det också är vanligare att barnen bor hos kvinnorna visar följande tabeller om barnens boende. Nästa tabell visar hur mycket barnen bor hos den föräldern som har besvarat enkäten. Av samtliga svarande har egna barn boende hos sig eller växelvis (dvs. hos vardera föräldern). För kvinnorna är denna andel och för männen . Tabell 36: De svarandes barns boende fördelat efter den svarandes kön. Barnen bor hos den svarande mindre än halva tiden Barnen bor hos den svarande mindre än halva tiden Dessutom uppger 2 kvinnor och 12 män att de har barn som aldrig har bott hos dem (av samtliga svarande). Motsvarande fråga ställdes om partnerns barns boende hos dem. Av samtliga svarande har svarat att deras partners barn bor hos dem eller växelvis (dvs. bor halva tiden hos var- dera föräldern). Det är framförallt kvinnorna som har en partner vars barn bor hos dem (). Motsvarande andel för männen är . Tabell 37: De svarandes partners barns boende fördelat efter den svarandes kön. Barnen bor hos den svarande .. mindre än halva tiden Bilaga 5 SOU 2001:10 Barnen bor hos den mindre än halva tiden Dessutom uppger 9 män att deras partner har barn som aldrig har bott hos honom/henne. De svarandes egna biologiska eller adopterade barn Frågorna 12–17 om barnen gäller den svarandes egna biologiska eller adopterade barn samt barnen till de tre svarande som är sär- skilt förordnade vårdnadshavare. Ett 50-tal personer har i fråga 6 uppgivit att de har barn, men har inte svarat på frågorna om de egna barnen. Dessa personer är före- trädesvis äldre och det är nog rimligt att anta att frågorna inte känts aktuella att besvara om barnen är vuxna och i många fall även har egna barn. Det finns också 15 personer som inte besvarat fråga 11, men som har svarat på fråga 12 (och i vissa fall även någon eller några av de övriga frågorna om barnen). Hur många barn har de som svarat på frågan? Sammanlagt är det 372 föräldrar (av dem som har egna barn) som har uppgivit hur många barn de har och tillsammans har dessa 372 personer 653 barn – stora och små, men vi har bara åldersuppgift för 636 av dem. Sedan varierar det lite mellan frå- gorna hur många som har besvarat dem och för hur många barn. Vissa frågor är dessutom besvarade för fler barn än dem som vi fått åldersuppgift för. av de 636 barnen med känd ålder är myndiga, dvs. eller äldre, medan 372 barn är omyndiga. Den stora majoriteten av de vuxna barnen har tillkommit i heterosexuella relationer, är adopterade och för av de vuxna barnen är tillkomstsättet inte ifyllt. De omyndiga barnens tillkomstsätt. I följande tabell har de omyndiga barnen delats in i tre åldersgrup- per med förskolebarnen (0–) i en grupp, låg- och mellanstadie- barn i en grupp () och högstadiebarnen plus de äldre tonår- ingarna (13–) i den sista gruppen. Tabell 38: Barnens tillkomst fördelad efter barnens åldrar. Hur har barnen kommit till? Samlag i fast heterosexuell relation Samlag i tillfällig heterosexuell rela- ning på sjukhus i ning på sjukhus el. Dessutom har vi fått uppgift om tillkomstsätt för 12 barn, 7 är födda i heterosexuella relationer (varav tre var till- fälliga), 4 genom privat insemination och 1 genom insemination eller provrörsbefruktning utomlands. Av tabellen framgår att tyngdpunkten för tillkomstsätt av barnen har flyttat från samlag i fast heterosexuell relation för de äldre barnen till privat insemination för de yngre barnen, speciellt för dem som är födda efter mitten av . Min flickvän och jag åker till den enda lagliga inseminationskli- niken i för att försöka bli med barn. Där finns bara för evigt anonyma . Vi har tvingats välja detta sämre alternativ (för barnet) p.g.a. diskrimineringen i svensk lagstiftning. Tråkigt tycker vi. Vårt andra bekymmer är att en av oss inte kommer att erkännas som förälder enl. samma lagstiftning. Vi hoppas starkt på att detta kommer att ändras snart, så att vi båda blir helt kända föräldrar i alla aspekter, eftersom vi i praktiken kommer att vara lika mycket föräldrar, oavsett