sou · GPB390d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Sändarstationerna tar emot signalen varefter den om- vandlas och sänds ut från stationen som en rundstråle, dvs. sändningen skickas ut i alla riktningar från sändarstationen. Rund- strålesignalen kan sedan tas emot av den enskilde TV-tittaren med hjälp av en antenn. När signalen når tittarens avkodare omvandlas den till de ursprungliga signalerna som tolkas och sorteras så de blir de olika TV-program som ingår i sändningen. Sedan omformas informa- tionen normalt tillbaka till analog form. De analoga signalerna kan tydas av TV-apparaten och återges som ljud och bild för TV- tittaren. Den tekniska utvecklingen leder till att det blir allt svårare att bedöma vad som är rundradio (radio och TV), telekommunikation och datorkommunikation. I förlängningen kan det innebära en ökad sammansmältning av teknikerna, s.k. konvergens. I betänkande Konvergens och föränd- ring (SOU 1999:55) definieras begreppen och ges en grundlig beskrivning av nätkonvergens, tjänstekonvergens, apparatkonver- gens och marknadskonvergens. Nätkonvergens innebär att olika och av tradition åtskilda infra- strukturer kan integreras och bli bärare av likartade tjänster. Exempel är telefoni som förmedlas genom kabel-TV-nät, TV-sänd- ningar över ett datornät eller datatjänster som sänds över ett TV- nät. Tjänstekonvergens innebär att information som har varit förknippat med ett medium blir tillgängligt i andra medier, som exempelvis böcker i elektronisk form. Tjänstekonvergens innebär också att traditionellt skilda tjänster kombineras i samma medium t.ex. digitala uppslagsverk med en kombination av ljud, bild och text. Apparatkonvergens är då en och samma apparat är anpassad till olika typer av tjänster. Exempel är TV-apparater som kan användas som datorer eller datorer som kan användas till att se på TV-sänd- ningar. Marknadskonvergens uppstår som en följd av sammansmält- ningen mellan nät, tjänster och apparater. Marknadskonvergensen innebär att företag engagerar sig i nya angränsande affärsområden. Detta leder till att företag som av tradition har verkat inom skilda branscher börjar konkurrera inom varandras traditionella affärs- områden. Exempel är TV-distributionsföretag som producerar pro- gram och programföretag som investerar i sändningsinfrastruktur. Ett exempel på konvergensutvecklingen är att man kan visa rörliga bilder med ljud i moderna datorer som Internet- sidor kan överföras till en TV-apparat. Digital TV innebär inte bara en effektivisering av själva sänd- ningstekniken. De digitala sändningarna leder till att hela TV- mediet förändras eftersom i princip vilken digital information som helst kan skickas genom en digital TV-sändning. Det innebär att tillämpningar som tills har varit förknippat med andra medier kan flytta in i en vanlig TV. Exempel är elektronisk handel, elektronisk post eller informationssökning. de första svenska TV-sändningarna genomfördes från KTH i har utvecklingen varit snabb. TV-sändningarna har från att omfattat en rikstäckande sändning som bara visades under kvällstid, utvecklats till en mångfald av TV- program som i flera fall är tillgängliga . Genom innovationer som färg-TV, text-TV, stereo-TV, satellit- sänd TV och senast digital TV har sändningskvaliteten och valfriheten ökat. Angränsande innovationer som videobandspelaren och den digitala DVD-spelaren har ytterligare ökat valfriheten för konsumenterna. Vi ger i rubrikform en kort tillbakablick över den TV-historiska utvecklingen i . 1954 Den första försökssändningen genomförs från KTH i . 1957 Reguljära sändningar från startar. 1962 Direktsändningar via satellit mellan och genom- förs . 1966 Det första svenska försöket att sända färg-TV genomförs. 1969 TV2 startar. 1970 Starten för reguljära färg-TV-sändningar. Det första regio- nala TV-programmet, Sydnytt sänds. 1976 Försökssändningar med text-TV inleds. 1980 Starten för reguljära text-TV-sändningar. 1987 inleder sändningar över satellit från . Därmed upphör monopol. 