sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — 3.2Metod och upplägg för våra dialoger med näringslivet Våra dialoger syftar till att ta fram strategier för hur de utvalda sektorerna inom näringslivet kan bidra till hållbar utveckling. Utgångspunkterna har varit ett tidsperspektiv och en önskan om att utveckla en gemensam vision, strategier och åtgärder för en hållbar utveckling inom respektive sektor. Ett inledande arbete gjordes för att välja metod och då även andras arbeten studerades. Syftet med detta avsnitt är att beskriva upplägget av dialog- processerna. Eftersom båda dialogerna är upplagda på i stort sett samma sätt görs i texten ingen skillnad på delprojekten annat än inom de områden där skillnader finns i upplägget. Framtidsstudier kan bedrivas på flera olika sätt som alla har sina för- och nackdelar. Med prognoser för framtiden extrapolerar man trender framåt i tiden. Viktiga och stora framtida förändringar som är okända för oss (t.ex. tekniksprång, miljöeffekter av ökad växthuseffekt, utrotning av vissa arter) ryms inte i modellen som därmed begrän- sas till att endast visa kända förändringar. Prognoser görs utifrån den kunskap man har och utifrån denna kunskap skattas trender för framtiden. När stora komplexa system studeras på lång sikt är resultatet av prognoser mer tveksamt eftersom trender sällan är kontinuerliga, vilket gör att utfallet av en extrapolering av dagens situation långt fram i tiden blir osäker. Ett annat sätt att få underlag för framtidsbedömningar är att bygga scenarier. Ett scenario byggs upp genom kvalificerade svar på frågan vad kan tänkas inträffa eller vad händer om. Prognoser kan användas som ett underlag bl.a. när scenarier tas fram. Metoden backcasting introducerades som ett verktyg för att analysera framtida valmöjligheter. Vi har valt att kalla tekniken framtidsbaserad strategiteknik. Framtidsbaserad strategiteknik är en metod som kan sägas vara prognosens motsats (jfr. eng. backcasting respektive forecasting). En jämförelse mellan prognoser och framtidsbaserad strategiteknik Beskriver möjliga, tänkbara Underlag för att fatta beslut Underlag för att förstå vad vi Pekar på säkra samband, trolig osäkerheter för att nå en ligheter, analyserar konse- Följer olika matematiska och Beskriver/belyser system och Källa: Fritt översatt från K. Dreborg, Essence of Backcasting, 1996. Med framtidsbaserad strategiteknik är det intressanta vad som behöver göras för att nå ett önskat tillstånd. Metoden handlar mer om att upptäcka nya idéer och bygga upp visioner. En vision är en beskrivning av en önskad framtid. Framtidsbaserad strategiteknik är därför en metod som med fördel kan användas i dialog med olika intressegrupper om framtida mål och vilka åtgärder som är nödvändiga för att nå dit. Metoden innebär att man börjar med att ta fram en eller flera framtidsbilder, som i det här fallet innebär att en bild av det hållbara samhället definieras. Fokus blir med denna metod på de problem som måste övervinnas för att nå det önskade – visionen – istället för som vid prognoser på utveckling av trender byggda på dagens kunskap. De av beslutade 15 miljökvalitetsmålen ger en bild av den önskade kvaliteten på miljön inom en generation och anger därmed den ambitionsnivå som alla aktörer bör sträva efter. Hur dessa mål ska nås och följas upp har förtydligats av de förslag till etapp- och delmål som tagits fram i miljömålsarbetet. Att resultatet ska bidra till att nå dessa miljömål har varit en utgångspunkt i upplägget av vårt arbete. Med tanke på syftet och det långa tidsperspektiv som varit utgångspunkt för dialogprojektet bedömde vi det som mindre lämpligt att arbeta med prognoser annat än som inspel till dis- kussioner om visionen. Dialogen skulle skapa en uppfattning om framtiden som fångade in de miljöpolitiska mål som beslutat om. Den skulle också inriktas mot att diskutera en önsk- värd och hållbar framtid och ta fram en vision som samtliga deltagare kunde stå bakom. Därför valdes framtidsbaserad