sou · GPB354d1 · 2002-01-01 00:00:00 — En möjlig förklaring är att vad som föranlett migrationen har betydelse. Arbetskraftsinvandrare har i allmänhet valt att flytta till i syfte att lyckas på arbetsmarknaden.4 Flyktingar lämnar sitt ursprungsland av helt andra motiv. Dessutom har flyktingar som regel sämre möjlighet att återvända om de inte lyckas få arbete och inkomst, något som är vanligt bland ekonomiska migranter (, LaLonde & 2000). Andra resultat gör det även troligt att den genomgripande förändring av flyktingmottagnings- systemet som genomfördes hade negativa effekter på flyktinginvandrarnas inkomster och sysselsättning på lång sikt. Nyanlända flyktingars arbetsmarknadssituation har försämrats mer än andra jämförbara gruppers efter införandet av Hela strategin (, 2000). Wadensjö (1999) hänvisar till att många traditionella invandrar- yrken försvunnit över tiden, och att antalet jobb för personer med dåliga kunskaper i svenska språket minskat. Ett liknande argument finns i (1999), som dessutom menar att ökat kulturellt avstånd för nyanlända invandrare gör att den negativa effekten förstärks. Arai m.fl. (1999) och de los (1998) har emellertid kritiserat kulturella förklaringsansatser för att vara dåligt under- byggda. Det går inte heller att utesluta att diskrimineringen ökat över tiden, eller att vissa grupper av invandrare är särskilt utsatta för detta. Observationsmässigt är det ofta svårt att separera dessa för- klaringsansatser från varandra. Förändringen i sammansättningen av ursprungsregion i den utrikes födda befolkningen sammanfaller tidsmässigt både med strukturförändringar i industrin och med ökad flyktinginvandring. Om vissa grupper har lägre (icke-obser- verade) kvalifikationer går inte alltid att separera från om de är utsatta för mer diskriminering. Förändringar i utfallet för olika kohorter från ett och samma land behöver inte heller tyda på att 4 Bevelander & Skyt (1999) finner vissa indikationer på att flyktingar har det svårare på arbetsmarknaden, men resultaten är inte helt entydiga. det blivit svårare för invandrare att lyckas på arbetsmarknaden – det kan också bero på att selektionen av individer förändrats över tiden. 2.3Data och empirisk ansats Detta avsnitt inleds med en kort beskrivning av det datamaterial som används och den empiriska ansatsen i studien. Därefter följer en diskussion kring de gruppindelningar som görs och vad som motiverar dessa. Data för denna studie är hämtade från databasen (Longitudinella INdividDAta). är uppbyggd kring regis- terdata, och innehåller information från bl.a. inkomst- och för- mögenhetsstatistiken, registret över totalbefolkningen, och folk- och bostadsräkningarna. som data finns tillgängliga är 1960, årsvisa data finns . Databasen är upp- byggd kring två paneler. I den ena panelen ingår av totala befolkning som urvalspersoner, i den andra utgörs urvalspersonerna av av den utrikes födda befolk- ningen. Data för urvalspersonernas hushållsmedlemmar har också påförts databasen. Individer kan följas över tiden, och utgör data dessutom ett representativt tvärsnitt av befolkningen. Vi kommer att använda data för åren 1990–1999. Det inkomst- mått som huvudsakligen används är arbetsinkomst.6 Eftersom innehöll stora omsvängningar på hela arbetsmarknaden är det kanske mest intressanta i denna studie att dokumentera om och i så fall på vilket sätt utvecklingen skiljer sig mellan den svenskfödda befolkningen och olika grupper bland de utrikes födda. När vi undersöker om vissa grupper utmärker sig särskilt vad gäller nivån på inkomsterna, så utgör relationen till svensk- födda med liknande individegenskaper en naturlig jämförelse. Vi kommer därför att presentera data för både utrikes och inrikes födda. 5 Se (2000) för en utförlig beskrivning av databasen. 