sou · GPB324d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Barnbidragets roll i den horisontella utjämningen innebär att statens utgifter för bidraget blir höga. Alternativet vore lägre skatteinkomster. Utgångspunkter för utredningens analyser och förslag Bostadsbidraget för barnfamiljer är inkomstprövat och därmed enbart riktat till barnfamiljer med låga inkomster. Den del av familjestödet som ger högst marginaleffekter är bostadsbidraget. Bostadsbidraget har också konsumtionsstyrande inslag, genom att bidraget är kopplat till bostadsyta och bostadskostnad. Utredningens uppgift enligt direktiven är att pröva möjligheter att förändra de familjeekonomiska stöden i en riktning som innebär att stöden blir mer generella så att barnfamiljernas samlade marginaleffekter minskar, som den fördelningspolitiska träffsäkerheten bibehålls eller ökar. skall påverkan på prisbildningen på bostadsmarknaden begränsas. Utredningen skall föreslå alternativa vägar som leder i denna riktning. Mot denna bakgrund koncentrerar utredningen i stor ut- sträckning sina analyser till bostadsbidraget och barnbidraget samt till frågan hur inkomstrelaterade delar av familjestödet samverkar med skattesystemet. Vidare prövar utredningen om man kan minska eller avskaffa bostadsbidraget och i stället öka icke inkomstprövade stöd, med det allmänna barnbidraget som grund. Det ekonomiska familjestödet måste fungera väl även när föräldrar har separerat. En fjärdedel av alla barn har föräldrar som inte bor ihop. Utredningen analyserar särlevande föräldrars situation. Som ett led i detta utvärderar utredningen det nya stödet för barn till särlevande föräldrar, som infördes (underhållsstödet). Alla stödformer, inklusive den nya s.k. maxtaxan inom barnomsorgen, har stor betydelse för dessa föräldrar. Föräldraförsäkringens centrala roll är att underlätta för båda föräldrarna att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Utform- ningen av försäkringen påverkar i hög grad jämställdheten mellan föräldrarna. Reglerna för ersättning bör vara sådana att familjens ekonomi så litet som möjligt blir lidande av att även den förälder som har högst inkomst, dvs. vanligen pappan, tar ut en betydande del av föräldraledigheten. Problem som inte kan lösas genom det ekonomiska familjestödet Många av barnfamiljernas problem kan inte lösas genom det eko- nomiska familjestödet. Skälet till en svag försörjning kan vara arbetslöshet, låg utbildning, dåliga kunskaper i svenska språket, en kompetens som inte efterfrågas på dagens arbetsmarknad etc. Utgångspunkter för utredningens analyser och förslag kan också vara exempelvis låg lön i det valda yrket eller brist på efterfrågan på heltidarbete i yrket. För att lösa dessa problem behövs åtgärder inom andra områden såsom arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Verkligheten inne- bär att gränserna mellan de olika politikområdena inte alltid är tydliga. Det gäller exempelvis situationen för studerande föräldrar. Många föräldrar följer den gång som samhällets system stakar ut, nämligen utbildar sig, förankrar sig på arbetsmarknaden och får först därefter barn. Då fungerar samhällsstödet bäst. Men det finns de som gör tvärtom. Med de krav som dagens samhälle ställer på individen att utveckla sin kompetens blir återkommande utbildning dessutom allt viktigare. Studerande föräldrar har ofta inkomstprövade bidrag. Deras beroende av inkomstprövade stöd bör minska. Utredningen behandlar däremot inte den stora ojämlikhet mellan kvinnor och män som dagens könsuppdelade arbets- marknad innebär. Av lönestatistik 1998 framgår att av alla anställda kvinnor fanns ( ca 730 000 kvinnor) i de tio mest kvinnodominerade yrkesgrupperna. (Männen däremot hade en betydligt jämnare spridning över arbetsmarknaden. I de tio mest mansdominerade yrkesgrupperna fanns av alla anställda män). Medellönen (heltid och deltid) för dessa kvinnor varierade mellan för städare m.fl. och för sjuksköterskor. Bland de tio mest kvinnodominerade yrkes- grupperna