sou · GPB34d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I reservationen fram- hålls bl.a. att man inte motsätter sig ambitionen att inspektionens resurser avsätts på föreslagna sätt för insatser i EU och internatio- nellt arbete, men att en sådan verksamhet inte skall finansieras via avgifter, eftersom det då inte finns något samband mellan avgift och motprestation för den delen av verksamheten. Enligt reservationen är en rimlig utgångspunkt i fråga om avgiftsfi- nansieringen att hälften avgiftsfinansieras och hälften skatte- finansieras. I reservationen framförs också att verksamheten måste delas upp på undergrupper för att få en mera preciserad bedömning av vad som å ena sidan innebär att fullgöra politiska ambitioner i Kemikalieinspektionens budget och finansiering det internationella arbetet och å andra sidan att fullgöra de inspektioner, tillståndsprövningar m.m. som är en följd av svensk lagstiftning. Sammanfattning av det särskilda yttrandet Enligt det särskilda yttrandet kommer en mycket stor del av Kemi- kalieinspektionens arbetsuppgifter att präglas av miljömålet Giftfri miljö utan att några ekonomiska konsekvensanalyser gjorts av regeringen eller att resurser har avsatts för detta åtagande. Detta arbete bör finansieras via statsbudgeten. En framtida fördelning av Kemikalieinspektionens intäkter bör enligt yttrandet snarare ligga från avgifter och från statsbudgeten. 8.3Sammanfattning av våra förslag till resurser för åren 2001–2003 I detta avsnitt presenterar vi vårt sammanfattande förslag till budget 2001–2003. Våra förslag och överväganden kring enskilda verksamheter har vi redovisat i kapitel 7. Förslag till finansiering av verksamheten lämnas i avsnitt 8.4. Sammanfattning av våra förslag: föreslås en total budget på . föreslås en total budget på . föreslås en total budget på . Budgetförslagen ovan innebär: förstärkningar motsvarande totalt följande antal årsarbetskrafter : –: Ytterligare 21 årsarbetskrafter –: Ytterligare 18 årsarbetskrafter –: Ytterligare 6 årsarbetskrafter totalt ytterligare – 2003 för framför allt konsultkostnader, resekostnader samt informationsändamål. Kemikalieinspektionens budget och finansiering Resurserna avser förstärkningar av följande verksamheter: EU-inriktat riskbedömnings- samt riskbegränsningsarbete, Arbetet som huvudansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (arbete med strategi, etappmål och handlingsplan samt övrigt pådrivande, samordnande, uppföljande och utvär- derande arbete), EU-inriktat arbete med bekämpningsmedel. Operativ tillsyn enligt 14 kapitel, arbetar cirka 140 personer vid Kemikalieinspektionen. Det motsvarar sammanlagt cirka 125 årsarbetskrafter. När Kemikaliein- spektionen var nybildad fanns 65 tjänster. Myndigheten har alltså fördubblats sedan de bildades . Den totala budgeten omfattar () . En ny fördjupad prövning behövs Vi har konstaterat att det finns flera osäkra faktorer som spelar in i bedömningen av den framtida verksamheten på kemikaliekontrollens område. Inte minst EU:s framtida utveckling på kemikalieområdet med en ny kemikaliestrategi, en eventuell kemikaliemyndighet samt arbetet med en miljöorienterad produkt- politik kan få konsekvenser för vilken väg det nationella arbetet bör gå och vilka resurser det kommer att kräva. Även upplägg- ningen av det faktiska arbetet mot miljökvalitetsmålen kommer att få konsekvenser för Kemikalieinspektionens omfattning och inriktning. Vi har därför i denna utredning haft ett tidsperspektiv på verksamhetens inriktning, omfattning, budget och finansiering som omfattar omkring , dvs. åren 2001–2003. Kemikalie- inspektionen, eller en särskild utredning, bör ges i uppdrag att göra en ny fördjupad prövning av kemikalie- kontrollen och Kemikalieinspektionen. En sådan prövning bör ske mot bakgrund av, dels de ovan nämnda osäkerhetsfaktorerna inom EU, dels de närmaste årens utveckling i förhållande till de etappmål som sätts till Giftfri miljömålet. Kemikalieinspektionens budget och finansiering Vi har frågat oss