6 Arbetsinkomsten består av inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt transfereringar som är ersättningar för inkomstbortfall, t.ex. sjukpenning och föräldrapenning (dock ej ersättning från arbetslöshetskassa o.dyl.). finns både befolknings- och invandrarurvalet tillgängliga. finns endast preliminära data för befolkningsurvalet. Antalet observationer av utrikes födda är därför avsevärt lägre , men ändå tillräckligt stort för de flesta av våra syften. Många unga valde under de år som arbetsmarknaden var som sämst att studera istället för att arbeta. Om dessa inklu- deras i undersökningen kan vi felaktigt få bilden av att en grupp där många studerar har låg inkomst och därmed svag ställning på arbetsmarknaden. Vi kommer därför i första hand att studera per- soner . Att vid studier av denna typ dela in individer i grupper är ofta nödvändigt för att belysa en viss fråga, men medför också vissa risker och svårigheter. Vi vill här kortfattat motivera de indelningar som görs. En indelning som kan ifrågasättas har gjorts redan i studiens titel – att se de utrikes födda som en särskild grupp i samhället som har vissa drag gemensamt med varandra, och som skiljer sig från de svenskfödda. Riskerna med en sådan generaliserande indelning har diskuterats av bland annat de los (1998). Som påpekats ovan består den utrikes födda befolkningen av individer som invandrat från ett stort antal länder, och av olika skäl. Precis som bland de inrikes födda varierar självklart kön, ålder, utbildning och arbetslivserfarenhet också bland dem som invandrat till Sverige.7 Problemet är att kunna ta fasta på denna heterogenitet och genomföra en analys som identifierar och presenterar de viktigaste aspekterna av utvecklingen på arbetsmarknaden på ett någorlunda överskådligt sätt. Vi har valt att i ett första steg dela in utrikes födda i tre grupper utifrån födelseland:8 7 Förutom de utrikes födda finns det åtminstone två grupper med till viss del liknande situationer som har använts i empiriska studier: personer med utrikes födda föräldrar, och individer som adopterats från utlandet. (2000), (1997) och (2001) är exempel på undersökningar som behandlar barn till utrikes födda. och (2001) och (2001) studerar adopterades situation i . Vi har valt att uteslutande fokusera på hela gruppen utrikes födda. 8 För att få jämförbarhet över invandringskohorter har vi valt att aggregera vissa länder som delats upp eller sammanslagits . Följande sammanslagningar har gjorts: länder ur före detta ; länder ur före detta , och Slo- vakien; Öst- och . : Individer födda i något av de nordiska länderna. Nor- diska medborgare har en särställning genom den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. En mycket stor del av invandringen till har under vissa perioder kommit från dessa länder, särskilt . : Individer födda utanför i länder som var medlemmar i , med följande undan- tag: är exkluderat från gruppen eftersom det förekom relativt stor flyktinginvandring från under 1980- och 1990- talen. Ett antal mindre länder i har inkluderats i gruppen: , , , , , och . Denna grupp avser fånga i huvudsak ekonomiskt motiverad migration. : Individer födda i länder som inte ingår i någon av grupperna ovan. Gruppen avser fånga i huvudsak politiskt motive- rad migration. Denna gruppindelning är självklart inte perfekt, och en klassi- ficering utifrån födelseland medför automatiskt brister. Från ett och samma land kan det komma både flyk- tingar och ekonomiska migranter, eller olika etniska grupper (till exempel turkar och kurder från ). Över tid kan också karak- tären på invandringen från ett och samma land ändras; ett exempel är som är medlem i EU, men som var ursprungsland för flyktingar . Observera också att anhöriginvandring här indirekt anses tillhöra samma kategori som den person som redan finns i tillhör. Vi kommer också att undersöka känsligheten i våra resultat genom alternativa geografiska indelningar, och genom att studera individer från vissa enskilda länder. I Tabell 1 nedan visas antalet observationer i respektive grupp för olika observationsår. Antalet observationer är tillräckligt stort för att det ska vara möjligt att dela upp urvalen efter