sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — För att kunna analysera effekterna av den snabbt ökade användningen av informationsteknologi behövs statistik som täcker investeringar och kapitalstockar i hård- resp. mjukvara. En central punkt i sammanhanget är att framtagandet av rättvisande deflatorer. För analysändamål krävs i allmänhet långa tidsserier. Jämförbarheten i den ekonomiska statistikens serier hämmas ofta av tidseriebrott. Användare tvingas då göra egna sammanlänkningar. Det vore värdefullt om SCB, som vanligen har bättre kunskap än användare om metodförändringar, kunde göra dessa länkningar och dokumentera gjorda justeringar. Restposter i NR. I NR finns betydande restposter i produk- tionsberäkningarna på olika delsektorer. Dessa bör reduceras i syfte att reducera osäkerheten vid tolkningen av uppgifterna. För att kunna värdera uppgifterna är det önskvärt med en ökad uppdelning av uppgifterna på bl.a. olika typer av lager. Underlagen för dagens investerings- statistik är begränsat och en utbyggnad framförallt för områden utanför industrin sysnes befogad. Ökad jämförelse mellan skilda serier. Inom arbetsmark- nadsstatistiken publicerar SCB dels arbetskraftsundersök- ningarna () dels den kortperiodiska sysselsättnings- statistiken (KS). Informationen från dessa båda källor ger ibland motstridiga signaler. Det är viktigt att det pågående arbetet med att klargöra orsaker till skillnader avslutas samt att SCB vid kommande publiceringar kommenterar kvarstående skillnader. Presentationen av den ekonomiska statistiken bör stärkas. Publicering av ekonomisk statistik utan ekonomisk tolkning av resultaten bör undvikas liksom publicering utan s.k. metadata (uppgifter över källor, metoder m.m.). En höjd ambitionsnivå när det gäller analysen av utfall liksom en avstämning av uppgifternas relevans jämfört med andra undersökningar t.ex. barometerdata borde kunna bidra till ett höjt kvalitetsmedvetande. Tillförlitligheten i uppgifterna bör alltid kommenteras. För NR-uppgifter, för vilka det är svårt att tillämpa traditionella statistiska osäkerhetsberäk- ningar, bör andra former av kvalitativa bedömningar redovisas. De svenska nationalräkenskaperna, användarsynpunkter och utvecklingsbehov Situationen för de svenska nationalräkenskaperna (NR) är i korthet tecknat: SCB har ansvar för NR-serier . Serierna omfattar för perioden , beräkningar av BNP från produk- tions- och användningssidan, samt redovisning av inkomster och utgifter på institutionell sektor, sysselsättningsdata tillkommer . Vissa data finns på kvartal , egentliga kvartals- räkenskaper finns . SCB har publicerat input/output- tabeller för åren 1964, 1968, 1969, 1975, 1980 och 1985. Full- ständiga balansräkningar med nationalförmögenhetsberäkningar finns avseende . De befintliga serierna har successivt byggts ut och materialet för de tidigare åren är betydligt mindre detaljerat än senare perioder. gjordes två större omläggningar. –Den svenska näringsgrensklassifikationen, SNI, lades om i all statistikredo-visning avseende 1993-1994 och framåt, och infördes i NR 1996 med till-bakaräkning till 1980. –Den största och mest omfattande omläggningen var anpassningen till reviderade internationella rekommendationer för NR, SNA 93/ENS 95, vars första etapp publicerades . Nya NR som alltså publicerades första gången börjar 1993. Ändringarna i förhållande till tidigare NR berör flera aspekter av räkenskapen. I sammanfattning omfattar förändringarna –revidering av källor och beräkningsmetoder. –ny metod för fastprisberäkningar Det har också tagits fram en serie data avseende perioden 1980- 1992. Dessa omfattar BNP beräknat från produktions- och användningssidan, på en relativt aggregerad nivå, och offentliga sektorns inkomster och utgifter med saldoposten finansiellt sparande. Omläggningen var således mycket genomgripande och är ännu inte till fullo genomförd. Systemet är alltså inte fullt utbyggt efter omläggningen. Komplettering sker efterhand och kommer att