strategi- teknik som metod. Det upplägg vi har valt går ut på att först definiera ett önskat till- stånd och utifrån detta ta fram en strategi för att driva arbetet i riktning mot den önskade framtidsbilden. arbetsmodell utifrån framtidsbaserad strategiteknik Deltagarna i respektive dialog fick tillsammans ta fram egna visioner. Ett alternativ hade varit att använda befintliga framtidsstudier, t.ex. studie , pro- jekt Teknisk framsyn eller de scenarier som tagits fram av . Om vi arbetat med andras visioner som utgångspunkt hade deltagarna i våra dialoger haft svårare att göra dessa bilder till sina egna. Andras metoder och framtidsstudier jämförs kort med våra visioner i bilaga 6. Innan dialogerna startade ägnades viktig tid till att söka upp lämp- liga företag och kommuner och få ihop bra grupper till dialogerna. För att skapa möjligheter till gränsöverskridande lösningar, har de deltagande företagen valts utifrån en bred definition av vilka som ingår i de olika sektorerna. Som dialogdeltagare inbjöds aktö- rer som bedömdes som strategiska och beredda att åta sig att vidta åtgärder. Innan dialogerna startade besöktes samtliga deltagare för en personlig genomgång av projektets syfte och upplägg. Ett del- tagande har förutsatt ett arbete på minst . Ingen ersättning har betalats ut för nedlagd tid eller resor. Miljöorganisationer och konsumentorganisationer inbjöds att delta som fria tänkare under den fas i dialogen då vi tog fram visionerna, men de hade inte möjlighet att delta. De flesta företag som tillfrågades om att delta tackade ja. Motiv som företagen uppgett för att delta har bl. a. varit påverkansmöjligheter, nätverks- skapande och att projektet ligger i linje med företagens idéer och egna miljöarbete. För att få högsta möjliga förankring av arbetet ansåg vi det önsk- värt med deltagande från företagsledningen eller någon med nära anknytning till denna. I Bygga/Bo-dialogen har företagen i de flesta fall representerats av verkställande direktören eller annan person från den strategiska ledningen. I dialogen Framtida handel har fler miljöchefer eller miljöansvariga ingått. Andra deltagare var affärs- och verksamhetsutvecklare i företagen. Arbetet har bedrivits med stor öppenhet, bl.a. genom att material om projektet funnits tillgängligt via Miljövårds- beredningens hemsida och att alla företag som önskat vara med har fått delta. Merparten av företagen kom dock med på Miljö- vårdsberedningens initiativ. Från början deltog 39 företag och tre kommuner i de två dialogerna. Av dessa lämnade sammanlagt tre företag dialogerna i olika skeden. Skälen för att lämna var olika, främst angavs tidsbrist. Vi har valt företag som är strategiska inom respektive dialogs område. Detta kan innebära att företaget är en av huvudaktörerna inom området eller att det på annat sätt är strategiskt för att hitta hållbara lösningar. Kommuner har en koppling till byggsektorn genom både sin planeringsroll och sin roll som stora byggherrar och förvaltare. I Framtida handel är det en stor spridning vad gäller företagens storlek. Allt ifrån ganska små relativt nystartade e- handelsföretag till stora dagligvaruhandelskedjor och transportörer. De minsta företagen som deltagit i Bygga/Bo dialogen har några hundra anställda. Trots stora ansträngningar har vi inte lyckats få med fler mindre företag i dialogerna. Orsaken är framför allt att små- och medelstora företag uppger att de inte har möjlighet att avsätta personer eller tid på projekt som de upplever ligger utanför företagets kärnverksamhet. Med de myndighetsgrupper som varit knutna till respektive dialog har vision, mål och strategi stämts av kontinuerligt. I princip hölls ett myndighetsmöte före varje arbetsgruppsmöte i dialog- grupperna. Vi har i dessa kontakter fått värdefulla synpunkter som i hög grad bidragit till slutresultatet. Bygga/Bo-dialogens deltagare Bygga/Bo har arbetat med 23 deltagare från tjugo företag och tre kommuner. De deltagande företagen var