om det går att omdisponera medel inom Kemika- lieinspektionen. Enligt vår bedömning innebär den kraftiga ambi- tionshöjning av kemikaliekontrollen i och med Giftfri miljömålet och de nya riktlinjerna inom kemikaliekontrollen samt det resurs- krävande EU-arbetet, att de flesta verksamheter behöver förstärk- ningar. Vi har inte funnit någon verksamhet som kan skäras ned för att på så vis frigöra de resurser som skulle behövas för att täcka de förhållandevis stora behov som pekats ut i kapitel 7. Dessutom handlar det enligt vår bedömning om behov av att snabbt förstärka Kemikalieinspektionen på strategiskt viktiga områden, inte minst med anledning av den påbörjade reformering av EU:s kemikaliear- bete. Dessutom bedömer vi att viss kompetens saknas eller behöver byggas ut genom nyanställningar, t.ex. nationalekonomer, jurister, andra samhällsvetare samt personer med erfarenhet från näringslivets miljöarbete, men också erfarna riskhanterare. Mot denna bakgrund återstår i huvudsak tillskott av resurser som möjliggör nyanställningar av personer med lämplig kompetens. Kan EU:s pågående förändringar inom kemikaliekontrollen innebära resursbesparingar? Vi har konstaterat att utvecklingen inom EU på kemikaliesäker- hetsområdet innebär en osäkerhet. Vi vet ännu inte hur den kom- mande nya kemikaliestrategin kommer att ha för inriktning eller hur den kommer att genomföras. Inte heller vet vi om det kommer att bli någon gemensam kemikaliemyndighet i EU. Den allmänt ökande omfattningen av miljöarbete inom EU:s med- lemsstater och särskilt det arbete som pågår med att utveckla en ny kemikaliestrategi inom EU, ger anledning att förvänta sig att också andra medlemsstaters resursinsatser för att förbättra kemikaliear- betet kommer att öka. Även näringslivets ökande medvetenhet om vikten av god kemikaliekontroll och deras insatser på området bidrar till möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet. Vi föreslog dessutom i Varor utan faror (SOU 2000:53) att tillverkarna och importörerna själva måste ges ansvar för dataframtagning och pre- liminära riskbedömningar. Kemikalieinspektionens budget och finansiering Det är dock viktigt att betona att ambitionsnivån som anges i det svenska miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är betydligt högre än den som finns i andra länders kemikaliestrategier. De förslag som vi lämnar om företagens utökade ansvar är alltså en förutsättning, men långtifrån tillräckligt för att kunna uppnå Giftfri miljömålet. Våra förslag till resursförstärkningar för perioden –2003 handlar om att Kemikalieinspektionen skall verka för att EU:s kemikaliekontrollarbete och övrigt internationellt kemikaliearbete får en inriktning som gör att målet Giftfri miljö och dess etappmål kan nås. Om beslut fattas om att inrätta en gemensam kemikaliemyndighet inom EU (se avsnitt 5.5) bör det kunna innebära att medlemsländernas arbete med bl.a. riskbedömningar kan effektivi- seras. På kortare sikt, dvs. vi har att bedöma, kan vi dock inte se att ett sådant beslut får någon inverkan på Kemika- lieinspektionens arbete och resursbehov. Det tar tid att inrätta en myndighet. Sannolikt kommer den nya kemikaliestrategin att innebära en förhöjd ambitionsnivå på kemi- kaliekontrollen inom EU. Detta kommer sannolikt att innebära ökade resursbehov hos medlemsländerna under då den nya kemikaliestrategin skall utformas och genomföras. Några resursbesparingar för den nationella kemikaliekontrollen kan vi därför inte se den närmaste femårsperioden. Däremot bedömer vi att en offensiv EU-gemensam kemikaliepolitik, som också inklude- rar en arbetsfördelning mellan medlemsländerna och en eventuell gemensam myndighet, är en förutsättning för att vi överhuvudtaget skall kunna uppnå miljömålet Giftfri miljö . Kemikalieinspektionens budget och finansiering Vilka verksamheter föreslås förstärkas? Vi har i kapitel 7 beskrivit de olika verksamheterna samt lämnat våra överväganden och förslag till vilken ambitionsnivå som behövs –2003 för respektive