kön, ålder, utbild- ning och invandringsår (möjligtvis med undantag för ). Vi ser också att de största förändringarna av antal observationer sker i gruppen från , vilket är ett resultat av flyk- tinginvandringen från i första hand före detta . Notera att urvalets storlek påverkas av såväl in- och utvandring som ålders- struktur: åldersrestriktionen 26–64 gör att individer kan komma in i eller lämna urvalet trots att de befinner sig i . Antal observationer per grupp och år Anm: Antal observationer per grupp och år i åldersintervallet 26–64. Indi- vider som invandrat under observationsåret exkluderade. Samma individer förekommer i data . Tabell 2 visar invandringsperiod för individer som finns med i data 1998. Diaconescu & (1992), SCB (1999) och , LaLonde & (2000) visar att det särskilt bland nordiska invandrare sker en omfattande återutvandring. Uppgifterna i tabellen är därför inte representativa för inflödet under olika perio- der. Det är ändå tydligt att en stor del av de nordiska invandrarna befunnit sig i . Bland individer från övriga i urvalet är invandringsperioden mer jämnt fördelad över tiden. För den tredje gruppen ligger tyngdpunkten , vilket sammanfaller med de senaste decenniernas större flyktingströmmar. Invandrare arbetsmarknad SOU 2001:54 Anm: Andel av individerna som ingår i urvalet som invandrat under respektive period. Tabell 3 visar individkaraktäristika . Ålders- och könssammansättningen ändrades inte särskilt mycket under obser- vationsperioden. Däremot har andelen gifta minskat kraftigt, vilket sannolikt är en födelsekohorteffekt. Detta är också huvudorsaken till att utbildningsnivån är markant högre 1998. Den relativt höga andelen som saknar utbildningsuppgifter bland de utrikes födda är ett resultat av att det tar innan utbildning registreras. Individkaraktäristika, medelvärden, standardavvikelser inom parentes (10,36) (10,77) (10,19) (10,84) (10,08) (11,09) (10,01) (10,92) (0,50) (0,50) (0,50) (0,50) (0,50) (0,49) (0,50) (0,50) (0,50) (0,48) (0,47) (0,49) (0,50) (0,50) (0,48) (0,50) (0,15) (0,24) (0,26) (0,06) (0,17) (0,30) (0,26) (0,05) (0,46) (0,38) (0,41) (0,41) (0,40) (0,30) (0,36) (0,31) (0,35) (0,33) (0,33) (0,35) (0,36) (0,32) (0,34) (0,33) (0,46) (0,44) (0,44) (0,47) (0,47) (0,41) (0,40) (0,48) (0,28) (0,37) (0,35) (0,31) (0,30) (0,36) (0,38) (0,33) (0,26) (0,29) (0,28) (0,30) (0,30) (0,34) (0,33) (0,36) (0,24) (0,33) (0,30) (0,32) (0,28) (0,39) (0,35) (0,34) Detta avsnitt inleds med en översiktlig bild av vad som hände med förvärvsinkomsterna för invandrare från olika ländergrupper . Därefter följer en mer detaljerad beskrivning av invand- rares relativinkomster efter utbildning, ålder och invandringstid- punkt. I avsnitt 2.4.3 görs sedan en fördjupad analys av olika in- vandrargruppers relativinkomster med hjälp av regressionsmetoder. Här återfinns även en diskussion av i vilken utsträckning skillna- derna mellan grupper drivs av sysselsättningsskillnader eller löne- skillnader. Figur 1 visar utvecklingen av genomsnittlig årlig förvärvsinkomst (priser) för inrikes födda och utrikes födda indelade i de tre grupper som beskrivits ovan – , och . Genomsnittsinkomsten är beräknad på urvalets samtliga individer i åldersintervallet 26–64. Då data beskriver skillnader i årsinkomster mellan grupper kan dessa bero på skillnader i såväl lön som sysselsättning och arbetstid. Det är tydligt att samtliga grupper med utrikes födda i genomsnitt har lägre inkomster än gruppen med svenskfödda.9 Det är också uppenbart att Icke-OECD- gruppen har lägst inkomster, medan invandrare från och har jämförbara inkomster i genomsnitt. Förvärvsinkomster, utrikes och inrikes födda (priser, tkr) I samtliga grupper minskar inkomsten inledande år. För infödda, nordiska invandrare och personer från övriga nås botten 1993–1994, medan genomsnittet för individer från länder utanför fortsätter att sjunka till 1995. Nedgången i denna grupp är störst, och sker också från en låg inkomstnivå i utgångsläget. Inkomstutvecklingen