byggföretag, byggherrar, fastighetsförvaltare, byggmaterialindustrin, arkitekter och tekniska konsulter, , installatörer, IT- och teleföretag, energibolag samt bank- och försäkringsbolag. Dessutom har tre kommuner av olika storlek deltagit. I den bilagda särtryckta rapporten nytt, tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden från Bygga/Bo-dialogen listas deltagande företag, kommuner och samtliga personer som deltagit inklusive inte företagsanknutna deltagare. SOU 2001:20 Dialog med näringslivet i dialogen Bygga/Bo För att få bästa möjliga uppslutning från bygg- och fastighets- sektorn i processen valde vi att söka en projektordförande med stort förtroende i sektorn. För Bygga/Bo har varit ordförande. Han är bl.a. ordförande för akademins avd. III (byggteknik), för Byggsektorns kretsloppsråd och har ägnat sitt yrkesliv åt bygg- och fastighetsfrågor. Dialoggruppen bestod under första fasen, då visionen togs fram, förutom av företagen och kommunerna också av tio, från sektorn fristående, aktörer. Dessa i detta sammanhang fria tänkare deltog för att få in andra perspektiv. De hade yrkesroller med liten beröring till byggsektorn, bl.a. deltog en religionsfilosof, en sociolog, en Art Director från reklambyrå, en teknikhistoriker, en konstnär och en företrädare för en miljö- och ungdoms- organisation. Dessa personer deltog aktivt i arbetet med att ta fram visionen. Syftet med att ta med också dessa i visionsarbetet var att stimulera sektorns företrädare till att tänka brett och i nya banor. När vi bjöd in fria tänkare försökte vi att få in fler kvinnor efter- som större delen av företagen i dialogen representeras av män. I Bygga/Bo genomfördes också på förslag från dialoggruppen en ungdomsdialog med företrädare från företagen som var . Syftet med denna övning, som genomfördes med framtids- baserad strategiteknik under 1½ dag, var att försöka få fram mer högtflygande tankar för att spetsa visionen ytterligare. Ung- domsdialogen upplevdes av deltagarna som mycket positiv, men resultatet av den låg mycket nära den vision som redan tidigare tagits fram i Bygga/Bo. För att få en större tyngd åt sektorns kärna, dvs. byggherrar och fastighetsföretag, i arbetet med att ta fram en strategi deltog i den andra fasen ytterligare tio bygg- och fastighetsföretag i dialogen. Två kommuner tillkom också; med glesbygdsperspektiv och en framsynt stadsplanering och som ligger långt fram med aktivt arbete med hållbar utveckling i stadsplaneringen. deltog från första början som storstad med expansiva områden. I myndighetsgruppen för Bygga/Bo har följande ingått; Bo- verket, , , Folkhälsoinsti- tutet, Kemikalieinspektionen, , Naturvårds- verket, , Riksantikvarie- ämbetet och . I dialogen Framtida handel har representanter från sexton företag deltagit. I den bilagda rapporten nytt, tänk hållbart! – en dagligvarukedja för framtiden där arbetet och resultatet från dialog- redovisas listas deltagande företag, kommuner och samtliga personer som deltagit inklusive icke före- tagsanknutna deltagare. SOU 2001:20 Dialog med näringslivet i dialogen Framtida handel I Framtida handel har ambassadör varit ordförande. har lång erfarenhet av förhandlingar i internationella fora och är ordförande i den svenska delegationen i klimatförhandling- arna. De deltagande företagen kom från IT-sektorn, transportsektorn, dagligvaruhandeln och livsmedelsindustrin. Dagligvarukedjan om- fattar i dialogen leden från förädlingsindustrin av råvaror till slutkonsumenten via handel och distribution. Genom att bjuda in företag med inriktning mot den relativt blygsamma e-handeln med dagligvaror gavs möjligheten att diskutera lösningar i struktu- rer som är under uppbyggnad. Den primära produktionen har inte varit representerad. Restaurangföretag var inbjudna men valde att inte delta i hela processen. I arbetet med att ta fram en vision deltog, på samma sätt som i Bygga/Bo, ett antal fria tänkare med olika bakgrunder. Dessa var till professionen konsumentforskare, logistikkonsult, logistik- forskare, representant