sou · GPB345d1 · 2002-01-01 00:00:00 — bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera individens behov av vägledning i skol- väsendet (U 1999:11). Direktiven för utredningen (dir. 1999:107) bifogas, se bilaga 1. Till särskild utredare förordnades projekt- ledaren . Som huvudsekreterare anställdes från konsulten . Till sekreterare förordnades departementssekreteraren (fr.o.m. ) och avdelningsdirektören (fr.o.m. ). Regeringen beslutade att förlänga uppdraget till . entledigades på egen begäran fr.o.m. . Utredningen beviljades genom regeringsbeslut förlängning av uppdraget t.o.m. . Som experter förordnades departementssekreterarna . Till utredningen knöts en referensgrupp bestående av , utbildningsstöd (SISUS), , , , , , , , /Skolledarna, , , , , , , AMS, och , . Jag har i mitt arbete dessutom anlitat externa experter och konsulter. Vidare har jag samrått med företrädare för lärosäten med studie- och yrkesvägledarutbildning samt andra myndigheter, orga- nisationer och intressenter med anknytning till vägledning. avser frågan om ett IT-baserat informationssystem har jag samrått med en informell arbetsgrupp med bred representation. Utredningen har haft en egen hemsida, /vagled- ning, som bl.a. innehållit en veckans fråga. Gensvaret har varit stort och många personer har genom sina inlägg givit synpunkter och bidragit till debatten. Under utredningsarbetet har jag samarbetat med två andra utre- dare, Utredningen om individuellt kompetenssparande (N 1999:16) och Utredningen om validering av vuxnas utbildning och kompetens (U 1999:06). Tillsammans har vi låtit utarbeta en rapport som beskriver aktuella trender inom kompetensutveck- lingsområdet (SOU 2000:115). I anslutning till mitt utredningsarbete har jag vidare låtit utarbeta en sammanställning av några olika samverkansmodeller, goda exempel på samordning av karriärvägledning i ett antal kommuner. Denna exempelsamling redovisas i en egen publikation – Goda exempel – karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:46). Sammanställ- ningen har gjorts av . Goda exempel återfinns även som bilaga 2 i slutbetänkandet. Ansvarig kommittéassistent för produktion av heloriginal har varit . Jag får härmed överlämna slutbetänkandet karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45). Vägledningen i skolväsendet.................................................... 1.1.1 Den första offentliga vägledningen.............................. Skolan och arbetslivet ................................................... Det gemensamma ansvaret ...................................................... 1.4.1 Tongivande vägledningsteorier i under 1.4.2 Svensk forskning om vägledning.................................. 1.4.3 Några utvecklingsarbeten inom svensk Vägledningen i skolväsendet.................................................... Ett nytt styrsystem ....................................................... Vägledningen inom arbetsmarknadsområdet ........................ Universitet och högskola............................................. 2.4.4 Vägledning i privat regi ................................................ 2.4.6 Nationellt resurscentrum för vägledning.................... 2.5.1 Olika former av samverkan i vägledningen................. Trender och tendenser ..................................................... 3.1.1 Från modernt till postmodernt ................................... Ett livslångt lärande...................................................... Självbetjäning och e-service ......................................... Utvecklingen inom offentlig vägledning................................ Vägledning i internationella sammanhang ............................. Development ()................................................ 3.3.2 EU – Memorandum on Lifelong Learning ................. Sammanfattning och slutsatser ............................................... 4.1.2 Utsatta individer och grupper .................................... Ett fritt val .............................................................................. Hur tillgodose kraven ............................................................ Från mapp till karriärportfölj ................................................ Mål för karriärvägledning....................................................... Funktion och aktörer............................................................. Den professionelle karriärvägledaren......................... Gemensamt IT-system för karriärvägledning ...................... Ny utbildning till karriärvägledare........................................ Åtgärder för att nå mål........................................................... Samordning och samverkan........................................ Ett Internetbaserat informationssystem....................... Ett Internetbaserat informationssystem............................... 6.1.4 Hur det ser ut ...................................................... 6.1.5 Söka arbete på nätet .................................................... 6.1.7 Förutsättningar för gemensamt IT-system ............... 6.1.8 Vad IT-systemet bör innehålla................................... 6.1.10 Koppling till andra system......................................... Sammanfattning och slutsatser ............................................. Reglering av skyldigheter ...................................................... 7.2.1 Lag om främjande av karriärvägledning .................... Översyn av skollagen ................................................. 7.4.3 Mitt förslag om inrättande av ett nationellt 7.4.4 Mitt förslag om en arbetsgupp .................................. Sammanfattning och slutsatser ............................................. Utbildning till karriärvägledare ................................... Grundläggande utbildning till karriärvägledare ................... Prognoser och dimensionering.................................. Forskarutbildning och forskning.......................................... Några internationella jämförelser......................................... Sammanfattning och slutsatser ............................................. Bilaga 3 Utformning av grundutbildning, forskning och Samhällets syn på kvalifikation, utbildning och kunskap samt relationerna däremellan håller på att förändras radikalt. Det direkta sambandet mellan utbildning och produktion är inte längre lika tydligt som . Tillgången till nya verktyg och nya kunskaper liksom sättet att organisera utbildningen skapar förutsättningar för denna förändring. Informationstekniken och den ökade använd- ningen av Internet öppnar nya möjligheter på utbildningsområdet. Lärande och kompetensutveckling kommer att pågå på många olika håll och i många olika former varav den formellt arrangerade utbildningen endast utgör en del. Mot bakgrund av utvecklingen av det livslånga och livsvida lärandet har jag valt att anlägga ett helhetsperspektiv på vägled- ningen och dess roll i samhället. Den bedömning jag gör är att väg- ledningen måste ses i ett större sammanhang än det snävare skol- perspektivet och att individens behov av vägledning är både växande och återkommande under olika perioder i livet. Vägled- ningen måste också sättas i relation till internationaliseringen och en ökande mobilitet. Dagens trender pekar mot en tydlig och kraftig riktningsför- ändring från institution och kollektivism till individ och indivi- duella lösningar. En sådan perspektivförskjutning kommer att få stora konsekvenser för den framtida vägledningen och kommer att kräva omprövning av förhållningssätt, metoder och tekniker. Andra faktorer som kan påverka omfattning och inriktning av väg- ledningen är bl.a. ökad valfrihet, självbetjäning, e-service, mångfald och privatisering. Mina utgångspunkter för utredningen har varit att alla oavsett ålder och sysselsättning bör ha tillgång till en god vägledning. Det är också den grund på vilken jag bygger mina förslag som jag sam- manfattar nedan i åtta områden som var och ett behandlas utför- ligare under motsvarande kapitel. Trenden är att utbildningar i allt högre grad skräddarsys utifrån individuella behov. Det handlar inte om att välja hela utbildningar utan i stället att plocka delar av program. Det livslånga lärandet innebär en expansion av individens ansvar för utbildning och lärande. Mot bakgrund av betoningen av lärande och kunskaps- sökande synes mig benämningen studie- och yrkesvägledning vara för snäv och inte längre relevant. Jag föredrar ett begrepp som bättre motsvarar en aktiv och ansvarstagande individ och väljer därför att i stället för studie- och yrkesvägledning använda beteck- ningen karriärvägledning. I konsekvens härmed används fortsätt- ningsvis även karriärvägledare och andra sammansättningar med ordet karriär. Karriär skall förstås i betydelsen individens samlade meriter och erfarenheter av såväl utbildning i alla dess former som arbete och annan kompetensgivande verksamhet som exempelvis medborger- liga engagemang, uppdrag inom organisationer och föreningar. Karriär är ett begrepp som jag i hög grad kopplar till individens egna behov och utveckling i motsats till samhällets behov. Ordvalet kan av vissa uppfattas som ett negativt begrepp men jag lägger inte någon sådan valör i ordet. Fokuseringen på individens behov, det fria valet och det egna ansvaret gör att återkommande dokumentation av kunskaper, färdigheter, erfarenheter, motivation och personliga förutsättningar blir viktig i det livslånga lärandet. Jag tar i avsnittet upp portfölj- metoden som ett gott exempel på hur eleverna kan följa sin egen utveckling