pågå . Eftersom nationalräkenskaperna är ett så omfattande och mång- facetterat system så är också kraven från olika typer av användare mycket skiftande. Nedan sammanfattas i korthet kraven på olika delar av systemet eller från olika användarkategorier, så som de uppfattas från SCB som producent av räkenskaperna. Här har också vägts in eller sammanfattats utvecklings- och utbygg- nadsbehov som från ett producent-perspektiv känns angelägna. Kvartalsräkenskaperna är den del av räkenskaperna där användar- behoven uttrycks tydligast. Mest dominerande är två önskemål: räkenskaperna ska presenteras snabbt (snabbare) och de ska vara tillförlitliga. Måttet på tillförlitlighet är att de inte ska behöva revideras vid senare tillfällen. Alltså rätt från början. Det som tillmäts störst betydelse är att tillväxten mäts riktigt. Uppen- barligen är dessa båda krav delvis motstridande och det gäller att göra en rimlig avvägning. Inom ramen för kvartalsräkenskaperna finns ett antal områden där ytterligare utveckling och förbättring vore önskvärda men där resurserna är otillräckliga. –säsongrensning och dagkorrigering –översyn av kvartalsmönster –utbyggnad med vissa variabler –viss presentation och dokumentation De årliga nationalräkenskaperna består av två huvuddelar. Produkträkenskaperna, som görs i ett system av tillgångs- och an- vändningstabeller, omfattar beräkningarna av BNP från produk- tions- och användningssidan. Sysselsättningsberäkningarna kan också sägas ingå i produkträkenskaperna. Tillgångs- och använd- ningstabellerna är basen för input/outputtabellerna. Sektorräkenskaperna är en redovisning av institutionella sektorer med konton för primär och sekundär inkomstomfördelning där saldot är sektorvis finansiellt sparande. Produkträkenskaperna är vad gäller detaljrikedom relativt väl ut- byggda. Det kan visserligen sägas att den produktindelning på cirka 400 produktgrupper som används som beräkningsnivå är relativt grov internationellt sett. Det finns dock inget som tyder på att vi med det dataunderlag som står till buds skulle vinna något på att ha en mycket finare produktindelning. Problemen i den delen av NR ligger dels i vissa problem med avstämningarna mellan tillgång och användning på några produkt- grupper, det vore också önskvärt med bättre avstämning mellan produktion och sysselsättning. Ett annat problem är att vi saknar branschvisa kapitalstockar, och därmed kapital- förslitningsberäkningar. Ytterligare ett problem är att vi ligger alltför långt efter tidsmässigt i framställningen av input/outputtabellerna. Problemen med bristande produktvis avstämning kan i viss utsträckning lösas inom NR. Det gäller framförallt tjänste- branscherna, där en del av problemen får hänföras till att alla avstämningar inte hanns med inför publiceringen . De bristande avstämningarna har med all sannolikhet inte någon effekt på BNP, men är mycket besvärande för användare av input/ outputtabeller. Avstämningsproblem vad gäller varorna beror till en del på bristande avstämning mellan varuproduktionsstatistiken och utrikeshandelsstatistiken, det kan röra klassificeringen av varor likaväl som värdeuppgifter. En bättre samordning mellan dessa statistikgrenar kunde underlätta för NR och förbättra kvaliteten på En bättre samordning mellan sysselsättningsstatistik och produktionsstatistik skulle också förbättra kvaliteten och underlätta för NR. Det gäller i lika hög grad kvartals- En ordentlig inputundersökning skulle också förbättra kvaliteten i NR, vara ett stöd i avstämningarna och förbättra input/ Metoder och underlag för deflatering av producenttjänster är ett område där förbättring är önskvärd. Den nuvarande bristen på relevanta prisindex gör att de metoder som fått tillgripas inte är Bristerna leder inte till att tillväxttakten blir allvarligt felskattad, men är besvärande vid produktivitets- beräkningar och andra branschanalyser. Några av bristerna i den befintliga tidsserien 1993-1998 kommer att kunna åtgärdas i samband med en kommande