från en ungdomstidning, IT-samordnare i glesbygd och kopplad till Bo01. Dessa har genom sitt yrke en viss koppling till dagligvarukedjan eller till de frågor som berörs i Framtida handel men de representerade här inte något företag. Följande myndigheter har varit representerade i den myndig- hetsgrupp som följt Framtida handels arbete: , Energi- myndigheten, , , , , samt Gods- transportdelegationen. De aktiva dialogerna har för Framtida handel förts till och för Bygga/Bo 2000. De första tre mötestillfällena ägnades åt att ta fram och enas om visioner för hållbart näringsliv inom respektive dialoggrupp. Med dessa visioner som bas ägnades resten av tiden till att formulera mål och åtgärdsstrategier samt till förankring inom företagen, kommunerna och regeringen. Med den arbetsmodell vi valt börjar man med att definiera det tillstånd som ska uppnås och beslutar därefter vilken strategi som behövs för att nå dit. I dialogen började vi därför att i respektive dialoggrupp diskutera fram och enas om en vision för en hållbar näringslivssektor 2025. Detta gjordes under tre arbetsmöten. För att sätta fokus på att visionen ska beskriva ett resurseffektivt samhälle där människor ska trivas användes för Bygga/Bo devisen Kompasskurs faktor 10 – bygga och bo med människan i centrum. Faktor 10-begreppet används i den internationella debatten och innebär att resursanvändningen under de närmaste en till två generationerna behöver bli i genomsnitt tio gånger effek- tivare för att klara jordens ekosystem. Begreppet har inte använts på något exakt sätt utan mer för att ange dimensionen av den förändring som kan krävas och därmed stimulera till nytänkande. Arbetsmodellen för att ta fram visionen beskrivs i figuren 3.3. Samma modell användes för båda dialoggrupperna. Arbetsmodell för visionen. Modellen illustreras med Bygga/Bo som exempel Vid det första mötet lade vi grunden för visionsarbetet. Vi arbetade med att identifiera var miljöbelastning uppstår, för att därefter tänka igenom hur olika drivkrafter i omgivningen kan utvecklas mot (pil 1 och 2 i figur 3.3). Dessa drivkrafter kan vara ekonomi och marknad, politik, teknik, miljö etc. Därefter arbetade vi med hur människors livssituation kan gestalta sig (pil 3 i figur 3.3). Vi resonerade bl.a. om människors livsstil, arbetssituationer och resvanor. De två grupperna hade ungefär samma framtidsbilder för människors livssituation. Det andra arbetsmötet genomfördes . Fokus var på att diskutera fram bilder av hur människor lever sina liv i en hållbar framtid (pil 4 i figur 3.3). Konsekvenser för sektorn av dessa levnadsmönster diskuterades och utifrån dessa arbets- mönster skapades en vision för respektive dialogprojekt (pil 5 i figur 3.3). Inför och på det sista visionsmötet finslipades framtidsbilderna och förankrades bland alla deltagare (pil 6 i figur 3.3). också fundera på vad som är stort och smått i visionen. Efter detta tillfälle användes visionerna som underlag för den fortsatta dialogen om strategier. Parallellt med strategiarbetet förbättrades och utvecklades visionerna och skickades ut för kommentarer samt lades ut på Miljövårdsberedningens hemsida. Vi har också jämfört visionerna med framtidsbilder som tagits fram i andra projekt (se bilaga 6). Arbetsmötena har främst skett i form av grupparbeten med efterföljande gemensamma diskussioner. Under hela projektet har grupperna fått sitta runt mindre bord för att stimulera ett kreativt arbetsklimat. Mötena leddes under visionsfasen av särskilt anlitade processledare med erfarenhet från att leda kreativa processer och visionsarbeten. Strategier för hållbar utveckling inom näringslivet Med visionerna för en hållbar näringslivssektor (Framtida handel respektive Bygga/Bo) som utgångspunkt började vi arbetet med att ta fram en strategi för att driva på arbetet i respek- tive sektor i riktning mot respektive vision. Framtida handel höll fem arbetsmöten under denna fas och Bygga/Bo höll sex möten. Teman vid dialogprojektets arbetsmöten Inomhusmiljö