vem av oss som kommer att bära och föda de barn vi hoppas få. Vem har vårdnaden om barnen? I tabellen nedan visas vem som har vårdnaden för de omyndiga barnen. Tabell 39: Vårdnaden om barnen fördelad efter barnens åldrar. Vem har vårdnaden? Ingen, barnet är vuxen Det är inga skillnader mellan barnen i de tre åldersgrupperna vad gäller vem som har vårdnaden om dem. De flesta barn som fötts har tillkom- mit genom privat insemination. Många av dem som inte har barn, men gärna vill ha, skulle föredra att få barn genom privat insemination framför andra sätt att få barn på. Vad har detta för betydelse för vårdnaden om barnen? Hur ser erfarenheten ut hit- tills för de barn vars föräldrar besvarat enkäten? (Här till kommer av dessa barn som har annan vårdnadshavare). Barnens umgängesmönster med den andra biologiska föräldern Det finns inga stora skillnader (utöver förväntade) i umgängesva- norna med den andra föräldern mellan de olika åldersgrupperna. Den äldsta gruppen umgås inte lika mycket med den andra föräldern, men om man ser till hur umgängesvanorna ser ut för barn med skilda eller separerade föräldrar i hela befolkningen, så är det samma skillnader där. Tonårsbarn ägnar sig i hög grad åt andra aktiviteter som tar tid från umgänget med föräldrar oavsett om man bor två eller bara en förälder. Ser man till alla barn i befolkningen träffar av 16-17-åringarna sin frånlevande förälder och träffas (se Barn och deras familjer 1998, Demografiska rapporter 1999:3, SCB). Tabell 40: Barnens umgänge med andra föräldern fördelat efter barnens åldrar. Hur ofta träffar barnet den andra Mer sällan, har ingen mer förälder, Det är av äldsta gruppen, av mellersta gruppen och av yngsta gruppen som inte har en andra biologisk förälder. Barnens öppenhet om förälderns sexuella läggning. Här har de svarande kunnat välja mer än ett svar. Summan av pro- centvärdena i kolumnerna blir alltså inte 100, vilket de skulle blivit om varje person svarat med bara ett svar. Procentvärdet för varje alternativ är beräknat på bastalet för gruppen. Föräldrarna har mar- kerat vad de känner till vad gäller barnen. Det går inte att utläsa om föräldrarna har hoppat över en delfråga eller om de inte känner till hur det är. Men det förefaller som om de flesta föräldrar som har besvarat frågan har svarat för hur öppen barnet är om förälderns läggning bland sina kamrater, men att de sedan har hoppat över hur det är i skolan eller andra mer offentliga ställen. Många föräldrar med äldre barn har kanske inte tyckt att frågan varit relevant för dem att svara på. Tabell 41: Barnens öppenhet om föräldern sexuella läggning förde- lad efter barnens ålder. Hur öppen är barnet om förälderns sexuella Öppen om det bland vänner och kamrater Bara öppen om det för några få vänner och Inte alls öppen om det bland vänner och kamrater Öppen om det på dagis/skola mm. Inte öppen om det på dagis/skola m.m. Barnet är för litet Av tabellen framgår att de vuxna barnen är mer öppna om föräl- derns sexuella läggning än vad tonårsbarnen är. Frågan är besvarad för större delen av barnen . Däremot är det få föräldrar till de äldre barnen som har besvarat frågeställningen om öppenhet i mer offentliga sammanhang. Hur öppna är barnens föräldrar om sin sexuella läggning? Vi frågar föräldrarna om vilka personer eller grupper av personer i barnens vardagsliv, som de har informerat om sin sexuella läggning. Men alla barnen bor inte tillsammans med den förälder som besvarat enkäten, därför har det kanske inte heller varit aktuellt för dessa föräldrar att ge någon information. En del barn växer eller har vuxit upp i en omgivning där alla redan visste att föräldern levde homosexuellt, så de grupper vi efterfrågar behövde inte informeras. Andra barn har en homosexuell förälder, men denna förälder är ensamstående och har ingen partner. Det finns säkert också en del barn som inte har velat att föräldern skulle informera alltför många. I andra fall var barnet så pass vuxet när föräldern började leva