sou · GPB370d2 · 2002-01-01 00:00:00 — I vissa avseenden får danskar som skadas utomlands en bättre ersättning än om de skadas i , eftersom resenärerna får sina medicin- kostnader betalda fullt ut vilket den som skadas i hemlandet inte får. Ett argument för försäkringen är att den trots allt inte anses kosta danskarna så mycket: vilket innebär ca per dansk och år. Kommittén har övervägt olika möjligheter att förbättra försäkringsskyddet för resenärer. En offentlig försäkring liknande den i har inte ansetts befogad. Däremot har en obligatorisk reseförsäkring, bekostad av resenärerna själva genom en avgift som ingår i biljettpriset, diskuterats. Därigenom skulle alla resenärer solidariskt dela på kostnaderna för sjukdom och olycks- fall som drabbar några resenärer utomlands. Många utlandsmyndigheter har i sina enkätsvar förordat en obligatorisk försäkring. Kommittén har dock inte ansett att ett obligatorium är rätt väg att gå. De huvudsakliga skälen är: 1.Det övervägande flertalet av resenärerna är försäkrade och försäkringsbenägenheten ökar. Att införa ett obligatorium skulle vara mera våld än nöden kräver. 2.Alla resenärer skulle ändå inte omfattas. De som reser med bil skulle t.ex. falla utanför. 3.En obligatorisk försäkring skulle kräva uppbyggnaden av en dyrbar administration. 4.Andra vägar att minimera antalet oförsäkrade resenärer bör prövas i första hand. Kommittén föreslår i stället ökade ansträngningar för att genom information förbättra försäkringsskyddet framför allt i de grupper som ofta reser oförsäkrade. Att nå ungdomar och invandrare med information om be- tydelsen av försäkringar och konsekvensen av att resa ut i världen oförsäkrad, är fullt möjligt. Svårare är det att nå de psykiskt funk- tionshindrade och personer med sociala problem. man här gå via kontaktpersoner, socialförvaltningar, förenings- verksamhet i kommuner etc. Kommittén föreslår att en arbetsgrupp tillsätts för att öka riskmedvetandet och kunskapen hos allmänheten om behovet och möjligheten av att försäkra sig vid utlandsvistelse. Arbetsgruppen ska också söka vägar att informera alla resenärer om vilken hjälp man kan förvänta sig på en svensk utlands- myndighet och vad man själv måste ta ansvar för genom egen försäkring. Arbetsgruppen ska verka för att minimera antalet oförsäkrade resenärer och för en anpassning av utbudet av försäkringar till de behov som finns hos konsumenterna. Arbetsgruppen bör vidare överväga informationsplikt för reseföretag och flygbolag om de olika möjligheter som finns att försäkra sig och risken med att resa oförsäkrad. I arbetsgruppen bör ingå representanter för UD, Konsument- verket, , , för- säkringsbranschen och researrangörerna. Arbetsgruppen bör arbeta i nära samverkan med Integrations- verket, , studentkårerna vid universiteten, Ungdoms- styrelsen, RSMH (social hälsa) m.fl. 24Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet I kommitténs uppdrag ingår att beskriva vilka kostnader nuvarande lagstiftning medför. En jämförelse ska också göras med övriga nordiska länder och andra länder inom EU vad gäller kostnader för biståndet. I detta avsnitt lämnas en redogörelse för hur mycket pengar som utbetalats i konsulärt bistånd och hur mycket som har betalats tillbaka till staten. I avsnittet behandlas också avgifterna för det konsulära biståndet. Den jämförelse med andra länder som görs i avsnittet grundar sig dels på samtal som förts med företrädare för utrikes- ministerierna i , , , och , dels på svar som lämnats på en enkät som skickats till ut- rikesministerierna i de EU–länder som inte besökts. 