verksamhet. Samman- fattningsvis föreslås förstärkningar av följande områden: Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (etappmål, handlingsplan, pådrivande, samordning, uppföljning, utvärdering, varor) Tillsyn enligt 14 kap. I nedanstående tabell redovisas de förstärkningar (i antal årsarbets- krafter) som vi föreslår bör ske –2003. Kemikalieinspektionens budget och finansiering Förslag till verksamheter som kemikaliepolicyn, nya ämnen EU och internationellt, risk- andra direktiv samt interna- övrigt internationellt (riskbe- Övrigt arbete p.g.a. huvudan- svaret för Giftfri miljömålet, strategiarbete, pådrivande, projekt om kem.prod. andra varor, branschdialoger, Operativ tillsyn och tillsyns- Tabell 8.1 Vårt förslag till resursförstärkningar (i årsarbetskrafter) för olika verksamheter. Kemikalieinspektionens budget och finansiering Till de ovanstående förslagen till förstärkningar i årsarbetskrafter tillkommer vårt förslag på totalt –2003 för övriga kostnader. Dessa övriga kostnader inkluderar kostnader för resor, imformationsinsatser och konsulter (se kapitel 7). Sammanfattningsvis föreslås en total budget på för . föreslås en total budget på och föreslås en total budget på . 8.4Förslag till finansiering av Kemikalieinspektionen Våra bedömningar och förslag: Kemikalieinspektionen bör finansieras med skattemedel och med avgifter från företagen. Kemikalieinspektionens alla verksamheter kan inte finansieras med avgifter eftersom sambandet mellan vissa verksamheter och de företag som betalar avgifterna är för svagt. Det är svårt att fastställa en exakt och tydlig gräns för hur mycket av Kemikalieinspektionens verksamhet som kan och bör finansieras med avgifter respektive skatter. Vi ser sammanfattningsvis svårigheter i att, i någon större utsträckning, utöka avgiftsuttaget för nuvarande betalare. De resursförstärkningar som vi föreslår bör därför huvud- sakligen ske med skattemedel. Förslag till principer för hur mycket av de olika verksam- heterna som kan och bör avgiftsfinansieras lämnas. Från och med finansieras Kemikalieinspektionens verksamhet huvudsakligen via ett ramanslag. Det innebär att medel anvisas över statsbudgeten. Kemikalieinspektionen skall dock ta in avgifter som motsvarar större delen av ramanslaget. Dessa avgifts- intäkter redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Kemikaliein- spektionens ramanslag motsvaras till av avgifter och till av budgetmedel. Kemikalieinspektionens budget och finansiering De avgifter som tas ut för att finansiera Kemikalie- inspektionen gäller för prövning och tillsyn. Avgifterna anges i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt , förordningen (1999:942) om kemikalieavgifter m.m. samt Kemikalieinspektionens föreskrifter om kemiska produkter och biotekniska organismer (KIFS 1998:8). Intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten redovisas till inkomsttitel. Vissa inkomster från prövningsverksamhet enligt EG-direktiv eller uppdrag inom EU får disponeras av myndigheten. I dessa ingår inkomster för sådana prövningsuppgifter m.m. som fördelas mellan EU:s medlemsländer. Kemikalieinspektionen har i UFP föreslagit att en större andel än av verksamheten finansieras med skattemedel. Skälet för detta är enligt Kemikalieinspektionen att en betydande del av den volymökning som föreslås innebär arbete med kemikalier i andra varor än kemiska produkter. Kemikalieinspektionen ifrågasätter därför om det nuvarande avgiftskollektivet – dvs. främst tillverkare och importörer av kemiska produkter – då är rätt avgiftskollektiv. Kemikalieinspektionen framför att sambandet mellan förorenaran- svaret och avgiftsskyldigheten är i väsentlig utsträckning så ut- tunnat eller obefintligt att annan finansiering bör väljas för sådan verksamhet. Särskilt markant blir detta när det gäller kemikalier i importerade varor. Kemikalieinspektionen anför också skäl att för sådant arbete som följer av att skall ha en tätposition i EU- arbetet och i annat internationellt arbete, bör finansiering ske