homosexuellt, att det därför inte varit särskilt aktuellt med någon information. Med tanke på detta redovisas först en tabell över hur öppna föräldrarna till barn i de olika åldersgrupperna är samt om föräldrarna lever tillsammans med någon partner eller inte.. Tabell 42: Förälders grad av öppenhet om den sexuella läggningen fördelad efter barnens åldrar samt efter om föräldern lever tillsam- mans med partner eller som ensamstående. Förälderns öppenhet om sexuell lägg- Helt öppen inför alla Öppen inför många, men inte alla Öppen inför ett begränsat antal personer Bara öppen inför ett fåtal personer Inte öppen för någon Förälderns öppenhet om sexuell lägg- Helt öppen inför alla Öppen inför många, men inte alla Öppen inför ett begränsat antal personer Bara öppen inför ett fåtal personer Inte öppen för någon Vem eller vilka i barnens omgivning har föräldrarna informerat om sin sexuella läggning? I den frågan skulle föräldrarna ange för vilket barn det varit aktuellt att informera. Men eftersom vi inte känner till hur länge föräldern levt homosexuellt, går det inte att avgöra för hur många av de äldre barnen som det varit aktuellt att informera. Det är därför mest intressant att se på svaren för de två yngsta ålders- Man måste vid tolkning av tabellen också ha i minnet att alla barn inte bor (större delen av tiden) tillsammans med den förälder som besvarat enkäten. Man bör också tänka på övriga situationer som nämnts tidigare och som kan spela en roll när det gäller i vilken mån föräldern väljer att informera. Tabell 42: Förälderns information om sin sexuella läggning förde- lad efter barnens åldrar. Vem har föräldern informerat om sin sexuella Andra föräldrar på dagis/hos dagmamma Personal i skola/fritids Andra vuxna i samband med fritidsverksamhet Tabellen visar att för mer än hälften av de minsta barnen har den förälder som besvarat enkäten informerat om sin sexuella läggning på dagis eller hos dagmamma och i nästan lika hög grad även andra dagisbarns föräldrar. För en stor andel av barnen i låg- och mellan- stadieåldern är också personal och klasskamraters föräldrar infor- merade. För ungefär en femtedel av barnen har föräldrarna berättat för klasskamrater till barnen om sin läggning. Blir barnen mobbade eller har de blivit det? Oroar sig föräldrarna för det? Endast enstaka barn har berättat för sina föräldrar att de blir mob- bade eller retade (enligt föräldrarna). Mellan 2 och 8 barn i varje åldersgrupp har sagt att de blir mobbade på grund av förälderns sexuella läggning, men det är lika många barn som mobbas av andra skäl. Ungefär lika många barn (de minsta undantagna) har tidigare blivit mobbade på grund av förälderns sexuella läggning, men det är något fler som tidigare blev mobbade av andra skäl. Det är bara ett mindre antal barn som har föräldrar som är oroliga för att barnet är eller kan komma att bli utsatt för mobb- ning. Det är främst för barnen som föräldrarna oroar sig, för en tredjedel av dessa barn svarar föräld- rarna att de känner sig oroliga för att barnen ska bli (eller är) mob- bade på grund av föräldrarnas sexuella läggning. Andelen barn vars föräldrar känner oro för mobbning av andra orsaker är ungefär hälften så stor. I övrigt är det bara föräldrar till enstaka barn som sagt sig känna oro för något av det som finns uppräknat i fråga 14a (svårighet att få kamrater, svårt att sova, ängslig och orolig, aggres- siv och får ofta vredesutbrott). Flertalet (av kvinnorna och av männen) av de 372 föräldrar som svarade på fråga 12a (där de uppgav antalet barn), har inte oroat sig för något av det som fanns uppräknat i fråga 14a. Lite drygt en fjärdedel av de 372 föräldrarna har svarat ja på frå- gan om det funnits perioder under barnens liv då de varit (mer) oroliga eller tyckt att det varit jobbigt p.g.a. förälderns sexuella läggning. I många fall har det varit i samband med skilsmässa eller att föräldern började leva homosexuellt. Kvinnorna har i något högre grad än männen svarat ja på den här