1991 får tillstånd och inleder reklamfinansierade sändningar i marknätet. 1992 bildas ur en del av och övertar ansva- ret för TV-sändningar i marknätet. 1995 Den första testsändningen av marksänd digital TV genom- förs från sändarmasten i utanför . 1997 Reguljära digitala kabel-TV-sändningar inleds av (numera Comhem). 1998 Canal digital inleder digitala satellitsändningar. 1999 inleder reguljära sändningar i det digitala marknätet. 2000 beslutar att de digitala marksändningarna får byggas ut i hela landet. Viasat inleder digitala satellitsänd- ningar. hade de svenska TV-hushållen tillgång till två TV-pro- gram. vänder sig ett stort antal kommersiella programföretag till den svenska publiken med ett utbud av både breda och Utvecklingen har varit likartad i övriga . ökade utbudet av TV-program i EU (KOM/1999/540). En annan tendens är att många programföretag har ingått strategiska allianser eller fusioner med varandra eller med företag inom närliggande branscher. Ett exempel på detta i är alliansen mellan de två mediaföretagen BSkyB från och tyska Kirchgruppen. På global nivå är sammanslagningen av mediaföretaget och on ett annat exempel. Den svenska TV-marknaden kan i huvudsak delas in i fem ägar- grupper som konkurrerar om TV-tittarnas uppmärksamhet. () och () är TV-företag i allmänhetens tjänst. SVT sänder de två all- männa programmen SVT1 och SVT2 samt i digital form nyhets- kanalen SVT24 och de fem regionala programmen (SVT Syd, SVT Väst, SVT Östnytt , SVT Mälarkanalen och SVT Mitt). Via satellit samt i marknätet över delar av sänds dess- utom som består av material från SVT1 och SVT2. Programmet vänder sig i första hand till svensktalande i och till utlandsboende svenskar. UR sänder TV-program av utbildande karaktär på samma kanal- platser som SVT. Sändningstiderna är som regel förmiddagar och sena kvällar. SVT och UR är aktiebolag som ägs av för . MTG ingår i Stenbecks-sfären och är ett medieföretag som verkar inom flera områden. Företaget har verksamhet inom TV, radio, tidningsutgivning, TV-produktion och Internet. TV-verksamheten är omfattande med som det viktigaste enskilda TV-programmet. MTG är en stor aktör på TV-området med verksamhet i hela , samt delar av övriga . Sändningsverksamheten administreras av dotterbolaget . Den svenska publiken kan, förutom också ta del av bl.a. ZTV, och samt betal-TV-program som Viasat Sport, TV1000 och TV1000 Cinema. är det enda kommersiella TV-program som sänds i det analoga marknätet och har varit mest populärt bland tittarna. Programverksamheten är den huvudsakliga verksamheten för det börsnoterade . I det digitala mark- nätet sänds även regionala TV-program. kontrolleras av största mediekoncern, , som både har ett direkt ägande i samt ett indirekt ägande genom det finska mediabolaget . Dessutom har MTG en stor aktiepost i . SBS är ett som äger radio- och i , och . På den svenska TV-marknaden äger man Kanal . Canal+ är en fransk mediekoncern och största operatör när det gäller betal-TV. I sänder Canal+ tre TV-program med film, sport och underhållning. Analogt sänds endast två TV- program. Det finns också mindre och fristående programföretag på den svenska TV-marknaden. Exempel på sådana programföretag är som sänder program för olika invandrar- och språkgrupper, eTV som sänder tjänsteinriktade TV-program som omfattar bl.a. elektronisk handel och K-World som sänder kun- skaps- och utbildningsprogram. Dessa startade sin verksamhet i och med etablerandet av det digitala marknätet. Några programföretag är regionala som t.ex. Skånekanalen och NollEttan i . Dessa sänder innehåll med utgångspunkt från respektive region. Båda företagen sänder regionalt i det digitala marknätet och i lokala kabel-TV-nät. Den svenska publiken kan också få tillgång till delar av utbudet från nordiska och europeiska public service-företag t.ex. BBC, DR, NRK, YLE. Dessutom kan den svenska TV-publiken ta del av ett flertal globala TV-program. Dessa är som regel sändningar som riktar in sig på särskilda målgrupper