med skattemedel. Kemikalieinspektionen anser vidare att avgiftsfinansi- ering av andra verksamheter också kan diskuteras, exempelvis arbetet med miljömålsuppdraget och vissa regeringsuppdrag. Kemikalieinspektionen förslag till finansiering framgår av Bilaga 2. Sammanfattningsvis föreslås att av de totala kostna- derna 2003 finansieras med skattemedel och med olika typer av avgiftsmedel. Av de totalt föreslagna tillskotten finansieras med skattemedel och med avgifter. föreslår Kemikalieinspektionen att finansieras med budgetmedel och med avgifter. För att få ytterligare underlag inför våra ställningstaganden om finansieringen av Kemikalieinspektionen har vi givit Ekonomistyr- ningsverket (ESV) ett uppdrag. ESV har redovisat uppdraget i Kemikalieinspektionens budget och finansiering form av en underlagsrapport som behandlar regler och riktlinjer för avgiftsbelagd verksamhet, gränsdragningen mellan skatt och avgift, avgiftskonstruktioner, tillsynsverksamheters avgifts- kontruktion samt analys av finansieringen av Kemikalie- inspektionens verksamhet. ESV:s underlagsrapport till utredningen återfinns i sin helhet som Bilaga 3 i detta betänkande. Som ytterligare ett underlag för våra ställningstaganden har vi haft diskussioner om finansieringen med framför allt den kemiska indu- strins branschorganisationer, dvs. företrädare för de företag som betalar avgifterna. Vid diskussionerna har företrädare från Kemi- kontoret, Plast- och Kemibranscherna, Kemisk-tekniska leveran- törsförbundet samt deltagit. 8.4.1Principer för fördelning mellan skattefinansierad verksamhet och avgiftsfinansierad verksamhet Offentliga inkomster består huvudsakligen av skatter och avgifter. Skillnaden mellan skatter och avgifter är enligt regeringsformen samt förarbetena, att skatt är tvångsbidrag till det allmänna utan direkt motprestation, medan en avgift däremot motsvaras av en direkt motprestation från statens sida. Det är som fattar beslut om skatter. kan inte delegera beslut om skatter. Beslut om offentligrättsliga avgifter kan däremot delegeras till regeringen eller en myndighet. Vid tillsynsverksamhet finns enligt ESV inte alltid ett direkt sam- band mellan avgiften och den prestation som staten svarar för. I dessa fall finns däremot ett samband mellan den statliga verksam- heten och den grupp företag som genom avgifter finansierar verk- samheten. Kollektivet svarar för sambandet, inte de enskilda före- tagen. När verksamheten riktar sig till ett litet antal lätt identifier- bara tillsynsobjekt finns ett klart samband mellan avgift och prestation. Vid stigande antal tillsynsobjekt blir sambandet svagare för att i vissa fall upplösas. Tillsynsavgifter betraktas enligt ESV vanligen som avgifter och har ofta karaktären av kollektiva avgifter, men steget till punktskatt är inte långt. För att avgöra vad som kan anses vara skatt eller avgift måste en bedömning göras i varje enskilt fall. Vägledning finns i förarbetena till regeringsformen och i praxis. Kemikalieinspektionens budget och finansiering Gränsdragningen har ofta aktualiserats vid tillfällen då myndig- heter ska finansiera tillsynsverksamhet med avgifter. I ESV:s underlagsrapport finns redovisat ett antal fall som varit föremål för prövning (se Bilaga 3). I ett fallen, , har Regeringsrätten vid lagprövning enligt 11 kap. 14 § regeringsformen bedömt frågan om en kemikalieavgift för finansiering av Kemikalieinspektionens verksamhet var att anse som en skatt eller en avgift. Regeringsrätten betraktade sammanfattningsvis kemikalieavgiften som en allmän produktavgift utan direkt anknytning till någon motprestation från Kemikalieinspektionens sida. Kemikalieavgiften uppfyllde således inte avgiftskriteriet om motprestation. Regeringsrätten hänvisade dock till att gränsen mellan skatt och avgift är flytande och att ett visst utrymme för en vidare bestämning av det statsrättsliga avgiftsbegreppet inte kunde uteslutas. Regeringsrätten kom därför fram till att författningsregleringen inte var uppenbart felaktig. För att