är främst ett resultat av att det sker ett inflöde av individer med mycket låga inkomster . Det är viktigt att komma ihåg att 9 En mindre del av denna skillnad kan bero på att utvandring inte alltid registreras och att detta är mer vanligt bland utrikes födda. Figur 1 visar utvecklingen av gruppens genomsnittliga inkomst, inte de genomsnittliga förändringar som individer upplevt. Skill- naden i värden mellan påverkas av in- och utvandring, och av att vissa födelsekohorter kommer in i och andra lämnar urvalet. Kvinnor har i allmänhet lägre inkomster än män. Tidigare studier har visat att nedgången drabbade män hårdare än kvinnor (t.ex. 1994). Ett liknande mönster finns i vårt urval: kvinnor har i genomsnitt av mäns inkomster, och minskningen är mindre än bland männen. Figur 2a och 2b visar relativa inkomster för utrikes födda i för- hållande till svenskfödda av samma kön. (1 innebär att gruppen har samma inkomst som infödda av samma kön i ett givet år.) Nordiska kvinnor har de högsta relativinkomsterna, medan nor- diska män och OECD-invandrare av båda könen ligger något lägre. Relativa inkomster för kvinnor efter grupp i förhållande till svenskfödda kvinnor Anm: Figuren visar genomsnittlig förvärvsinkomst för kvinnor i respek- tive ländergrupp som andel av genomsnittsinkomsten hos infödda kvin- nor. Relativa inkomster för män efter grupp i förhållande till svenskfödda män Anm: Figuren visar genomsnittlig förvärvsinkomst för män i respektive ländergrupp som andel av genomsnittsinkomsten hos infödda män. Samtliga grupper uppvisar fallande relativinkomster . Ställningen på arbetsmarknaden försvagades alltså i jämförelse med infödda svenskar. Återigen ser vi att den kraftigaste nedgången drabbar de svagaste grupperna. Kvinnor från länder utanför hade av infödda kvinnors förvärvsinkomster; i slutet av decenniet var siffran drygt 50 pro- cent. Relativinkomsten bland män är ännu lägre i denna grupp av länder. Slutsatsen är att inkomstmönstret relativt svenskfödda är likartat för kvinnor och män – de stora skillnaderna finns mellan grupper av länder. 2.4.2Utvecklingen för olika undergrupper I beskrivningen ovan användes två uppdelningar av de utrikes födda: efter ursprungsregion och kön. I detta underavsnitt görs ett antal andra uppdelningar för att belysa utvecklingen: efter ålder, utbildningsnivå och invandringstidpunkt. Uppdelningen i länder- grupper används även här. Fokus ligger på nivån och utvecklingen av relativa förvärvsinkomster. Dessa beskrivningar fångar endast en dimension i taget, och det kan vara svårt att avgöra vilken som är den viktigaste.10 Det är ändå värdefullt att se om det finns någon dimension som utmärker sig särskilt tydligt, och därför är särskilt intressant för en fördjupad analys. Om det finns skillnader i utbildningsnivå mellan grupper, kan detta vara en förklaring till att inkomsterna är olika. Tabell 4 visar hur relativinkomsten mellan svenskfödda och olika grupper av utrikes födda ser ut för olika utbildningskategorier. Här jämförs t.ex. en gymnasieutbildad individ född i med en gymnasieutbildad svenskfödd person. Utbildning förefaller inte vara en huvud- förklaring till skillnaderna mellan ländergrupper. Nivån och tids- mönstret inom varje grupp är också förhållandevis lika, undantaget lågutbildade i OECD-gruppen som uppvisar lägre relativ nivå och en tydligare nedgång över tiden än andra utbildningsgrupper från samma länder. Mönstret från tidigare finns kvar också här: individer från länder utanför har lägre inkomster än andra invandrare med motsvarande utbildningsnivå. 