24.2Anslagna medel i budgetpropositionen Under utgiftsområde 5. och internationell samverkan i budgetpropositionen finns anslaget 5:3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Anslaget finansierar verksamheten på två områden. Det ena avser tillfälligt ekonomiskt bistånd och är helt efterfrågestyrt. Det omfattar bl.a. kostnader för hemresa för nödställda svenska medborgare, kostnader vid allvarliga sjukdoms– eller olycksfall och för bistånd till brottsoffer, nödvändiga kostnader för kost och logi samt kostnader för tillfredsställande rättsskydd åt frihetsberövade svenska medborgare utomlands (advokatarvoden och kostnader för tolkar m.m.). Efterskänkta skulder och krav till kronofogdemyndigheterna, som i de flesta fall behålls av dem, finansieras också inom ramen för tillfälligt ekonomiskt bistånd. Från anslaget betalas också Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet kostnader för expertgruppen för identifiering av katastrofoffer utomlands. Det andra området avser periodiskt understöd i ömmande fall till svenska medborgare bosatta utomlands, huvudsakligen i Syd- (s.k. varaktigt bistånd). I anslaget finns också ett belopp på för särskilda informationsinsatser riktade mot utlandsresenärer för att minska belastningen på utrikesförvalt- ningens resurser. Anslaget för ekonomiskt bistånd har legat kring . 24.3Hur ser budgetutfallet ut? Sammanställningen nedan visar budgetutfallet vad gäller ekono- miskt bistånd under budgetåren 1997–2000: –2 017 611 Siffran för avser det tillgängliga beloppet på anslaget 5:3 för detta budgetår. Det belopp som anges under debet avser det totala beloppet som är bokfört för tillfälligt ekonomiskt bistånd . Först när skulden avskrivs debiteras anslaget 5:3. Även kostnader för det varaktiga biståndet och krav som överlämnats till kronofogden belastar detta anslag. Beloppen under kredit utgörs av återbetalningar och de kan avse bistånd som lämnats . Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet 24.4Hur mycket pengar har lämnats i ekonomiskt bistånd ? För att få en bild av hur mycket pengar som utbetalats i ekonomiskt bistånd har kommittén granskat den statistik som förs på UD –2000. A.Tillfälligt ekonomiskt bistånd för hemresa, sjukvård m.m. som utbetalats efter bemyndigande av UD: Följande ambassader hade flest ärenden: : (17), (16), (5) och (4) : (5) : (7) och (2) förekom bara enstaka ärenden vid 12 olika myndigheter utom vid ambassaden i som hade flera ärenden. Det höga beloppet 2 000 förklaras delvis av att ett mycket högt belopp () utbetalades i ett enda ärende avseende sjukvårdskostnader i . Ytterligare ett ärende innebar också höga kostnader () för sjukvård i . Bistånd i brottmål (försvarare, tolk): Följande myndigheter hade flest ärenden: : ambassaderna i (3) och (2) : ambassaderna i och , GK i och honorärkonsulatet i som lyder under am- bassaden i (2 fall vardera) Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet SOU 2001:70 : honorärkonsulatet i (5) och ambassaden i (2) De fall där bistånd lämnats för försvarare i brottmål är inte många till antalet men de kan i enskilda ärenden innebära mycket höga kostnader. Den höga kostnaden förklaras bl.a. av de mycket höga kostnaderna för försvarare i två ärenden i , (totalt ). Ekonomiskt bistånd till frihetsberövade (kostförstärkning): Ambassaden i hade flest ärenden (4 ) under vardera året. Tillfälligt ekonomiskt bistånd som betalats ut av utlandsmyndigheterna med stöd av det generella bemyndigandet De belopp som utlandsmyndigheterna betalat ut med stöd av det generella bemyndigandet i 7 § UF 1990:2 (högst per biståndssökande) finns inte redovisade i statistiken. Det generella bemyndigandet får åberopas om nödsituationen är fullt klarlagd och den sökande har återbetalat eventuellt tidigare beviljat ekono- miskt bistånd och inte missbrukat sådant bistånd. (Se kap. 11.3.3). Av svaren på den enkät som skickats ut till samtliga ambassader och karriärkonsulat framgår att det generella bemyndigandet – använts 121 gånger vid utlandsmyndigheterna. Det belopp som utbetalades uppgick totalt till ca . De myndigheter som oftast använde sig av bemyndigandet var: (19 gånger), (15 gånger), (9 gånger), (7 gånger), och (6 gånger), , , honorärkonsulatet i som lyder under ambassaden i (5 gånger) och (4 gånger). Ytterli- gare 24 myndigheter har uppgivit att de använt sig av bemyndigan- det mellan 1–3 gånger. SOU 2001:70 Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet utbetalades /månad i varaktigt ekonomiskt bistånd. F. Penningöverföring via UD: Som konsulärt bistånd räknas också hjälp med att föra över pengar från . Sammanställningen visar vilka belopp som överförts –2000. Följande ambassader hade flest ärenden: : (23 resp. 9), (8 resp. 0), (7 resp.0 ) och (6 resp. 1) : (34 resp. 4), (12 resp. 2), (6 resp. 1), (6 resp. 2) och (4 resp. 2) : (24 resp. 4), (5 resp. 1), (3 resp. 3) och (5 resp. 0), (4 resp. 0) och (5 resp. 0) Siffrorna visar att antalet ärenden ökade rejält för att sedan minska . Det finns ingen självklar förklaring till denna utveckling. Det kan röra sig om en tillfällighet. Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet 24.5Har biståndet ökat eller minskat? har en stadig ökning skett av de belopp som utbetalats i ekonomiskt bistånd efter bemyndigande av UD. : , : och : , vilket innebär en ökning . Av detta bistånd utgjorde: Bistånd till advokat/tolk: , och . Ekonomiskt bistånd till frihetsberövade (kostförstärkning): , och . Tillfälligt ekonomiskt bistånd för hemresa, sjukvård m.m.: , och . Det innebär att en minskning skett av biståndet i brottmål medan en ökning skett av det tillfälliga ekonomiska biståndet för hemresa, sjukvård m.m. 24.6Kostnader för personal och administration Kostnader för allmän rådgivning och hjälp till självhjälp finns av naturliga skäl inte med i statistiken. Kommittén har försökt att få fram en uppgift om hur stora kostnaderna är för personal och administration genom att undersöka hur många personer som helt eller delvis sysslar med konsulära biståndsfrågor. På UD tjänstgör 10 personer på heltid med konsulära bistånds- frågor på enheten för konsulära och civilrättsliga frågor. Lönekost- naden för dem är totalt ca /månad, eller /vecka. Härtill kommer den konsulära jouren på UD som består av 4 personer som är anställda med timlön. Kostnaden för dem är ca /månad, eller /vecka. Vid UD finns också ett kansli för de baserade am- bassadörerna (KSA). Kansliet leds av en kanslichef som är ställföreträdare för de ambassadörer som är baserade i . Kansliet ansvarar för alla förekommande konsulära ärenden, dvs. även t.ex. pass och andra ärenden som inte är biståndsärenden, i f.n. 24 länder i , och . Kostnaden för var totalt , eller ca /vecka. I svaren på den enkät som kommittén skickat till samtliga am- bassader och karriärkonsulat framgår att man på utlandsmyndig- Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet heterna lägger ned totalt ca på frågor som avser konsulärt bistånd. Siffran avser det antal timmar/vecka som läggs ned på konsulära biståndsfrågor av samtlig personal på utlandsmyndigheten. De tjänstemän som handlägger dessa frågor är ofta en utsänd tjänsteman med ställning som andre eller tredje ambassadsekreterare eller assistent och/eller en lokalanställd tjänstemän som tjänstgör som vicekonsul, kanslist eller assistent. Timkostnaden för den utsända personalen är ca i genomsnitt men då är inte utlandstilläggen medräknade. Lönekostnaderna för den lokalanställda personalen varierar mellan olika länder. Till detta kommer också kostnader i form av kontorskostnads- bidrag till honorärkonsulaten. har f.n. 398 honorärkonsuler i 131 länder. Honorärkonsulerna har ofta personal anställd som handlägger de konsulära biståndsfrågorna. Det gäller bl.a. honorär- konsulaten i de länder där man har många konsulära bistånds- ärenden, t.ex. , och . Den totala kostnaden för honorärkonsulaten var : och : . var kostnaden , eller ca /vecka. Kostnaderna avser dels kontorskostnadsbidrag, dvs. ersättning för lokaler och lön till personal, dels ersättning för tjänsteutgifter, dvs. kostnader för telefon, porto m.m. Det går inte att beräkna hur stor del av dessa kostnader som avser konsulära biståndsfrågor eftersom honorär- konsulaten också har många andra uppgifter (se kap. 10.4). Sammanfattningsvis kan konstateras att det inte går att få fram någon exakt uppgift på hur stora kostnaderna för personal och administration är. Kostnaderna för KSA och honorärkonsulaten avser även andra uppgifter än biståndskonsulära ärenden. Löne- kostnaderna för personalen vid utlandsmyndigheterna avseende de konsulära biståndsfrågorna går inte heller att få fram tillförlitliga uppgifter om eftersom det är både utsänd och lokalanställd personal som handlägger frågorna och lönerna för de lokalanställda tjänstemännen respektive utlandstilläggen för den utsända personalen varierar i olika delar av världen. Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet 24.7En jämförelse med andra länder Det är svårt att få fram en rättvisande bild av hur mycket pengar andra länder använder för konsulärt bistånd eftersom sättet att redovisa kostnaderna på skiljer sig åt. Kommittén har frågat övriga länder inom EU och vad kostnaderna är och bl.a. fått följande svar. I den finska statsbudgeten var anslaget för konsulärt bistånd 230 000 (ca ) . Beloppet inkluderar bistånd för understöd till finska medborgare bosatta i utlandet (88 000 ). I var anslaget drygt 120 (ca ). lämnar som regel inte något ekonomiskt bistånd om det inte har ställts någon säkerhet för beloppet genom anhöriga eller på annat sätt. För evakuering till första säkra land i krigs– eller krissituationer etc. får dock utlandsmyndigheterna enligt finans- lagen lämna bistånd med . (se kap. 23.11) (ca ) . 5 miljoner BEF (ca ). Den konsulära enheten på det nederländska utrikesministeriet har en årlig budget på 2,3 miljoner NLG ( ca ) för konsulärt bistånd och resor för att besöka frihetsberövade landsmän m.m. I har man en 1,2 miljoner (ca ), varav (ca ) utgörs av återbetalningar tidigare lämnat bistånd och resten är nya medel som tilldelas . I var kostnaden för konsulärt bistånd 23 165 IEP (ca ) . I betalade man ut totalt ca 2,8 miljoner ATS (ca ) i konsulärt bistånd. De länder som lämnar socialt bistånd i form av periodiskt under- stöd m.m. till medborgare, som är bosatta i utlandet, har mycket högre kostnader än övriga länder inom EU. Det gäller t.ex. där budgeten uppgår till 110 000 miljoner FRF (ca ) inklusive det sociala biståndet till franska med- borgare bosatta utomlands. I är kostnaden för det konsulära biståndet 850 miljoner PES (ca ) . Till detta kommer kostnaderna för det omfattande sociala biståndsprogrammet för spanjorer som är bosatta utomlands, som administreras av ministeriet för sociala och arbetsmarknadsfrågor. Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet 24.8Avgifter för konsulärt bistånd 24.8.1När tas avgift ut för biståndet? Den som får tillfälligt ekonomiskt bistånd ska betala en avgift för biståndet. Avgiften betalas i samband med återbetalning av biståndet (2 § lag). Avgiften är av biståndsbe- loppet, avrundat till närmaste tiotal kronor, dock lägst och högst . Beloppen har bestämts av regeringen i förordningen (1982:29) om avgifter för konsulärt bistånd. Avgift ska också betalas för följande tjänster: 1.överföring till en utlandsmyndighet av pengar från enskilda eller av banktillgodohavanden eller liknande medel, 2.inväxling av checkar eller sedlar, 3.utbetalning för försäkringsbolags räkning. Avgift tas inte ut för varaktigt ekonomiskt bistånd eller vid rättsligt bistånd. När en honorärkonsul betalar ut tillfälligt ekonomiskt bistånd, som beslutats av en överordnad utlandsmyndighet, får han eller hon behålla ett belopp som motsvarar avgiften. Det framgår av UD:s föreskrifter (UF 1990:11) om avgifter för konsulärt bistånd som lämnas av honorärkonsuler. I övrigt tillfaller avgiften staten och får inte disponeras av UD. 24.8.2Hur mycket pengar betalas in i form av avgifter? Bestämmelsen om avgift infördes . Skälet var att en avgift förväntades bidraga till att minska benägenheten att missbruka biståndet och bidra till en bättre ekonomisk planering före resan hos många resenärer. Det ansågs också rimligt att statens kostnader för verksamheten åtminstone till viss del skulle ersättas av biståndstagarna (prop.1981/82:35 s 6). Enligt en utredning som UD gjorde med hjälp av