vara säker på att avgiften verkligen är en avgift måste, enligt ESV:s bedömning, motprestationen riktas direkt mot den beta- lande genom t.ex. prövning, faktisk tillsyn eller dylikt. ESV framhåller att avgiftskriteriet sannolikt också uppfylls om avgiftskollektivet kan definieras väl och att rimligt samband före- ligger mellan den prestation som myndigheten utför och summan av de avgifter som avgiftskollektivet erlägger. ESV konstaterar att lagreglerade avgiftsuttag teoretiskt kan vara konstruerade på många olika sätt utan att avgiftsuttaget strider mot lag eller grundlag. Däremot kan avgiftsuttaget vara mindre lämpligt även om det till nöds uppfyller de formella kraven. Erfarenhets- mässigt bör därför avgiftssystemet konstrueras så att tydligt sam- band erhålls mellan avgift och motprestation. I annat fall ökar enligt ESV risken för att avgiftssystemet ifrågasätts från såväl avgiftskollektivet som rättsvårdande instanser. I ESV:s underlagsrapport (Bilaga 3) redovisas också frågor om själva avgiftskonstruktionen, t.ex. fast avgift, rörlig avgift, och omsättningsavgift m.m. I ESV:s underlagsrapport redovisas också exempel på hur olika statliga tillsynsverksamheter finansieras med avgifter. Slutsatsen är att avgiftskonstruktionerna varierar mycket. Den praxis som gäller, i form av befintliga avgiftskonstruktioner, kan alltså ge utrymme för många olika konstruktioner. Kemikalieinspektionens budget och finansiering I ESV:s underlagsrapport redovisas vilka kostnader som normalt bör täckas i den avgiftsbelagda verksamheten. Att kostnader som är direkt förenade med den avgiftsbelagda verksamheten skall tas med i kostnadsunderlaget för att beräkna avgiftsnivån betraktas som givet. Vilka indirekta kostnader som ska avgiftsfinansieras är däremot inte alltid självklart. Exempel på gemensamma kostnader som i regel skall belasta både den anslagsfinansierade och den avgiftsfinansierade verksamhet är: ledning, administrativt stöd, bibliotek, lokaler, IT-tjänster, avskrivningar, räntor samt personalvård. Avgifter inom ett specifikt avgiftsområde ska beräknas så att de täcker en rättvisande andel av dessa kostnader. När det gäller kostnader som i vissa fall bör täckas av den avgifts- belagda verksamheten anger ESV sådana kostnader som kan utgöra en andel av myndighetens kostnader för allmän metodutveckling, forskning, historiskt utvecklingsarbete, EU-arbete, arbete med föreskrifter och allmänna råd. Vägledning för om kostnaderna skall ingå är hur stark kopplingen är till den motprestation som erhålls. Av betydelse är även bemyn- digandet som ger myndigheten rätt att ta ut avgifter. Formule- ringen att myndigheten skall finansiera prövning och tillsyn med avgifter är exempelvis en snävare avgränsning av kostnadsmassan än om myndigheten ska finansiera verksamheten med avgifter. När det gäller sådana kostnader som sällan skall tas med vid beräk- ning av avgifterna anger ESV kostnader för överklaganden, remisser samt rådgivning och information som följer av den avgiftsfria serviceskyldighet som gäller enligt förvaltningslagen (1986:223). 8.4.2Hur mycket kan och bör avgiftsfinansieras av Kemikalieinspektionens verksamhet? Vi kan konstatera att för finansieras inspektionen med olika avgifter respektive skatt enligt följande prognos som upp- rättats till underlaget för fördjupad prövning. Med avgifter avses här samtliga avgiftsintäkter oavsett hur de redovisas. Avgifts- intäkterna redovisas här inklusive övriga inkomster men exklusive vissa avgiftsintäkter enligt EU-direktiv. Kemikalieinspektionens budget och finansiering Tabell 8.2 Kemikalieinspektionens intäkter (). beräknas verksamheten således finansieras till genom avgifter. Enligt den planering som genomfördes av Kemikalieinspektionen för upprättandet av UFP beräknades skattefinansie- ringen uppgå till drygt en fjärdedel av verksamheten . Den skattefinansierade andelen och den totala resursårgången beräknas öka . Nedanstående resursuppgifter inkluderar såväl befintliga som till- kommande resurser för åren 