10 Ett exempel: Antag att vi finner högre relativa inkomster bland yngre och bland högutbildade. Om det då är så att de unga i allmänhet har högre utbildning, kan ålders- effekten eventuellt förklaras av detta (eller tvärtom). Invandrare arbetsmarknad SOU 2001:54 Anm: Tabellen visar genomsnittlig förvärvsinkomst i respektive land- och utbild- ningsgrupp som andel av genomsnittsinkomsten bland infödda i motsvarande utbildningskategori. Endast de individer som har en utbildningsklassificering ingår i beräkningarna. Uppgifter saknas ofta för personer som invandrat. Inkomster och sysselsättning varierar med ålder. I Tabell 5 visas utvecklingen av inkomster i olika ålders- och ländergrupper i jämförelse med svenskfödda i samma ålder. Yngre nordiska in- vandrare har en högre relativ nivå än äldre personer, men utveck- lingen över tiden är likartad inom ländergruppen. För OECD- gruppen är mönstret det motsatta: äldre individer har högre relativa inkomster, men också här är tidsmönstret likartat. Den tredje ländergruppen, , liknar den andra i det att äldre har en starkare ställning, men i denna grupp är som väntat den genom- snittliga nivån mycket lägre. I linje med tidigare resultat är också nedgången starkast i denna grupp, och den verkar drabba alla ålderskategorier.11 11 En separat analys av gruppen 18 visar på en likartad utveckling över tiden och samma rangordning av invandrargrupper. Däremot är variationen över tiden kraftigare än för vuxna. SOU 2001:54 Invandrare arbetsmarknad Anm: Tabellen visar genomsnittlig förvärvsinkomst i respektive land- och åldersgrupp som andel av genomsnittsinkomsten bland infödda i mot- svarande ålderskategori. Som beskrivits ovan har det i liksom i andra länder skett en försämring av de utrikes föddas inkomster och sysselsättning över tiden. En stor del av detta förklaras av att senare kohorter har haft sämre utfall, mycket beroende av att sammansättningen av ur- sprungsregion förändrats. Tabell 6 visar relativinkomster för de tre ländergrupperna uppdelade efter invandringsperiod. Inkomsten i respektive kohort har relaterats till den genomsnittliga inkomsten för alla infödda under ett givet år.12 En första observation i tabellen är att skillnaden mellan Icke- och de andra två grupperna är avsevärt mindre i den kohort som kom till . I alla grupper finns i denna kohort ingen eller en svagare återhämtning mot slutet av observations- perioden. Sannolikt påverkas detta av att många individer pensioneras eller minskar sin arbetstid när de blir äldre; en kontroll för ålderseffekter är därför nödvändig innan några slutsatser kan dras. I senare kohorter ökar skillnaderna mellan ländergrupperna. Personer som invandrade från länder utanför uppvisar också en minskning av relativinkomsten över tiden, något som inte är fallet för de andra ländergrupperna. Nordiska invandrare har i stort sett jämförbara inkomster oav- sett invandringsår. Inom och finns däremot en negativ trend över kohorter, klart starkast i den . Indi- vider från som kom under slutet av 1980- och har lägre inkomster än tidigare kohorter, men bland dem som kom är inkomsterna högre. Möjligen återspeglar detta att högkonjunkturen dragit till sig en viss typ av invandring från dessa länder. De kohorter som kom från dessa länder verkar också ha ökat sin relativinkomst över som helhet. Detta kan eventuellt delvis förklaras av att individer med lägre inkomster i denna grupp utvandrat. För personer som kommit från länder utanför efter 1985 är situationen mer problematisk. –flyktinggrupper till , och dessa kohorter har även efter att de fått uppehållstillstånd fortfarande bara hälften av inföddas inkomster i genomsnitt. Tidsmönstret i senare kohorter 12 De uppgifter om invandringsår som finns i data är förknippade med vissa mätproblem. Framför allt redovisas endast senaste invandringsår och dessa uppgifter innehåller vissa felaktigheter. I Appendix redovisas vår metod för att korrigera för dessa problem. påverkas i stor utsträckning av inflödet, men nivån bland dem som invandrade 1990–1994 är fortfarande mycket låg vid observa- tionsperiodens slut. Inkomsterna visar dock en positiv trend . Resultat i , LaLonde & (2000) indikerar att denna inkomstassimilering avstannar i Sverige.13 1990-talets kohorter finns emellertid inte med i den undersökningen, och det är möjligt att det tidsmönstret för- ändras; i annat fall kommer dessa gruppers inkomster