för att kart- lägga kostnaderna, kunde de administrativa kostnaderna för allmänt ekonomiskt bistånd då uppskattas till i genomsnitt per ärende. Det har inte gått att få fram någon uppgift om hur höga de administrativa kostnaderna per ärende är . När avgiften infördes bestämdes den till om biståndsbeloppet uppgick till högst . Om biståndsbeloppet översteg var avgiften Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet Nivån på avgifterna för det konsulära biståndet ändrades (Förordning 1990:245). Antalet ärenden där ekonomiskt bistånd betalas ut är begränsat. I de allra flesta fall kan utlandsmyndigheterna lösa de problem som resenärerna har genom rådgivning och hjälp till självhjälp. Antalet ärenden där avgift togs ut var ca 245, varav 102 avsåg penningöverföringar. Det går inte att få fram någon exakt siffra på antalet ärenden, eftersom bistånd som lämnats av utlandsmyndig- heterna med stöd av det generella bemyndigandet inte finns med i statistiken. Uppgiften när det gäller dessa ärenden bygger på de uppgifter som utlandsmyndigheterna själva lämnat som svar på kommitténs enkät. Det belopp i form av avgifter för ekonomiskt bistånd som flöt in till statskassan var . 24.8.3Tar andra länder ut avgifter för ekonomiskt bistånd? Praxis när det gäller avgift för ekonomiskt bistånd varierar inom EU. Några länder tar inte ut någon avgift för ekonomiskt bistånd (, , , och ) medan andra gör det. tar t.ex. ut en avgift på (ca ), dock inte i försäkringsärenden eller vid överföring av pengar från anhöriga, och tar ut en avgift på 25 IRP (ca ) för tillfälligt ekonomiskt bistånd. tar ut en avgift på 50 NLG (ca ) för överföring av pengar. tar ut 300 (ca ) i avgift för ekonomiskt bistånd och vid hjälp med förmedling av pengar, dock inte vid bistånd på 150 som kan lämnas för att avhjälpa omedelbar nöd. tar ut en avgift på dock minst (ca ) och maximalt 4 (ca ) för överföring av pengar. utbetalades totalt ca från anslaget för ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet. Av detta avsåg hälften, dvs. ca varaktigt ekonomiskt bistånd. Resten avsåg tillfälligt ekonomiskt bistånd efter bemyndigande av UD (), bistånd till försvarare m.m. i brottmål () och kostförstärkning till frihetsberövade (). Ett belopp på ca utbetalades i tillfälligt ekonomiskt bistånd med stöd av det generella bemyndigandet Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet Uppgiften om hur mycket pengar som utbetalats av utlandsmyndigheterna med stöd av det generella bemyndigandet bygger på de svar som lämnats på den enkät som kommittén skickat ut. Det exakta beloppet avseende går inte att få fram med hjälp av befintlig statistik. Nettokostnaden är lägre eftersom biståndet är återbetalningspliktigt. Även om en viss del av de skulder som uppkommer efterges, jämkas eller preskriberas betalas en del av pengarna () tillbaka till staten (se kap. 25). Om man jämför med vad flera andra länder i lägger ut på ekonomiskt bistånd är beloppet inte särskilt högt. har ett betydligt högre anslag vilket beror på att de ger ett omfattande bistånd till nederländska medborgare som sitter i fängelse utomlands. De mycket höga kostnaderna för länder som t.ex. och förklaras av att de har omfattande sociala biståndsprogram för medborgare som är bosatta utomlands. Kommittén anser att det belopp som utbetalats i konsulärt ekonomiskt bistånd inte är orimligt högt. Med tanke på det stora antalet resenärer (gjordes över 8 miljoner utlandsresor) är det ett förhållandevis litet antal personer som fått ekonomiskt bistånd. Detta beror bl.a. på att resenärerna i allt högre utsträckning klarar sig själva. En annan viktig anledning till det är att UD och utlandsmyndigheterna varit så återhållsamma med att lämna ekonomiskt bistånd och i stället lagt ner mycket arbete på rådgivning och hjälp till självhjälp. Kommittén anser att utlandsmyndigheterna även i fortsättningen bör vara restriktiva med att lämna ekonomiskt bistånd. Kommittén har föreslagit vissa förändringar beträffande det varaktiga