2001–2003 enligt UFP. Tabell 8.3 Resurser för perioden –2003 enligt Kemikalieinspek- tionens UFP Det ovan angivna beloppet för inspektionens totala verksamhet, , inkluderar följande sju verksamhets- grenars personella kostnader på . Kemikalieinspektionens budget och finansiering omfattar lönekostnader inklusive myndighetsgemensamma resurser. Övriga kostnader på , som avser t.ex. kostnader för vissa informationsinsatser, konsulter och resor, beaktas inte i nedanstående sammanställning. Tabell 8.4 Kemikalieinspektionens kostnader och finansiering av olika verksamhetsgrenar. Baserat på Kemikalieinspektionens förslag i UFP för . Som framgår av sammanställningen beräknas andelen som skattefi- nansieras variera mellan för de olika verksam- hetsgrenarna enligt underlaget för fördjupad prövning. Av beskrivningen av Kemikalieinspektionens förslag framgår att verksamhetens omfattning ökar och att huvuddelen av ökningen avses finansieras med skattemedel. Vi kan med stöd av ESV:s underlagsrapport dra slutsatsen att alla verksamheter inte är möjliga - eller i vart fall inte lämpliga - att finansiera med avgifter. De verksamheter som ESV betraktar som tveksamma att finansiera med avgifter som tas ut av tillverkare och importörer av kemiska produkter redovisas i följande punkter. Verksamhet där avgifter inte kan tas ut med stöd av bemyndi- gandet i . Bemyndigandet ger stöd för att ta ut Kemikalieinspektionens budget och finansiering avgifter för myndigheters kostnader för prövning eller tillsyn enligt balken eller dess föreskrifter samt med stöd av EG:s för- ordningar inom balkens tillämpningsområde (27 kap. 1 §). Varuinriktade åtgärder där avgiftskollektivet inte kan definieras tillräckligt väl. Internationellt arbete som har svagt samband med prövning och tillsyn i det företagskollektiv som ska finansiera verksam- heten. Vissa uppdrag från regeringen samt uppdrag från offentliga utredningar och andra. Definitionen av prövning och tillsyn enligt bemyndi- gande har även implikationer på andra myndigheters verksamhet enligt . Kemikalieinspektionens bedömning av vad som ryms inom bemyndigandet framgår i Bilaga 3. Enligt ESV är det sannolikt att definitionen skiljer sig mellan olika myndigheter som bedriver avgiftsbelagd verksamhet inom område. När det gäller den fördelning av finansieringen på avgifter respek- tive skatter som Kemikalieinspektionen gjort i underlaget för för- djupad prövning förefaller den enligt ESV att vara rimlig mot bakgrund av att gränsen mellan skatt och avgift är ganska flytande. ESV poängterar dock att det är mycket svårt att fastställa en tydlig gräns för hur mycket som ska finansieras med avgift eller med skatt för den aktuella verksamheten. ESV pekar på att de svårigheter som är förbundna med att utöka avgiftsuttaget för nuvarande betalare, eller att finna nya betalare, huvudsakligen kan härledas till att sambandet mellan verksamheten och enskilda företag är svagt. Detta innebär att även annan fördelning än den inspektionen före- slagit, avseende finansieringens fördelning på avgifter och skatter, kan vara rimlig enligt ESV. Ur ett statsrättsligt perspektiv kan verksamheten helt finansieras med skatt genom att verksamhet flyttas från avgifts- till skattefinansierad verksamhet. Enligt ESV kan det motsatta, att flytta verksamhet från den skattefinansierade till den avgiftsfinansierade delen, endast ske i mindre omfattning. Kemikalieinspektionens budget och finansiering I finansieringsfrågan har Kemikontoret Plast- och kemibranscherna och Kemiska – låtit jur.dr. utarbeta en PM om gränsdragningen mellan skatt och avgift inom Kemikalie- inspektionens verksamhetsområde. I denna PM görs en utförlig redovisning av rättsläget i den aktuella frågan. Därvid görs en särskild granskning av Kemikalieinspektionens underlag för fördjupad prövning (UFP). Leidhammars slutsats är att en avgiftsfinansiering av de i UFP:en begärda resurstillskotten till arbete med internationella frågor inte är konstitutionellt tillåten. Våra bedömningar och förslag