och förbättra sin förmåga till reflexion. Metoden inne- bär också en förändrad arbetsroll för lärarna som i högre grad blir handledare i stället för föreläsare. Jag bedömer att portföljmodellen kan vara ett viktigt verktyg i karriärvägledningsarbetet. Samtal går att genomföra i alla åldrar. Redan i förskolan kan de första stegen tas i en process som kan leda fram till kommande val då det gäller studier eller annan verksam- het. Tillsammans med kamrater kan studiebesök genomföras och grupparbeten utföras med tydlig inriktning på närsamhällets utformning och näringslivets krav på framtida behov av arbetskraft. Portföljmetoden kan användas från förskola till gymnasiet i alla skolformer. Karriärmappen/portföljen kan omvandlas till en yrkesmapp/portfölj. Jag har valt att göra en definition av karriärvägledning som är gene- rellt utformad och bör kunna användas i alla vägledningssamman- hang. En oberoende och opartisk karriärvägledning utgår från indivi- dens behov, oavsett dennes ålder och sysselsättning. Den offentliga karriärvägledningen skall erbjuda den enskilde individen verktyg och metoder för att N söka information och kunskap samt orientera sig om utbild- ningar, praktik och arbetsmarknad, N identifiera och formulera sina behov, intressen och förutsätt- ningar, N göra ett urval av relevanta åtgärder, N kunna ta ansvar för sin egen karriärprocess, N se möjligheterna till att förverkliga sina idéer och tillgodose sina behov. Definitionen utgår i högre grad från individens egna behov och mindre från det omgivande samhällets. En nationell kartläggning och ett samrådsförfarande som utred- ningen genomfört visar att behovet av vägledning via Internet, både till studier och yrke, ständigt växer. Utnyttjandegraden av befintlig nätservice ökar i snabb takt och antalet aktörer växer med efter- frågan, snabb teknikutveckling och ökad tillgång till verktygen. De erfarenheter som jag har dragit av samrådsförfarandet och de inter- nationella studier som jag tagit del av talar för att vinstfördelar kan nås genom utvecklande av ett IT-baserat system för vägledning. Jag lägger därför ett förslag om att ett gemensamt IT-system för karriärvägledning utvecklas i samarbete mellan berörda nationella aktörer och att en nationell kommitté tillsätts med huvuduppgift att bygga ut informationssystemet samt vara driftsansvarig för detta. Ett visst initialt arbete har redan utförts och förslag diskuterats. Av hänsyn till den snabba utvecklingen på området finner jag det viktigt att det redan påbörjade arbetet skyndsamt kan fortsättas i samverkan mellan de aktörer som visat intresse för att driva utvecklingen vidare. Jag har gjort bedömningen att en period skulle vara lämplig för genomförandet av kommittéarbetet med tanke på uppgiftens omfång, behovet av att utarbeta prototyper samt att bedriva en viss försöksverksamhet innan ett gemensamt IT-baserat karriärvägledningssystem kan fungera självständigt. Lag om främjande av karriärvägledning I mina iakttagelser av karriärvägledningen i skolväsendet har jag noterat att det saknas ett helhetsgrepp på verksamheten. Vägledning i det livslånga lärandet synes vara ett område som sällan återfinns på den kommunala dagordningen. För att tydliggöra kommunernas samordningsroll för karriär- vägledningen lägger jag ett förslag till att en lag stiftas som reglerar kommunernas främjande av en samordning av karriärvägledningen samt individens rätt till en avgiftsfri sådan. Trots förutsebara svårigheter med en lagstiftning avseende kommunernas förvaltning har jag funnit anledning att föreslå en sådan. Jag har gjort bedömningen att man härigenom kan uppnå den starkare styrning som behövs för att tillgodose att uppställda mål för verksamheten uppnås. Genom att föreslå en lagstiftning hoppas jag på en högre grad av medvetenhet i kommunerna om skyldigheten att tillhandahålla en kostnadsfri och oberoende karriärvägledning för kommun- invånarna. Dessutom skapas garantier för att alla som så önskar får tillgång till karriärvägledning. Strikt krav på avlagd yrkesexamen för anställning som karriärväg- ledare inom det offentliga skolväsendet finns inte . Jag ser det som en stor nackdel för karriärvägledningen , med det stora ansvar som förväntas läggas på karriärvägledarna i samband med bl.a. det livslånga lärandet, att man inte vid rekryte- ringen till tjänster ställer krav på adekvat utbildning av de sökande. Jag förutser även att framtidens karriärvägledare skall ha ansvar för handledning av övriga personalgrupper inom olika verksamheter. Jag lägger därför ett förslag om att kravet för att få anställas som karriärvägledare i det offentliga skolväsendet skall vara avlagd yrkesexamen som karriärvägledare samt att av skollagen m.m. ges i uppdrag att överväga en författnings- ändring. I kapitel 7 lägger jag