ekonomiska biståndet och bistånd till försvarare i brott- mål, som kan ge upphov till vissa besparingar (se kap. 12.9 och 14.13). Kommittén anser inte att det finns någon möjlighet att föreslå några ytterligare skärpningar i lagstiftningen, som skulle innebära minskade möjligheter att lämna bistånd. Ett sätt att få ned kostnaderna för verksamheten är att resenärerna i ökad utsträckning tar eget ansvar genom att försäkra sig. Kommittén har föreslagit vissa åtgärder för att öka allmän- hetens riskmedvetande och kunskap om möjligheten att försäkra sig vid utlandsvistelse (se kap 23.13). Utlandsmyndigheternas arbete med rådgivning och hjälp till självhjälp innebär att kostnaderna för personal och administration är relativt höga. En visst belopp flyter in till statskassan i form av Kostnader och avgifter för det konsulära biståndet avgifter för biståndet. Detta motsvarar dock inte på långa vägar de administrativa kostnaderna för biståndet. Att höja avgiften skulle bara innebära ett marginellt tillskott av resurser för staten. De svenska utlandsmyndigheterna kan, lika litet som andra länders utlandsmyndigheter, undandraga sig ansvaret att bistå de människor, som utan eget förvållande råkar i nöd utomlands. Genom det ökande resandet riskerar allt fler svenskar att råka ut för olyckor, naturkatastrofer m.m. utomlands. Utvecklingen mot ett allt större antal resenärer och därmed större krav på konsulärt bistånd kommer med all sannolikhet att fortsätta. Det betyder behov av beredskap för akuta konsulära insatser på samtliga utlandsmyndigheter eftersom tendensen är att resenärer i allt högre utsträckning söker sig även till nya resmål. Det betyder också behov av förstärkning av resurserna för konsulärt biståndsarbete på de tungt belastade myndigheterna. Det konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen och måste ges de resurser, den kompetens och det utrymme som arbetet kräver. Det konsulära ekonomiska biståndet är efterfrågestyrt. Det går därför inte att göra några exakta beräkningar av kostnaderna . Enligt kommitténs bedömning kommer dock inte de förslag som lämnats att innebära några nämnvärda ökade kostnader för staten. De kostnadsökningar som föreslås är marginella och bör genom omfördelning av resurser och rationaliseringar inom utrikesförvaltningen. Några av förslagen kan komma att innebära vissa besparingar. 25Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar UD ska inte längre kunna efterge eller jämka skyldigheten att betala tillbaka tillfälligt ekonomiskt bistånd. När det gäller åter- betalning av bistånd till försvarare m.m. i brottmål och till brottsoffer föreslås inte någon ändring i sak. UD:s rutiner för överlämnade av ärenden till kronofogdemyndigheten för indriv- ning och återredovisning av ärendena ses över i samråd med och i . Varaktigt ekonomiskt bistånd ska inte betalas tillbaka. När en utlandsmyndighet betalar kostnaden för lokal begravning av en svensk medborgare som avlidit utomlands ska kostnaden stanna på statsverket. I kommitténs uppdrag ingår att beskriva hur frågor om återkrav av konsulärt bistånd hanteras och vilken ekonomisk effekt detta får. I uppdraget ingår också att lämna förslag på hur återkrav av bistånd ska prövas och hur indrivning ska ske. En jämförelse ska också göras med övriga nordiska länder och andra länder inom EU. I detta avsnitt redogörs för när biståndet ska betalas tillbaka, hur mycket pengar som staten härigenom får tillbaka samt hur återkrav av fordringarna sker . Vidare lämnas förslag till vissa föränd- ringar vad gäller skyldigheten att återbetala ekonomiskt bistånd och av hanteringen av återkraven. Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar 25.2Återbetalning av det ekonomiska biståndet 25.2.1När ska biståndet betalas tillbaka? Den som har fått tillfälligt ekonomiskt bistånd är skyldig att betala tillbaka det. Om ett barn har fått bistånd är också barnets vårdnadshavare skyldig att betala tillbaka biståndsbeloppet och betala avgiften (2 § lag).