frågan (30 resp. 22 pro- cent). Några sökte hjälp för barnens eller för egen del och alla svarsalternativen är nämnda av mellan 3 och 22 föräldrar. Det är svårt för barn som är födda i heterosexuellt förhållande. De egna hemmaboende barnens kontakter med släkt och vänner Hur ofta träffar de hemmaboende barnen släktingar, grannar och andra vänner till familjen? Hemmaboende egna barn har 172 av föräldrarna. Följande tabell visar hur ofta barnen till föräldrar med egna hemmaboende barn träffar släkt och vänner. Tabellens bastal är alltså de 172 föräldrarna och procentsiffrorna i varje rad blir tillsammans . Bilaga 5 SOU 2001:10 Tabell 43: Barnens kontakter. Mitt/mina barn träffar . släktingar på min sida släktingar på min partners sida släktingar på den andra biologiska/ Andra vänner till familjen Mitt/mina barn träffar . släktingar på min sida släktingar på min partners sida släktingar på den andra biologiska/ Andra vänner till familjen av dessa föräldrar har barn som träffar släk- tingar på den egna sidan minst . Det är vanli- gare att barnen träffar förälderns släktingar ofta, om den svarande föräldern är en mamma (60 resp. ). Detta gäller också för partnerns släktingar. Även när det gäller den andra biologiska förälderns släktingar är det mammornas släktingar barnens träffar mest, för här svarar hälften av männen att barnen träffar den andra förälderns släktingar minst en gång , medan motsvarande andel för kvinnorna är lägre (). När det gäller grannar och andra vänner till familjen är det inga skillnader mellan könen. Följande tabell visar hur ofta barnen till föräldrar med egna hem- maboende barn ägnar sig åt olika aktiviteter. Tabellens bastal är alltså de 172 föräldrarna och procentsiffrorna i varje rad blir till- sammans . SOU 2001:10 Bilaga 5 Tabell 44: Barnens aktiviteter. Mitt/mina barn . är på dagis eller fritids är aktiva i idrotter eller sporter är aktiva i andra föreningar är hemma hos kompisar har kompisar hemma hos oss Mitt/mina barn . är på dagis eller fritids är aktiva i idrotter eller sporter är aktiva i andra föreningar är hemma hos kompisar har kompisar hemma hos oss Den enda delfråga där svaren för barnen ser olika ut beroende på om föräldern är kvinna eller man, är sista delfrågan om hur ofta barnen har kompisar hemma hos sig. Här svarar av kvinnorna att barnen har kompisar hemma minst , medan motsvarande andel för männen är . På fråga 15b om något av barnen har helt andra vanor vad gäller umgänge än vad syskonen har, är det bara åtta föräldrar som har svarat ja. På fråga 15c om man gör något särskilt för att barnen ska träffa vuxna av andra könet, (om man är sammanboende med någon av samma kön), svarar de flesta att det inte behövs. Endast två personer svarar att det nog skulle behövas och nio personer svarar att man gör något särskilt. Jag tror att homosexuella är precis lika medvetna som alla andra om att barn under sin uppväxt behöver såväl manliga som kvinnliga förebilder för att utvecklas till harmoniska självstän- diga människor. Och att de homosexuella som har barn också medvetet ser till att deras barn knyter nära kontakter med vuxna av båda könen. Dessutom har barn till homosexuella föräldrar ofta dubbel upp- sättning av föräldrar eftersom många homosexuella par väljer att skaffa barn med ett annat homosexuellt par. Och vad kan vara bättre? Det är viktigt att alla barn har vuxna förebilder av båda könen och det är inget som säger att barn till homosexuella för- äldrar inte får detta, även om förebilderna inte finns i samma hem. Jag tycker att barnet behöver både en kvinnlig och en manlig förebild. Men det går ju att få på många sätt! Föräldrarnas åsikter om barnens relationer. I tabellen nedan redovisas hur stora andelar av föräldrarna som tycker att deras barn har särskilt nära relation till de uppräknade. Tabell 45: Hemmaboende barns särskilt nära relationer fördelade efter den svarandes kön. Barnen har särskilt nära relation till ... släkting på min sida släkting till min partner