i hela eller hela världen. Exempel på sådana är Eurosport (sport), Euronews (nyheter), CNN (nyheter), Discovery (dokumentärer) och MTV (musik). Ett ökat utbud av TV-program blev möjligt genom relativt billig satellitsänd TV direkt till hushåll och genom utbyggnaden av kabel- TV-nät. kan utbudet förväntas öka ytterligare. Digitaliseringen leder till att det blir billigare och mindre krångligt för medieföretag och andra att nå ut till sina kunder. Exempel på nya aktörer på TV-marknaden kan vara dagstidningar, telekom- munikationsföretag, spelföretag eller andra företag som uppstår i och med att TV erbjuder nya möjligheter. Efter att de kommersiella programföretagen etablerade sig tog de en allt större andel av tittarnas tid. Public service-programmen behöll dock en betydande andel av publiken. När de stora kommersiella TV-programmen (, och Kanal ) väl hade nått sin publik har relativt små förändringar ägt rum. Det stora utbudet av nya TV-program har endast marginellt påverkat tittarsiffrorna. Enligt utredningen och TV i allmänhetens tjänst (SOU 2000:55) menar vissa bedömare att utvecklingen kommer att gå mot fler och i högre grad specialiserade TV-program varvid de stora etablerade och allmänna sändningarna kommer att minska i be- tydelse. Utredningen menar att varken arten eller hastigheten i denna förändring är självklar. De stora programföretagen som sänder program med ett brett innehåll är fortfarande dominerande på marknaden. De fem mest populära TV-programmen (SVT1, SVT2, , och Kanal ) upptog av tittarnas totala TV-tid . TV-program som sänder i det analoga marknätet upptar av den totala tittartiden. För grafisk illustration se figur 2.1. Källa: Mediamätningar i , Årsrapport . Vid en jämförelse med har dock de fem mest populära TV- programmens dominans minskat något. Det beror främst på att två program har fått något färre tittare. TV- tittarnas intresse har i stället i högre grad inriktats mot betal-TV- företag och reklamfinansierade TV-program. SVT:s program har minskat sin tittarandel då SVT1 och SVT2 hade av den totala tittartiden. har , Kanal och övriga sändningar ökat sina andelar medan haft en tittarandel på 26–. För en utförligare bild av TV- tittandet 1994–2000 se tabell 2.2. SOU 2001:90 Medielandskap i förändring Tittarandelar i procent i –2000 Källa: Mediamätningar i , Årsrapport . En genomsnittlig dag tittade ett hushåll i på TV. Bland de som hade tillgång till mer än de analoga marksändningarna var tittartiden i genomsnitt längre eller . I allmänhet är äldre personer de största TV-konsumenterna. En person som är tittar generellt mer än dubbelt så mycket på TV som en 20-åring. Orsaken till varför satellithushållen hade en högre genom- snittlig tittartid än befolkningen som helhet kan vara flera. En möjlig förklaring är att ett mer omfattande utbud av program leder till ett ökat genomsnittligt tittande. En annan förklaring kan vara att de som har ett större intresse av TV, och därmed ägnar mer tid åt TV, aktivt väljer ett större utbud av program. Vid en jämförelse med andra länder i är TV-tittandet i lågt. Enligt rapporten än TV (Marking och , 1999) kan en del av förklaringen vara samhällstrukturen. Fler kvinnor förvärvsarbetar i än i t.ex. södra vilket gör att ganska få personer i har möjlighet att ta del av TV . Det har inneburit att TV-program till var ovanliga i . har utbudet av program ökat i omfattning. Det har, tillsammans med ett ökat antal TV-program, inneburit att den genomsnittliga tittartiden har stigit från i genomsnitt per dag 1994 till ett genomsnitt per dag 2000. 3Marksänd digital TV i omvärlden Många länder i och övriga västvärlden har liksom inlett teknikskiftet från analoga till digitala TV-sändningar. Följan- de avsnitt är en uppdatering av rapporten marksänd TV i andra länder, som kommittén presenterade . Av- snittet beskriver i huvudsak digitaliseringen av marksändningarna i respektive land. Faktauppgifterna är bl.a. hämtade från organisa- tionen DigiTag (), rapporter och underlag (främst från konsultföretaget ) och en rapport utarbetad av (The position of Digital terrestrial television in selected European markets). 