är en grupp större än övriga; vård- och omsorgspersonal m.fl. omfattade fler än 350 000 kvinnliga anställda med en medellön på . Den näst största gruppen är sjuksköterskor, cirka 85 1998. Inom en del av dessa grupper finns deltidsarbetslöshet, som ibland beror på hur arbetet är organiserat. Flertalet ensamstående med barn är kvinnor, och många av dem arbetar inom dessa låg- och mellanlöneyrken. Det ekonomiska familjestödet kan lindra, men inte avhjälpa situationen för dessa barnfamiljer. Problem av detta slag måste åtgärdas med andra medel än bidrag. Det ekonomiska familje- stödets kan inte kompensera en orättvis lönestruktur. Det yttersta skyddsnätet, när olika problem leder till svag eko- nomi, är socialbidraget. En utgångspunkt för utredningens arbete är att i möjligaste mån undvika förslag som ökar beroendet av socialbidrag. 10Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg Utredningen anser att barnbidraget även bör vara det grundläggande familjeekonomiska stödet. Barnbidraget är det stöd som har den högsta legitimiteten hos allmänheten. Det uppfattas som rättvist, eftersom det är lika för alla, admini- strationskostnaden är låg och risken för fusk är liten. Ut- redningen anser att barnbidragssystemet fungerar så väl att de framtida förändringarna i det ekonomiska familjestödet bör bygga vidare på ett icke inkomstprövat bidrag per barn. På kort sikt föreslår utredningen den utökningen av barn- bidraget, att det skall utgå tills barnet fyller , i stället för som till 16. Flerbarnstillägget har hög fördelningspolitisk träffsäkerhet, eftersom stora familjer lever på lägre ekonomisk standard än andra. Det är också lätt att administrera, och saknar marginal- effekter vid en inkomstökning. Det är därför fördelaktigt att använda vid en omläggning som syftar till att göra familjestödet mer generellt. Allmänt barnbidrag infördes . Enligt lagen skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran lämnas allmänt barnbidrag (1 § Lagen om allmänna barnbidrag). Barnbidraget fördelar om kostnader mellan barnfamiljer och barn- lösa. Barnbidraget utjämnar också över livscykeln för alla männi- skor. Bidraget är ett uttryck för att barnen är av grundläggande intresse för samhället. Det allmänna barnbidraget måste ses till- sammans med skattesystemet. I många länder beaktas försörjning av barn vid beskattningen av förvärvsinkomster i stället för eller som ett komplement till barnbidrag. I har det allmänna barnbidraget denna funktion. När det allmänna barnbidraget in- fördes innebar det både en omläggning och en utvidgning av sam- Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg hällets stöd till barnfamiljerna. Bidraget ersatte de barnavdrag som tidigare fanns i beskattningen. Skatteavdragen gynnade främst dem som hade höga inkomster och innebar att familjer utan inkomst inte fick del av stödet. Samhällets uppgift att bidra till barns för- sörjning beskrevs väl i samband med att barnbidraget infördes. Följande målande uttalanden har samma aktualitet som då de skrevs. Några tankar då barnbidraget infördes Den svaga befolkningsökning, som förekommit under , kan med nuvarande låga födelsetal säkerligen befaras bliva förbytt i stagnation och folkminskning.//Det synes därför vara av behovet påkallat, att befolkningsutvecklingen upptages till förnyat studium och att överväganden äga rum i syfte att skapa en positiv befolkningspolitik. Källa:SOU 1946:5 Betänkande om barnkostnadernas fördelning med förslag angående allmänna barnbidrag m.m., s 4. Enligt utredningens tro finns det hos de flesta människor en naturlig längtan efter att bilda familj och att skaffa sig barn. Denna längtan är så stark, att många är beredda att påtaga sig kostnader och arbete för att uppnå den glädje och rikedom av annan art, som ett harmoniskt familjeliv kan medföra. Det är enligt utredningens uppfattning en uppgift för samhället att bidraga till att skapa yttre betingelser för familjernas utveckling. Vad man genom ekonomiska åtgärder bör