att stanna på en mycket låg nivå. 13 Enligt den studien stannar den relativa inkomsten för icke-OECD-invandrare vid av inföddas. Invandrare arbetsmarknad SOU 2001:54 Anm: Tabellen visar genomsnittlig förvärvsinkomst i respektive ländergrupp och invandringskohort som andel av genomsnittsinkomsten bland infödda. Sammanfattning av deskriptiva resultat I en inledande jämförelse fann vi att förvärvsinkomsten sjönk inledande år, både bland infödda och i de tre grupperna av utrikes födda. Det mest utmärkande draget är att gruppen har klart lägre inkomster och dessutom upp- visar en kraftigare minskning över tiden. För både män och kvinnor i denna grupp sjönk inkomsterna relativt infödda med samma kön ; för de övriga ländergrupperna var förändringarna avsevärt mindre. Uppdelningar efter utbildning och ålder förklarar mycket lite av skillnaderna: individer från länder utanför har lägre inkomster än andra utrikes födda i samma utbildningskategori eller åldersgrupp. Med få undantag är också tidsmönstret mellan utbild- nings- och ålderskategorier inom respektive ländergrupp förhållan- devis lika.14 Förklaringar till skillnader i tidsmönster syns istället när vi delar upp urvalet med avseende på invandringsperiod. Sent anlända individer från länder utanför har mycket låga inkomster – inflödet av dessa skapar en negativ inkomsttrend. Dessutom finns det i denna ländergrupp också i större utsträckning en negativ trend i kohorter som varit i . I ländergruppen som helhet utvecklas relativinkomsten positivt . Detta drivs främst av att senare kohorter ökar sina in- komster, dock från en mycket låg nivå. Resultaten i detta avsnitt indikerar att uppdelningar efter ursprungsregion och invandringstillfälle förklarar mer av inkomst- skillnader bland utrikes födda än vad enskilda individkaraktäristika gör. I nästa avsnitt fördjupar vi analysen genom att kontrollera för flera individvariabler . 2.4.3Fördjupad analys – regressioner I grunden finns det två intressanta frågor när vi studerar inkomst- utvecklingen . Den första är hur genomsnitts- inkomsten varierar mellan olika år för en grupp som helhet. Mellan kan inkomsterna då förändras antingen genom att individers inkomster ändras, eller genom att gruppens sammansättning för- 14 Likartade resultat erhålls även vid en uppdelning av materialet på städer och landsbygd eller på olika tätortskategorier. Detta utesluter naturligtvis inte att invandrares framgång på arbetsmarknaden varierar regionalt, se t.ex. (2000). ändras, dvs. individer kommer in i eller lämnar urvalet. Detta är den fråga som diskuterats ovan. Den andra frågan av intresse är vilka förändringar individer upplevt. För att besvara den måste vi ta hän- syn till att urvalets sammansättning kan skilja sig åt mellan olika år. I detta avsnitt kommer vi att försöka belysa båda dessa frågor med en fördjupad analys av inkomstutvecklingen. Detta görs med hjälp av en regressionsanalys där vi relaterar inkomsten i en period till individvariabler och variabler för och grupp15 obser- vationen görs. På detta sätt elimineras inkomstskillnader mellan grupper som beror av skillnader i individegenskaper. Infödda svenskar utgör en naturlig referensram. Den grund- läggande ansatsen är att försöka eliminera den inkomstnivå som individen skulle ha haft om han eller hon varit svenskfödd, i av- saknad av tidseffekter. Det underliggande antagandet är därmed att observerbara individegenskaper påverkar inkomsten för inrikes och utrikes födda på samma sätt. Detta har fördelen att vi kan jämföra grupper, men det finns också vissa problem med metoden. Tolkningen av de skillnader som finns kvar efter kontroll för observerade individegenskaper är en viktig fråga. Det är troligt att utrikes födda i genomsnitt har sämre kunskaper i svenska språket än inrikes födda, vilket är en faktor som kan väntas ge lägre in- komster. När vi uppskattar vilken inkomst en person skulle ha om han eller hon varit svenskfödd så kan vi inte ta hänsyn till denna typ av faktorer.