revidering som planeras att publiceras 2002. Denna är framförallt föranledd av att de stora omläggningarna i statistiksystemen som skett de senaste åren har givit upphov till ett flertal brott i statistiken, vilka nu ska Tidsserier med data , , med något större detaljeringsgrad, och mer kompletta än de som finns, kommer inte att tas fram förrän den reviderade räkenskapen Tidsserierna för perioden ska knytas till, och bygger delvis på, serierna , och det är inte meningsfullt att börja beräkna dem innan tabellerna för den senare Detsamma gäller för input/outputtabeller. Det är ett omfattande arbete att ta fram dessa, och den planerade revideringen kommer att medföra att underlaget för input/outputtabellerna ändras. grund av den stora efterfrågan på I/O-tabeller kommer ändå en preliminär tabell avseende 1995 att tas fram , trots det dubbelarbete detta medför. Möjligheten att ta fram kapitalstocksberäkningar är delvis ett Det plattformsbyte som SCB gjorde i slutet på 1990- talet medförde att alla de program och system som då fanns i stordatorn måste ersättas. För NR som har ett stort antal beräkningssystem, och ett komplicerat system för sammanställ- ningarna innebar detta en enorm kapitalförstöring då alla befintliga program och system blev oanvändbara och måste byggas upp på Arbetet med uppbyggnad av de nya systemen beräknas inte Systemet för kapitalstockar kommer i bästa fall att kunna påbörjas , men några resultat kan knappast komma fram . Det viktiga saldot i sektorräkenskaperna är det sektorvisa finansi- ella sparandet, som i NR framkommer som ett saldo av reala transaktioner. I NR-systemet ingår också finansräkenskaperna (FiR) där samma saldo kan beräknas utifrån förändringar i finansi- ella tillgångar och skulder. är det för vissa perioder stora skillnader mellan det finansiella sparandet beräknat i NR respektive FiR. Detta är givetvis ett stort problem för användarna och det skulle vara värdefullt att kunna göra en större utred- ningsinsats för att klarlägga orsakerna, och att vidta åtgärder för bättre avstämning. har, vilket delvis har kommenterats, ett stort antal omläggningar av nationalräkenskaperna gjorts. Det är änd- ringar i klassifikationer och redovisningar, såväl som förändrade principer för bokföring och revideringar av siffermaterial. Detta innebär att de NR-serier som finns innehåller en mängd tidsseriebrott av olika karaktär. Det är endast på aggregerad för- sörjningsbalansnivå som en relativt obruten serie kan presenteras. Data är också ganska svåra att få tillgång till på ett enkelt sätt. Ofta är den enda möjlighet som står till buds att söka i ett stort antal publikationer. Det vore önskvärt att kunna bygga upp en databas med de tidiga tidsserierna, att göra en samman- hängande dokumentation av brotten, och att presentera serier där brotten så långt möjligt är åtgärdade. Ett generellt problem i NR är svårigheterna att fånga det som ibland kallas den dolda ekonomin eller den svarta ekonomin. Det gäller sådana verksamheter som i princip är lagliga men som inte rapporteras till skattemyndigheterna eller till statistiska undersökningar. Sådana verksamheter ska ingå i NR- redovisningen, och de mät- och beräkningsmetoder som används, gör att de åtminstone i viss utsträckning fångas. Dessutom görs tillägg i NR-beräkningarna. Tilläggen bygger på ett svagt underlag och det är angeläget att få fram bättre uppgifter som underlag för beräkningarna. I NR-beräkningarna förekommer ett antal residualer och rest- poster. Det är till exempel restposter i beräkningen av BNP från produktions- och användningssidan. Andra restposter fram- kommer som skillnader mellan totaler givna från en viss källa och detaljfördelningar på branscher etc. som är framkomna ur andra källor eller genom beräkningar. I viss utsträckning kan detta bero på användningen av administrativa material som åsätts bransch- koder från Företagsdatabasen, och att denna innehåller ett antal enheter där branschkod saknas. Restposterna i de produktvisa