eftersträva är att undanröja de hinder av materiell natur, som avhålla alltför många familjer från att skaffa sig önskvärt antal barn. Sådana hinder uppträda icke endast för familjer, inom vilka tillkomsten av ännu ett barn skulle medföra, att familjens standard löpte fara att pressas under den minimigräns, vid vilken det enligt rådande svensk uppfattning bleve samhällets plikt att träda emellan. Även inom många andra familjer, t.o.m. ganska högt upp på inkomstskalan, skulle ett större barnantal under nuvarande förhållanden medföra en sådan pressning av levnadsstandarden, att detta avhåller föräldrarna från att skaffa flera barn. Då barnen äro de som en gång skola övertaga samhället och föra den levande generationens verk vidare, är det uppenbarligen av största betydelse för samhällets framtida utveckling under vilka förhållanden barnen få leva och växa upp. Därmed är det emellertid också klart, att barnens försörjning är hela samhällets angelägenhet. Bördan därav måste i viss utsträckning fördelas på samhällets alla medborgare efter de grunder som i allmänhet tillämpas på medborgarnas bidrag till kostnaden för gemensamma angelägenheter. Källa: Kungl. Maj:ts proposition till med förslag till lag om allmänna barnbidrag, m.m., given , s 49. Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg Till de allmänna barnbidragen räknas barnbidrag, förlängt barn- bidrag och flerbarnstillägg. Studiebidraget för gymnasiestuderande har, som en följd av att majoriteten av dagens ungdomar fortsätter i gymnasieskolan, också kommit att betraktas som en del av barn- bidragssystemet. Ett uttryck för detta är att nivån på studiebidraget har följt nivån på barnbidraget. Detta har skett utan att något formellt samband finns i regelsystemen. Allmänt barnbidrag betalas ut för barn som är bosatta i landet. Beloppet är fr.o.m. per barn och månad. Förlängt barnbidrag betalas med samma belopp som barnbidraget för de barn som har fyllt och går i grundskola, sameskola, specialskola, särskola eller får motsvarande utbildning i annan skola. Flerbarnstillägg betalas till dem som har tre eller flera barn som grundar rätt till barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiebidrag. Tillägget är för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje ytterligare barn. Studiehjälp i form av studiebidrag får den som är högst och går i gymnasial utbildning eller motsvarande, dock längst t.o.m. det år den unge fyller . Studiebidrag lämnas med samma belopp som barnbidraget, , men endast . –1993 betalades studie- bidrag . I samband med saneringen av statens finanser togs stödet åter bort . Under det dryga halvsekel som barnbidragen har funnits, har lagstiftningen inte genomgått några större principiella förändringar, med undantag av att flerbarnstillägget infördes till familjer med tre eller flera barn . Ett av de skäl som anfördes för att införa flerbarnstilläggen var att beräkningar hade visat att familjer där båda föräldrarna för- värvsarbetade heltid och hade vanliga inkomstlägen, normalt kunde täcka utgifterna för två barn. Däremot hade föräldrarna svårare att försörja tre eller fler barn. Om båda redan arbetade heltid ansågs möjligheterna att öka inkomsterna med ytterligare arbetsinsatser vara begränsade. Utredningen anser att detta skäl alltjämt är relevant. Skillnaden i levnadsstandard (disponibel inkomst per konsumtionsenhet) mellan barnfamiljer och andra är särskilt stor för flerbarnsfamiljerna. Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg I följande sammanställning redovisas flertalet av de förändringar som har genomförts i barnbidragssystemet efter dess tillkomst. Förändringar av reglerna för barnbidraget Barnbidrag införs för barn . Flerbarnstillägg införs med ett belopp motsvarande en fjärdedels barnbidrag för familjer med tre barn och ett halvt barnbidrag för varje därpå följande barn. Flerbarnstilläggen fördubblas till ett extra halvt barnbidrag för barn tre och ett helt för de därpå följande barnen. nasieskolan får räknas med som underlag för flerbarnstillägg. Barnbidraget betalas ut i stället för kvartalsvis. Studiebidrag och förlängt barnbidrag utges – Det statliga bostadsbidraget slopas från fjärde barnet och ersätts med 0,6 barnbidrag i flerbarnstillägg. för att minska oacceptabelt höga marginaleffekter i stora Fortsatt överväxling av det statliga bostadsbidraget genom att i familjer med fyra barn ersätts med 0,3 barnbidrag i I familjer med fem eller flera barn sänks och flerbarnstillägget höjs med 1,1 barnbidrag per familj och år. Barnbidraget, det förlängda barnbidraget och studiebidraget höjs kraftigt som ett led i skattereformen. överväxlade delarna av flerbarnstillägget delvis till bostadsbidrag. Familjer med fem eller flera barn får ett flerbarnstillägg som motsvarar ett halvt barnbidrag mer per barn från det femte barnet än vad som gällde före överväxlingen av bostadsbidrag. Studiebidrag och förlängt barnbidrag betalas – tidigare tolv. Flerbarnstillägget sänks fr.o.m. det femte barnet och lämnas med ett halvt barnbidrag i familjer med tre barn och med ett helt extra barnbidrag för det fjärde och följande barn, dvs. Flerbarnstillägget frikopplas från barnbidragsnivån och sänks till /år för barn tre, /år för barn fyra. det femte och följande barn är oförändrat /barn/år. Studiebidrag och förlängt barnbidrag betalas ut under nio månader – tidigare tio. Barnbidraget sänks /år och fler- barnstilläggen slopas för nytillkommande barn. Barnbidraget höjs till /barn/år och flerbarnstilläggen Studiebidraget höjs i motsvarande mån. Barnbidraget höjs till /barn/år. Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg Barnbidraget lämnades med per barn och år vilket motsvarar ca penningvärde. Bidraget är per barn och år vilket innebär att bidraget har mer än fördubblats i värde sedan det infördes. Barnbidragsbe- loppets utveckling åren 1948–2001 i löpande och fasta priser fram- går av figur 10. Figur 10.1 Barnbidrag åren 1948–2001 i löpande och fasta priser (nivå) I tabell 10.1 redovisas antalet barnbidragsmottagare med barn . Flerbarnstilläggen är inte medräknade. Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg Tabell 10.1 Bidragsmottagare fördelade efter antal barn och bidragsbelopp. Andel (%) Av tabellen framgår att det är vanligast att man får barnbidrag för ett eller två barn, . Det är inte heller särskilt ovanligt med barnbidrag för tre barn, . Där- efter sker det emellertid en kraftig minskning. av familjerna uppbär barnbidrag för fyra barn eller fler. Det bör poängteras att uppgifterna endast rör barn . Därmed beaktas inte 16–20-åringar med studiebidrag eller förlängt barnbidrag. Tabell 10.2 Bidragsmottagare fördelade efter antal barn. Antal barn i familjen Bidrag kr/år *Även studiebidrag grundar rätt till flerbarnstillägg. Därför är det totala antalet mottagare av barnbidrag och flerbarnstillägg högre än det totala antalet barnbidragsmottagare som redovisas i tabell 10.1. Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg I tabell 10.2 redovisas antalet mottagare av barnbidrag och fler- barnstillägg fördelade efter antal barn. Av tabellen framgår bl.a. att familjer med tre barn får i barnbidrag och flerbarnstillägg. Det är av barnfamiljerna som har tre barn. Det kan vidare konstateras att för riktigt stora barnfamiljer är det förhållandevis stora belopp som betalas ut. Det rör sig om ett fåtal hushåll med en osedvanligt stor försörjningsbörda. 10.4Andel av barns kostnader som täcks av de allmänna barnbidragen 3 visar hur stor andel av barnkostnaden i olika åldrar som täcks av barnbidrag och studiebidrag. Uppgifterna avser barnbidrag och studiebidrag () med per/månad och kostnadsberäkningar för enligt kapitel 5, om barnfamiljernas kostnader. Tabell 10.3 Kostnader per barn enligt utredningens bedömning och andel som täcks av barnbidrag/studiebidrag . Med och utan barnomsorgsavgift enligt högsta belopp för maxtaxa. Gäller familjer med ett barn bidrag (%) bidrag (%) 11-14*** 15*** 16-17*** *Exkl. lunch. **Högsta belopp för maxtaxa i resp. åldersgrupp; barn /mån; barn /mån. *** Pojke. Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg Tabellen visar t.ex. att barnbidraget beräknas täcka av kostnaderna för en treåring, medan studiebidraget endast täcker av kostnaden för en 16-åring. Kostnaderna för barn- omsorg har då inte beaktats för treåringen. Om man lägger till det högsta avgiftsbeloppet enligt det nya systemet med s.k. maxtaxa för barn i åldrarna från ett till , minskar den kostnadsandel som täcks av barnbidrag. För barn i samtliga åldersgrupper utom de äldsta, täcker bidraget något av kostnaderna. För barn som är 16 och täcker studiebidraget endast en femtedel (). Om åldersgränsen för barnbidraget skulle höjas till ökar täckningsgraden för de äldre barnen, eftersom de då skulle få stöd även . Kostnaden för en 16-åring skulle täckas till , dvs. nästan som för de yngre skol- barnen. Detsamma skulle gälla för ungdomar som fyllt och studerar, om även studiebidrag betalas ut . Skillnaderna i kostnader mellan olika åldersgrupper jämnas ut genom att kostnaderna för avgifter för förskola och skolbarnomsorg tillkommer för de yngre barnen. I tabell 10.3 har de högsta beloppen enligt den nya maxtaxan lagts in i beräkningarna varvid skillnaderna jämnas ut. De nuvarande föräldraavgifterna för barnomsorg varierar starkt mellan kommunerna, vilket innebär att täckningsgraden till stor del är beroende på i vilken kommun man bor. Flerbarnstillägg lämnas med: /år (/mån) för det tredje barnet, /år (/mån) för det fjärde barnet, /år (/mån) för det femte och varje ytterligare barn. Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg 4 Barnkostnader, barnbidrag och flerbarnstillägg (FBT) i olika stora familjer samt andel av kostnaden som täcks av bidrag. 2, 4, 6 2, 4, 6, 8 4, 6, 8, 12 ,16 2 800** *BO = barnomsorg **Sex barn eller flera. Tabell 10.4 visar flerbarnstilläggens betydelse i olika stora familjer. Redovisningen bygger på de kostnader i olika åldrar som redovisas i tabell 3. Till detta har lagts barnomsorgsavgifter enligt maxtaxe- systemet. Barn i åldrarna antas ha plats i daghem och barn som är sex till antas ha plats i fritidshem. Alla barn antas ha ett eget rum. Andelen av barnens kostnader som täcks av barnbidrag och fler- barnstillägg varierar från lägst i trebarnsfamiljen till i familjer med sex barn. Enbart barnbidrag skulle i sexbarnsfamiljen täcka av barnkostnaden. Kostnadsberäkningarna i kapitel 5 bygger på att familjen bor med hyresrätt. Antalet hyreslägenheter som har fler än fyra rum är dock mycket begränsat. Det är därför troligt att barn i fler- barnsfamiljer som bor i hyreslägenhet ofta delar rum med ett syskon. Familjer som bor i småhus kan ha större möjligheter att ge barnen ett eget rum. Om barnen antas dela rum i exemplen i tabell 10.4 minskar barnkostnaderna med per barn och månad. Barnbidrag och flerbarnstillägg kan då beräknas täcka av barnkostnaderna i fyrabarnsfamiljen och i sexbarnsfamiljen, dvs. Som framgår ökar dock den kostnad för barnen, som inte täcks av barnbidrag och flerbarnstillägg, med stigande barnantal, vilket är en av förklaringarna till att de största familjerna har lägre levnadsstandard än andra. Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg Att ha barn innebär att det är fler i familjen som skall leva på familjeinkomsten. Utrymmet för förvärvsarbete minskar och för- äldrarna minskar ofta sin arbetstid. En grundtanke med barnbi- draget har varit att minska den kostnad det medför att ha barn så att man inte skall behöva avstå från att bilda familj av ekonomiska skäl. De viktigaste motiven för att införa barnbidraget var att öka nativiteten, utjämna levnadsstandarden mellan barnlösa och barn- rika familjer och minska antalet barn som levde i fattigdom. Syftet var också att ge barnbidraget en profil som gynnade familjer med låga inkomster. Det befolkningspolitiska motivet, att öka nativite- ten, har haft en underordnad betydelse. Det socialpolitiska motivet, att ge en viss grundtrygghet för alla barn, och det