3.1Storbritannien har kommit längst Det kan noteras att så många som av hushållen i Stor- enbart använder marknätet för sin TV-mottagning. var också först i med att starta digitala marksändningar. Genom en lag stadgades ett system med sex frekvenskanaler som var och en har möjlighet att bära upp till sex samtidiga program. går det att ta del av de digitala sändningarna som består av ca 30 TV-program, varav 9 är avgiftsfria. , , har ett brett utbud som består av en mängd program förutom de båda huvudsändningarna (BBC1 och BBC2). De andra pro- grammen är en nyhetssändning (24), en sändning med utbildningsprogram (BBC Knowledge), en sändning som följer den politiska riksdebatten (BBC Parliament) samt BBC Choice som har regionala versioner i , och . ITV, ITV2 och är de övriga avgiftsfria TV-sänd- ningarna. Marksänd digital TV i omvärlden När satellitoperatören Skydigital och marknätets multiplex- operatör ITV Digital (tidigare OnDigital) intensifierade konkur- rensen och började subventionera digitala avkodare för de kunder som tecknade ett tidsbundet betal-TV-abonnemang, ökade kund- tillväxten snabbt. ITV Digital hade omkring 1,14 miljon abon- nenter (motsvarande av samtliga hus- håll), Skydigital hade över 5 miljoner digital-TV-abonnenter . I takt med att antalet abonnenter ökar erbjuds fler nya tjänster. Redan nu erbjuder ITV Digital diverse spel, beställning av film (s.k. pay per view), flera programrelaterade interaktiva tjänster samt e-post och Internet som tittaren får tillgång till med TV-programmen. Internetuppkopplingen sker genom telefonnätet, initialt med hjälp av ett 56 kbit/s modem som finns integrerat i den digitala avkodaren. planerar man att använda andra tekniker, spe- ciellt s.k. ADSL-teknik, vilket skulle innebära en snabbare retur- kommunikation. På den brittiska konsumentmarknaden finns numera TV-appa- rater med digitala avkodare integrerade. Deras andel av den totala TV-marknaden ökar i allt snabbare takt. Vi utgången av 2000 fanns 170 000 sådana TV-apparater i de brittiska hemmen. I har man ett dualistiskt system där sändnings- tillstånd dels ges till s.k. multiplexoperatörer som kontrollerar hela frekvenskanaler, dels till programföretagen som sänds i frekvens- kanalerna. En frekvenskanal, av sex, har fördelats av regeringen till public service-företaget . Independent Television Commission (ITC) är ansvarig myndig- het för att utfärda sändningstillstånd i de övriga fem frekvens- kanalerna. Vid fördelningen skall de programföretag som sänder analogt i marknätet ges företräde och garanteras en över- föringskapacitet som ger möjlighet att utveckla nya interaktiva tjänster och program. Utrymme i två frekvenskanaler har fördelats enligt sådana kriterier. I den ena har utrymme fördelats till ITV, och text-TV-tjänster där företaget 3 and 4 Ltd är multiplexoperatör. I den andra har utrymme fördelats till , walesiska S4C och sändningar på gaeliska över Skott- Marksänd digital TV i omvärlden land, där är multiplexoperatör. De tre återstående frekvenskanalerna har fördelats till ITV Digital som fungerar som multiplexoperatör. Multiplexoperatörernas sändningstillstånd är giltiga . Till- stånden innehåller villkor som skall säkerställa så att program- tjänsterna etableras enligt fastställt tidsschema, att de håller god teknisk kvalitet och att det inte förekommer någon olaga diskrimi- nering mot eller till förmån för vissa programföretag. Programföre- tagens tillstånd gäller tills de själva eller ITC säger upp dem. ITV Digital och övriga multiplexoperatörer samlar själva ihop de program och tjänster som skall erbjudas konsumenterna. De pro- gramföretag som skall sända måste dock godkännas och registreras av ITC. Dessa programföretag får alltså sändningstillstånd som är beroende av att de har ett avtal med multiplexoperatören. Detta innebär att vissa regler måste vara uppfyllda som att sändningarna