förslag beträffande organisation av den offent- liga karriärvägledningen där kommunerna får en viktig roll som samordnare. Jag utgår från att huvudansvaret för att individen får den karriärvägledning han/hon har rätt till ligger på den kommu- nala förvaltningen. Detta ger förutsättningarna för en infrastruktur och en god miljö för karriärvägledningen. En sådan miljö kan se olika ut beroende på lokala förutsättningar och behov. Det grund- läggande är att den enskilde medborgaren skall besparas kontakterna med många olika myndigheter genom att man till- skapar samordning och samverkan av det slag som förekommer i vissa andra länders vägledningsservice. Under detta avsnitt föreslår jag att en organisatorisk enhet - en plattform - skapas där så bedöms lämpligt. Denna plattform utgör den organisatoriska hemvisten för kommunens offentligt anställda karriärvägledare. Den kommunala plattformen skall vara oberoende och neutral i förhållande till arbetsgivare, arbetsliv och utbildningsanordnare. Modellen med plattformskonstruktion torde vara tillämpbar i alla sammanhang där man önskar stödja samverkan mellan olika myndigheter, organisationer, intresseinriktningar och enskilda yrkesutövare med likartade uppdrag. De fackliga organisationer som organiserar studie- och yrkesväg- ledare inom utbildningsväsendet och samt har föreslagit att ett Nationellt Råd för Vägledning inrättas i . Jag konstaterar att det för att möta individens behov av karriär- vägledning behövs samordning av verksamheter på alla plan, således även på nationell nivå. Enligt min bedömning är det främst förslaget om en samordning av internationella vägledningsfrågor som bäst lämpar sig för att hanteras inom ramen för en sammanhållande organisation av råds- karaktär. Under mitt utredningsarbete har jag studerat sammanhållande organisationer för bl.a. internationella karriärvägledningsfrågor. Jag har funnit att en sammanhållen organisation kan ha en gynnsam inverkan på arbetet och ge respektive nation en starkare ställning genom att redan i det egna hemlandet ha en gemensam huvudman för frågorna. Jag föreslår att en sammanhållande organisation – ett nationellt centrum för karriärvägledning med särskild inriktning på internationella frågor – skapas med sikte på att träda i funktion samt att en arbetsgrupp tillsätts för att för- bereda inrättandet av ett sådant centrum. Arbetsgruppen bör vara av interdepartemental karaktär med företrädare för berörda huvudmän, främst från utbildnings- och arbetsmarknadssektorerna och gruppens arbete skall bedrivas parallellt med den föreslagna och i samråd med denna. Det är viktigt att karriärvägledning är och förblir en egen, yrkes- inriktad utbildning som leder till en yrkesexamen. Den grund- läggande högskoleutbildningen till karriärvägledare bör omorgani- seras och förlängas till att omfatta 140 poäng. Den nya strukturen bör frångå den relativa bundenhet som har rått inom utbild- ningen och skapa möjligheter för större grad av valfrihet och fördjupning. Utbildningen bör i högre grad kunna utnyttjas för kompetensutveckling av breda grupper i samhället. En bred och flexibel grund skall utgöra basen för lämpliga fördjupningar allt- efter intresseinriktning och tilltänkt verksamhetsfält. Jag gör också bedömningen att det är nödvändigt med en för- stärkning av forsknings- och utvecklingsarbetet avseende karriär- vägledning för en positiv utveckling av yrket, dess status och attraktionskraft i ett såväl nationellt som internationellt perspektiv. Därför föreslår jag att den grundläggande högskoleutbildningen till karriärvägledare skall utformas så att den ger direkt behörighet till forskarutbildning. Mina förslag beräknas inte medföra några omedelbara kostnads- ökningar. De torde i huvudsak kunna genomföras genom en omfördelning av befintliga resurser. Genom exempelvis en utveck- ling och utbyggnad av kommunala plattformar bör nuvarande kommunala och statliga vägledningsresurser kunna användas effektivare i verksamheten. En utveckling av vägledning på Internet bör, i likhet med motsvarande utvecklingsprojekt i , klart falla inom ramen för villkoren för och därmed skulle en bety- dande del av kostnaden kunna delfinansieras med medel från Svenska . I övrigt bör respektive huvudaktörer, AMS, och , kunna reservera medel för verk- samheten. En utbyggnad av utbildningen till karriärvägledare sker och bör kunna genomföras inom ramen för ordinarie anslag. lag om främjande av karriärvägledning Denna lag innehåller bestämmelser om kommunens ansvar för främjandet av en samordnad karriärvägledning. Lagen reglerar också individens rätt till en avgiftsfri karriärvägledning. Med vägledning till studier och arbete, här kallat karriärvägledning, avses i denna lag att varje kommuninnevånare skall ha tillgång till verktyg och metoder för N