fördelningspolitiska, att utjämna levnadsstandaren mellan olika grupper i samhället, gäller fortfarande. I utredningens direktiv refereras en revisionsrapport1 från Riks- revisionsverket (RRV) om effektiviteten hos de allmänna barnbi- dragen. Bedömningen i rapporten, som publicerades , utgår från dessa tre viktigaste motiv till att införa barnbidraget. RRV konstaterade att effektiviteten i barnbidragssystemet var hög. Som ett led i utvecklingen av mål- och resultatstyrningen anges numera mål för politikområden och deras olika delar. I budget- propositionen för 20012 finns följande mål för de allmänna barn- bidragen. Målet för de allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, fler- barnstillägg och förlängt barnbidrag, är att bidra till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Levnadsstandarden mellan olika grupper utjämnas på flera sätt. Barnlösa hushåll, som också de är beroende av att det föds barn, bidrar till barnhushållen eftersom barnbidragen är skatte- finansierade. Det sker även en utjämning mellan barnfamiljer med höga respektive låga inkomster. Eftersom höginkomsttagare betalar mer i skatt bidrar de mer till finansieringen av barnbidragen än låginkomsttagarna. Slutligen utjämnar systemet den ekonomiska situationen för samma individ under dennes livstid. 1 Allmänna barnbidrag – effektivitetsrevision av ett familjepolitiskt instrument, RRV 1997:24 2000/2001:1, Utgiftsområde 12 sid. 26 Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg bidrar med resurser i början av individens liv, medan samma person betalar tillbaka under senare delen genom beskattningen. Barnbidragen bidrar till att öka försörjningsförmågan väsentligt för en stor del av barnfamiljerna. beräknades att cirka 66 000 hushåll fick sin ekonomiska standard höjd till en nivå över socialbidragsnormen enbart tack vare barnbidraget. En stor fördel med barnbidraget är att det är oberoende av in- komsten och därmed inte ger några marginaleffekter. Barnbidraget är enkelt och överblickbart. Det är därför lätt att förstå, lätt att administrera och svårt att missbruka. En studie av (Svenskarna och välfärdskrisen, 1996) av det folkliga stödet för socialförsäkringar och andra former av stöd och service visar att barnbidraget är den stödform som flest vill satsa mer resurser på. Ett skäl till detta är att en så stor del av befolkningen gynnas av barnbidraget och därför har intresse av att ha det kvar. Man har också pekat på att bidragets konstruktion ger ett minimum av konflikter, komplicerade gränsfall och fusk. Vid en jämförelse av inställningen till barnbidragen och till bostadsbi- dragen och socialbidragen framgår att bostadsbidrag och social- bidrag har ett mycket mindre folkligt stöd. Detta trots att dessa riktar sig till barnfamiljer med låga inkomster. Det har antagits att det större missnöjet med dessa stödformer kan hänföras till att de riktar sig till en mindre grupp. I system av denna typ uppstår också ofta misstanken att det finns ett större utrymme för fusk. De administrativa kostnaderna är mycket låga eftersom mer- parten av alla ärenden kan hanteras helt maskinellt. Styck- kostnaden per utbetalning var 1999. Detta kan jämföras med bostadsbidraget, underhållsstödet och föräldraförsäkringen, där styckkostnaderna var 140, 164 respektive per utbe- talning3. Enkelheten i barnbidragssystemet gör att risken för överut- nyttjande bedöms vara mycket liten. I utredningens direktiv re- fereras till en tillsynskontroll av RFV4. Syftet var att ta reda på i vilken omfattning som barnbidraget betalades ut trots att rätten till bidraget hade upphört. RFV fann att av 20 000 slumpmässigt ut- valda ärenden hade det endast i fyra fall kunnat konstateras att bidrag hade tagits emot felaktigt, utan att det hade upptäckts genom försäkringskassornas ordinarie kontroller. Detta är ett mycket gott resultat 3RFV, Socialförsäkringen, Årsredovisning 4RFV anser 1997:9, Tillsyn av det allmänna barnbidraget Det allmänna barnbidraget med flerbarnstillägg