överensstämmer med EU:s TV-direktiv (se avsnitt 6.2.2) och med om bl.a. opartiskhet, begränsningar av våldsskild- ringar, reklam och sponsring av program. EU:s TV-direktiv innebär bl.a. krav på en viss andel europeiskt programinnehåll samt att av programutbudet skall utgöras av oberoende produktioner. Dessutom är programföretagen skyldiga att under- rätta ITC om hur avtalet mellan dem och multiplexoperatören ser ut. Avveckling av de analoga sändningarna I är intentionen att avvecklingen av de analoga sändningarna skall påbörjas mellan 2010. skall regeringen följa upp utvecklingen. Man har också upprättat en tittarpanel (Viewers Panel) som består av TV-tittare från hela . Panelen skall kontinuerligt ge statsmakten obe- roende underlag och rekommendationer om digitaliseringen från ett tittarperspektiv. Vissa kriterier skall vara uppfyllda innan en avveckling kan bli aktuell. av befolkningen skall nås av de digitala marksändningarna. Hushållspenetrationen för digital TV skall uppgå till av befolkningen. De avgiftsfria TV-pro- grammen skall kunna tas emot digitalt till ett överkomligt pris. Marksänd digital TV i omvärlden gav den danska regeringen klartecken för en fortsatt utveckling av marksänd digital TV. beräknas sändningarna komma igång på allvar. har en frekvenskanal reserverats för digitala marksänd- ningar. Provsändningar har genomförts i och med en sändare som täcker sydvästra , delar av sydöstra och norra . Provsändningarna har bestått av radios (DR) två riks- täckande program, danska TV2 och regionala TV-program. Försöken genomförs med hjälp av en testpanel. Panelen består i första hand av personer från antenn- och TV-branschen men också av vanliga konsumenter. Försök genomförs också med mobil TV- mottagning. Genom provsändningarna skall det bl.a. fastställas hur många samtidiga program, med acceptabel kvalitet, som ryms i en frekvenskanal. Det är bestämt att DR och TV2 skall sända två TV- program var. Det utrymme som utöver detta kan frigöras skall användas till kommersiell TV. Längre fram skall ytterligare tre frekvenskanaler tas i bruk. Man räknar med att det digitala marknätet kommer att innehålla omkring 20 olika TV-program. Då större delen av befolkningen kan nås av marksänd TV med hjälp av 16 större sändarstationer, kan det digitala marknätet byggas ut snabbt och till en låg kostnad. Avveckling av de analoga sändningarna I har man ännu inte fastställt någon avvecklingsplan för de analoga sändningarna. Förväntningarna är dock att digital TV kommer att marginalisera de analoga sändningarna inom en tids- period . Därefter kan avvecklingen genomföras. Marksänd digital TV i omvärlden Den finska TV-marknaden domineras av tre aktörer YLE (Rund- radion Ab) som är allmäntelevisionen (som sänder de två TV- programmen TV1 och TV2), (som i marknätet sänder MTV 3) och (som i marknätet sänder Nelonen). Av dessa program har MTV 3 flest tittare följt av Rundradions båda program. Nelonen som är en ny aktör på marknaden har lockat allt fler TV-tittare. Planeringen för införandet av marksänd digital TV har pågått . I sker övergången i marknätet och de stora kabel-TV- näten. Orsaken till varför lanseringen har dröjt är att man ville avvakta utvecklingen i andra länder, speciellt och . Tre digitala frekvenskanaler sänds från starten. En av frekvens- kanalerna är reserverad för Rundradion, vars verksamhet har sin grund i lag och inte i sändningstillstånd. I de övriga två kommer kommersiella program som de ovan nämnda MTV 3 och Nelonen att sändas. Rundradion sänder, utöver TV1 och TV2, tre nya pro- gram, nämligen YLE24 (nyheter), YLE Teema (kultur, utbildning och vetenskap), och FST-D (program på svenska). De kommersiellt inriktade TV-sändningarna med marksänd TV- mottagning är, förutom MTV 3 och Nelonen, , Sport- kanal, , Wellnet och Canal+. Finländarna kommer också att få tillgång till e-post och Internet genom TV- apparaten. Rundradion, MTV 3 och Nelonen har beslutat att sända sina program okrypterade och kostnadsfritt. Detta innebär