beräkningarna i I/O-systemet har redan Förekomsten av restposter kan orsaka större eller mindre problem för användarna, men rimligen underlättar det om antalet restposter liksom storleken på dessa kan hållas så små som möjligt. Det borde utredas om det är lämpligt/möjligt att ta bort de restposter som finns. Det finns ett aldrig sinande behov av dokumentation av NR, av olika slag. Dels finns det de som efterfrågar en lättillgänglig översikt över NR-systemet, hur det är konstruerat, begrepp och samband mellan olika delar, och hur man använder uppgifterna. Sedan finns det efterfrågan på en detaljerad beräkningsdoku- mentation med källor och metoder. Just nu pågår arbete med dokumentation av de definitiva årsberäkningarna, omfattning, källor och beräkningsmetoder. Denna dokumentation görs enligt direktiv från och har till primärt syfte att möjliggöra studium av att de olika ländernas beräkning av BNI görs i enlighet med ENS 95, och att EU-avgiften därmed blir rättvist fördelad. Det innebär att den endast omfattar de årliga produkträken- skaperna i löpande priser. Dokumentationen behöver alltså kompletteras med en beskrivning av fastprisberäkningsmetoderna, beskrivning av sektorräkenskaperna, och en dokumentation av kvartalsräkenskaperna. Utöver det som omfattas av det egentliga NR-systemet, finns det intresse av fördjupade eller kompletterande redovisningar av olika delar av ekonomin. Dessa kan presenteras i form av s.k. satellit- räkenskaper. I sådana kan man antingen komplettera de traditio- nella NR-tabellerna med ytterligare information, eller man kan tillåta sig alternativa redovisningar med delvis andra definitioner. Det är tydligt att det finns ett ganska starkt ökande intresse för satelliträkenskaper till NR. Exempel på sådana är miljöräkenskaper, turisträkenskaper, satelliträkenskaper för hälso- och sjukvård, arbetskraftsräkenskaper, socialräkenskapsmatriser och ESSPROS (of integrated Social Protection Statistics). NR gör turistsatellitkonto på uppdrag, SCB gör miljöräken- skaper, NR tar fram vissa uppgifter till satelliträkenskaper för hälso- och sjukvård, NR gör beräkningar till ESSPROS. En socialräkenskapsmatris har beräknats för ett enstaka år. har NR inte resurser att på ett tillfredsställande tillgodose de behov av satelliträkenskaper, eller underlag till satelliträkenskaper, som efterfrågas. EU-kraven på NR är stora och växande. Till ENS-förordningen är knuten en leveransplan med beskrivning av leveranstider och tabellinnehåll. Leveransplanen innehåller ett stort antal obligatoriska tabeller, men också ett antal frivilliga tabeller. lämnar just nu i stort sett endast de data som är obliga- toriska, trots att vi har flera av de frivilliga uppgifterna. Leveran- serna är tunga och arbetskrävande och skulle behöva ett IT-stöd som vi inte har prioriterat. lever inte heller helt upp till de krav på obligatoriska uppgifter som ställs i förordningen. Det som saknas är framförallt tidsserier för år . Dessutom klarar inte just nu kraven på preliminära branschvisa årstabeller, som ska lämnas . Det saknas statistikunderlag för detta eftersom före- tagsstatistiken inte kan lämna underlag för en preliminär NR- beräkning i så god tid som skulle krävas. Vad gäller kvartalsräkenskaper saknas vissa variabler. Det är kvartalsvisa förädlingsvärden i löpande priser och branschvisa lönesummor. Utvecklingsarbete pågår och avsikten är att komplettera beräkningarna . Andra EU-krav rör statistik om den offentliga sektorn. Inom detta område pågår en successiv utbyggnad. har uppbyggnad av en kvartalsvis sektorräkenskap för offentliga sektorn påbörjats. är där i fas med utbyggnadskraven. Action Plan on EMU Statistical Requirements som antogs av identifieras vissa framtida behov av statistik. För nationalräkenskaperna handlar behoven mycket om uppsnabbning av kvartalsräkenskaperna i förhållande till nuvarande krav. Utbyggnader rör offentliga sektorn, vilket redan har kommenterats, samt kvartalsvisa sektorräkenskaper för alla sektorer.