och sunda material Genomgång av visionen och FoU, kunskap och incitament Arbetsmötena syftade till att inom det aktuella temat analysera möjligheter och hinder, föreslå mål samt att föreslå åtgärder som driver på arbetet mot visionen och uppsatta mål. Tyngdpunkten på mötena har varit på diskussioner i mindre grupper. Temamötena har som regel inletts med att en eller flera inbjudna gäster eller någon deltagare i gruppen med djupare kunskaper i aktuellt ämne har haft en presentation. Syftet var att med korta inlägg stimulera diskussionerna. Underlag till varje möte togs fram av mindre grupper bestående av några av företagsrepresentanterna med speciell koppling till respektive tema. Dessa grupper tog fram för- slag till underlagstexter och mål som tillsammans med föredragen var underlag på arbetsmötena. De två dialogprojekten har arbetat utifrån samma arbetsupplägg. Arbetet i praktiken blev dock något olika. I Bygga/Bo växte strategidokumentet fram efter varje mötestillfälle med förslag på mål och åtgärder inom de olika teman som togs upp. För att få strategin fokuserad och lättförståelig lyftes i Bygga/Bo sju över- gripande åtgärder fram som mest relevanta för att få igång ett aktivt arbete för hållbar utveckling i sektorn. För att fördjupa materialet och utnyttja deltagarnas kompetens fick dessa i uppgift att skriva underlagstexter till dessa sju övergripande åtgärder. Dessa texter bidrog i hög grad till att förbättra strategin. Under arbetsmötena i Framtida handel kom det fram nya idéer och specificeringar till visionen och den utvecklades successivt. Det som kom fram vid övningar eller gruppdiskussioner under temamötena utgjorde också grunden för framtagandet av målen. Utifrån visionen och de övergripande målen identifierades fem centrala och angelägna åtgärdsområden. Till skillnad mot i Bygga/Bo där företagen tog fram underlagstexter till de övergripande åtgärderna fick företagen i handel vissa avgränsade fördjupningsuppgifter först senare i processen. För att arbetet i dialoggruppen inte skulle bli ett resultat som bara enskilda personer stod bakom fick deltagarna i uppgift att kontinu- erligt förankra processen i de företag och kommuner de representerade. Särskilt material i form av OH-paket togs fram för detta ändamål. Vid start och avstämning av respektive projekt inbjöd ansvariga ministrar de deltagande företagens verkställande direktörer till möten. För Bygga/Bo inbjöds även berörda kommunalråd till dessa möten. Miljöminister inbjöd Bygga/och kommuner och näringsminister de deltagande företagen inom Framtida handel. De möten som inledde dialogerna var ytterst viktiga för att informera om syftet med projektet samt för att förankra arbetet på ledningsnivå. Detta krävdes för att säkerställa att tillräcklig tid och rätt personer avsattes inom företagen. Det gav också förut- sättningar för förankring av arbetet i företagen. De avslutande mötena med avstämning av det dittills uppnådda resultatet hölls . Dessa möten och de dokument om samverkan som togs fram vid dessa möten var en viktig del av det förankrings- arbete som gjordes inom företagen och inom . De regelbundna träffarna med myndigheterna i respektive dialogprojekt var en viktig del i förankringen av vision, mål och förslag till strategier och åtgärder i mydighetskretsen. Dessutom togs kontakter med andra pågående utredningar som Kemikalie- utredningen, , Godstransportdelegationen, , Klimatdelegationen, Miljöteknikdelegationen, Radontredningen, , Agenda 21- kommitteén, , Fastighetsskatte- utredningen och EKU-delegationen. Då dialogen har förts med enskilda företag istället för med branschförbund har det varit viktigt att på andra sätt skapa förut- sättningar för en bred förankring i de olika sektorerna. I Bygga/Bo- dialogen utvecklades ett samarbete med Byggsektorns kretsloppsråd. har börjat revidera sin handlings- plan för och i detta arbete är Bygga/Bo- resultatet ett underlag. Någon direkt motsvarighet till Bygg- sektorns kretsloppsråd finns inte för dagligvarukedjan. En viss förankring har skett i Framtida handel genom kontakter med de olika branschförbunden som t.ex. Svensk handel, , och . har informerats med jämna mellanrum under arbetets gång. och Byggsektorns krets- loppsråd har varit mycket positiva till dialogprojekten. De har också aktivt bidragit med att sprida rapporter och broschy- rer om resultaten. 