att söka information och kunskap samt orientera sig om utbild- ningar, praktik och arbetsmarknad, N att identifiera och formulera sina behov, intressen och förut- sättningar, N att göra ett urval av relevanta åtgärder, N att kunna ta ansvar för sin egen karriärprocess, N att se möjligheterna till att förverkliga sina idéer och tillgodose sina behov. Till främjande av karriärplanering för ett livslångt lärande har alla innevånare i en kommun rätt till en avgiftsfri och opartisk karriär- vägledning. Varje kommun ansvarar för att alla som stadigvarande vistas i kommunen har tillgång till karriärvägledning i den omfatt- ning det behövs med hänsyn till individens eget behov och med ett särskilt ansvar för de individer som inte redan har en reglerad till- gång till karriärvägledning. Kommunen har ett särskilt ansvar för att innevånare med särskilda behov genom karriärvägledningen erbjuds anpassade verktyg och metoder. I alla kommuner skall det finnas en av kommunen antagen plan för främjande av karriärvägledning. Den skall visa hur karriärvägled- ningen i kommunen skall gestaltas och utvecklas. Av planen skall särskilt framgå de åtgärder som kommunen avser vidta för att främja en ökad samordning mellan olika aktörer utifrån denna lags definition av karriärvägledning. Kommunen skall kontinuerligt följa upp samt utvärdera den planerade verksamheten. Kommunens uppgifter inom karriärvägledning fullgörs av den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer. Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kommunens uppgifter inom karriärvägledning. Genom ett sådant avtal får en kommun också tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. 1.1.1Den första offentliga vägledningen I början av väcktes tankarna på vägledning i offentlig regi. uppmärksammades i ung- domars övergång från skolan till arbetslivet. Då menade man att den kommunala arbetsförmedlingen borde kunna bidra till av- hjälpandet av de allt större svårigheter som möta det uppväxande släktet vid valet av levnadsbana.1 I samband med undervisning bör åt lärjungarna givas behövlig ledning för val av yrke, varjämte lämpliga åtgärder böra vidtagas, för att skolan i samförstånd med den offentliga arbetsförmedlingens organ må kunna medverka till lärjungarnas anställande inom arbetsområden, för vilka de kunna antagas äga de bästa förutsättningar.2 Yrkesvägledning, som en kombination av ungdoms- och yrkes- förmedling började ta sin form i . övergick arbetsförmedlingarna från kommunalt till statligt huvudmannaskap. Organisationen för yrkesvägledning genomgick en systematisk uppbyggnad och behovet av utbildade vägledare blev uttalat. Ett nationellt program för en metodiskt ordnad yrkesvägledning togs fram inom (). Det var främst gentemot ungdomen som yrkesvägledningen expanderade. Verk- samheten började i arbetsförmedlingens lokaler på orten och flyttades sedan över till skolan. Intresserade lärare i folkskolan åtog sig anlags- och yrkesorientering. De fungerade som kontaktmän för ungdomsförmedlingens yrkesvägledare. I högre skolformer arvoderade AMV skolkuratorer för yrkesvägledande uppgifter i skolan. 1Vestin, (1991). 1940/41-1990/91. 2Fortsättningsskolestadgan,10 § . expansiva utbyggnad av det obligatoriska skolväsendet blev det inte möjligt för arbetsförmedlingen att nå ut till alla skolor. I samband med försöksverksamheten med nioårig enhetsskola 1955 satsade AMV på att utbilda och arvodera en särskild grupp lärare, yrkesvalslärarna. I det frivilliga skolväsendet svarade arbetsförmedlingens yrkesvägledare för kollektiv och enskild yrkesvägledning parallellt med sin vägledningsfunktion för enskilda sökande, ungdomar eller vuxna, vid arbetsförmedlingen. /68 fanns ca 850 yrkesvalslärare i . Antalet yrkesvägledare uppgick till ca 200, fördelade på 61 expeditioner. hade kommunernas ansvar för utbildning främst gällt den obligatoriska skolan. Ungdomars sysselsättning garanterades av den statliga arbetsförmedlingen. Vad ungdomar gjorde efter avslutad skolplikt ansågs vara familjens angelägenhet. infördes som obligatorisk skolform 1969. Yrkesskolan och det teoretiska gymnasiet blev 1971 en sammanhållen ungdomsutbildning, gymnasieskolan. Ungdomars övergång från skolan till arbetslivet började diskuteras offentligt. Inte minst från näringslivet kom kritik om en från övriga samhället isolerad skola. Diskussionen gällde hur skolan bättre skulle kunna förbereda ungdomarna för yrkeslivet. Resultatet av denna diskussion blev studie- och yrkesorienteringen, syo. I samband med de stora skolreformerna infördes successivt, med start , en särskild försöksorganisation för studie- och yrkesorienteringen. Den skulle omfatta samhällets åtgärder för att hjälpa den enskilde individen att välja utbildning, arbete och yrke. Att välja yrke blev något man skulle lära sig.