att de TV- program som sänds analogt i marknätet erbjuds i digital form utan några extra kostnader för TV-tittarna. Det är vidare reglerat att högst av det tilldelade utrymmet får användas till televerksamhet. Denna verksamhet kommer att regleras i en kommande telemarknadslag. I ser man digital TV som en bredbandskanal till hemmen och menar därför att digital TV bör regleras genom samma lagstiftning som all övrig digital överföringsteknik. Marksänd digital TV i omvärlden strävas är alltså en lagstiftning som skall omfatta alla typer av digital överföring som datakommunikation, rundradio och tele- kommunikation. utreder hur denna harmonisering av lagstiftningen skall gå till. Lagförslaget skall presenteras i samband med den första utvärderingen av de digitala sändningarna omkring /2003. I utdelas sändningstillstånden till de enskilda program- företagen. Systemet kan dock på grund av den pågående kon- vergensutvecklingen komma att ändras . Det har övervägts om tillstånden skall tilldelas nätoperatörer eller möjligen multiplexoperatörer. Sändningstillstånden delas ut av den finländska regeringen. Urvalskriterierna är, utifrån en önskan om inbördes konkurrens mellan de digitala tjänsterna och ett brett utbud som tar hänsyn till minoritetsgruppers särskilda behov, följande: N Inget kommersiellt programföretag skall ha kontroll över en hel frekvenskanal. N Programföretagen inom en och samma frekvenskanal skall acceptera samordning och samarbete sinsemellan. N De företag som sänder analogt i marknätet skall garanteras plats i det digitala marknätet. N Det skall ges plats till ytterligare minst ett programföretag från övriga samt en eller två nya inhemska programföretag. N Det skall ges tillstånd till en sportkanal. Tillstånden ges inte för en viss överföringskapacitet utan i stället för rätten att sända ett visst programutbud. Man delar ut fyra tillstånd per frekvenskanal. Detta motiveras med att det skall finnas tillräckligt med kapacitet för interaktiva tjänster. skall man utvärdera sändningsverksamheten. Avsikten är att kunna dela ut fler sändningstillstånd om utrymmet i de digitala frekvens- kanalerna så medger. Efter regeringens beslut om sändningstillstånd fick tillståndsinnehavarna i uppdrag att tillsammans med Rundradion sinsemellan avtala om alla tekniska, administrativa och ekonomiska aspekter på verksamheten i det digitala marknätet. Marksänd digital TV i omvärlden Avveckling av de analoga sändningarna I samband med beslutet om de nu gällande analoga sändnings- tillstånden noterades det i regeringens protokoll som mål att upp- höra med analoga sändningar när de aktuella koncessionerna löper ut . Detta mål har marknadsförts i myndigheternas kommunikation till allmänheten och till aktörerna på marknaden. Inget formellt beslut har tagits om avstängning av de analoga sändningarna. för avstängningen skall de digitala sändningarna vara landsomfattande. Kostnaden för parallellsänd- ningarna skall finansieras av de berörda programföretagen. I är en frekvensplanering för 95 procents befolknings- täckning av tre frekvenskanaler avklarad. Företaget har fattat ett investeringsbeslut om att digi- talisera marknätet. För 1,5 2 miljarder norska kronor beräknas av hushållen få tillgång till marksänd digital TV. Den verkliga övergången till digitala marksändningar skall ske . Inledningsvis skall tre frekvenskanaler med en be- folkningstäckning på vara i drift. Under de närmast följande åren skall en täckningsgrad på uppnås. Vilket programinnehåll som kommer att erbjudas i det digitala marknätet är ännu inte bestämt. Regeringen väntas utlysa de digi- tala sändningstillstånden . Troligtvis kommer det att bli de programföretag som sänder analogt i marknätet (NRK och TV2) blandat med program som finns tillgängliga via satellit- och kabel-TV. Interaktiva tjänster och tillgång till Internet står också högt på dagordningen för nytt innehåll i det digitala mark- nätet. Någon plan för hur och när det analoga marknätet skall av- vecklas är inte utarbetad.