3.3Bygg- och fastighetssektorn och dialog- projektet /Bo I detta avsnitt redovisas kortfattat det hittillsvarande resultatet av dialogen Bygga/Bo. Avsnittet inleds med en bakgrundsbeskrivning av struktur och förändringsbehov inom sektorn. 3.3.1Behov av förändringar inom bygg- och fastighetssektorn Uttryck som sjuka hus, byggfusk och dålig inomhusmiljö hörs tyvärr ofta i debatten, trots att de främsta associationerna till svenskt byggande lika gärna kunde ha varit hög standard och god design. Sektorn har verkat under ett svagt omvand- lingstryck och i liten konkurrens. Bristande effektivitet och höga byggkostnader är, enligt Byggkostnadsdelegationens betänkande Från byggsekt till byggsektor (SOU 2000:44), ett återkommande tema i de granskningar som olika statliga utredningar gjort av sektorn. Vårt nuvarande byggnadsbestånd har till största delen tillkommit med andra värderingar av miljö, arbetsförhållanden och flexibilitet än de vi har . De flesta av husen har byggts eller byggts om efter . kommer av dagens byggnader att finnas kvar. Byggande, underhåll, användning och rivning av byggnader kräver energi och material samt genererar avfall i en mycket stor omfattning jämfört med andra sektorer i samhället. Grovt upp- skattat så svarar byggandet och förvaltningen för halva miljöbelastning. Sektorn har stora möjligheter att ge ett betydande bidrag till arbetet med att nå ett hållbart och tilltalande samhälle. Byggsektorn är i omvandling från en starkt reglerad, inhemsk sektor till en avreglerad industri, som utsätts för viss europeisk och global konkurrens. För bostads- sektorn har även subventionerna minskat kraftigt . Bygg- och fastighetssektorns struktur Till byggsektorn i vid mening räknas alla som bidrar till att ett byggnadsverk, ett hus eller en anläggning uppförs och förvaltas. Dessa är fastighetsförvaltare, företag som bedriver byggnads- verksamhet, bygghantverksföretag, byggmaterialindustri, arkitekter och konsulter samt kanske viktigast slutkunden/brukaren. Andra som bidrar, men mer indirekt, är transportföretag, kommuner, banker och försäkringsbolag. Byggprocessen omfattar förutom själva byggandet även planering av bebyggelsen, finansiering, projektering samt förmedling och förvaltning av bostäder. Ett underliggande problem i byggprocessen är dess fragmen- tering. Det traditionella upplägget är indelning i skedena program, projektering, produktion och förvaltning. De flesta aktörerna finns endast med i ett fåtal skeden och har olika makt att påverka dessa. Eftersom varje aktör arbetar för mål man själv satt upp och slut- resultatet därmed riskerar att bli underordnat, liknas upplägget ofta vid ett stafettlopp. En omställning hos aktörerna till en ny bygg- och förvaltnings- process med gemensamt ansvarstagande för att nå slutkundens önskemål måste eftersträvas. Förutsättningar för en sådan omvandling i byggsektorn finns, men kräver ökad samverkan mellan alla aktörer. Bygg- och förvaltningsprocessen som stafettlopp à Produktion à Förvaltning VVS, El, , Plåt, , etc Byggandet och förvaltningen i siffror och trender Ett fåtal mycket stora entreprenörer dominerar starkt i sektorn. Till sektorn räknas ca 80 000 företag som är organiserade i olika aktörsgrupper och branschföreningar. Av dessa företag har färre än 20 anställda. Sektorn svarar för av den totala energianvänd- ningen, av elenergianvändningen och av vattenförbrukningen. Vid fanns ett 50-tal byggvaror i handeln. Enligt används i storleksordning 45 000 olika bygg- och installationsprodukter som kommer från nästan 6 000 företag. Materialen i husbyggnader har gått från trä och sten till betong och olika plastmaterial.