sou · GPB395d5 · 2002-01-01 00:00:00 — Eftersom det är hyresvärden som i samverkansprojekten anger villkoren för hur samarbetet bedrivs och boendesekreteraren dess- utom tenderar att överta hyresvärdens bild av problemhushåll finns det en uppenbar risk att boendesekreteraren lämnar ut upp- gifter om klienter som ligger dessa i fatet vid bedömningar om de skall få bo kvar – om uppsägningen och vräkningsdomen skall dras tillbaka – eller när klienten uppträder som bo- stadssökande. Man kan alltså ifrågasätta hur sekretesslagen tilläm- pas. Man kan inte heller ta för givet att hyresgästen, då denne vid ett oannonserat hembesök svarar på boendesekreterarens och hyresvärdens frågor, har lämnat sitt medgivande till att personliga uppgifter om honom kommer till hyresvärdens kännedom. Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? Hyresgästen saknar kanske också rådrum för ett avgörande om vil- ken information som han inte behöver eller bör lämna ut. I samverkansprojekt mellan hyresvärd och boendesekreterare – i syfte att förebygga vräkningar – anger hyresvärden villkoren för samarbetet och boendesekreteraren tvingas eller väljer att ställa upp på dessa. Boendesekreteraren kan uppleva att hennes handlingsut- rymme ökar, men det förefaller ske på bekostnad av de utsatta hus- hållen och till gagn för hyresvärdens legitimitet. Hyresvärden är den som ytterst kontrollerar bostadsmarknadens ingång såväl som utgång (Flyghed 2000) genom att avvisa respektive avhysa felaktiga hyresgäster. När boendesekreteraren överger rollen som klienternas advokat och i likhet med hyresvärden antar rollen som gränskontrollant (1996) och då de dessutom delar uppfattning om vilka de felaktiga hyresgästerna är – bedöm- ningar som inte enbart har sin grund i rättsliga regleringar utan sna- rare i bostadsföretagens ekonomiska riskbedömningar i kombina- tion med deras egna privata värderingar om moral och ansvar – så exkluderas dessa från bostadsmarknaden för en mycket . Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? Cedersund, (1992). Från personligt problem till administ- rativt beslut. Att ansöka om ekonomiskt bistånd. Studies in Communication 33, : . , (1994). Hemrätt i hyreshuset. En rättsvetenskap- lig studie av bostadshyresgästens besittningsskydd. Clevesköld, , , (2001). : Juri- dik AB. , , (1999). Bakgrund och tillämpning. Flyghed, (1995). Vräkt till hemlöshet? Vräkningar i –1994. Socialvetenskaplig tidskrift, årg. 2, nr 2, s. 99–116. Flyghed, (2000). Vräkning – orsak eller verkan? En studie av marginellt boende, i , , Hans (red.). En antologi om olika perspektiv & förklar- ingsmodeller, : . , (1995). Det sociala misslyckandet som berättelse. Att återställa den moraliska ordningen. Socialve- tenskaplig tidskrift, årg. 2, nr 3, s. 194–207. , (1996). Att besluta om socialbidrag. Soci- alvetenskaplig tidskrift, årg. 3, nr 3, s. 180–194. , (1994). Socialt arbete som kommunikativ prak- tik. Samtal med och om klienter. Studies in Arts and Science 115. Lipsky, (1980). Dilemmas of the Individual in . , (2001). Boendetrappor & bostadslöshetskarriärer i . , (2002, under utgivning). Mellan ilska och hopp. Om kvinnor, hemlöshet och att vara utstött. Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? , (1993). Redovisning av en enkätundersökning om metoder och resurser för att lösa klienternas bostadsproblem. : Socio- logiska institutionen, . , (1994). Stackare eller skurk? – om den kluvna kli- entbilden. Research Report 1994:1. : Kriminalvetenskap- liga nätverket vid . , (1996). På gränsen till bostad. Avvisning, utvisning, specialkontrakt. , (2000). Den sekundära bostadsmarknaden och dess betydelse för 1990-talets hemlöshet., i , , Hans (red.). En antologi om olika perspektiv & förklaringsmodeller. Selznick, (1949). TVA and the Grassroots. A study in the Sociology of . Berkley och : . Skorup, (1998). Hyreslagarna efter reformen 1998. : Kommentus Förlag. (2000). Vilka är de och vil- ken hjälp får de? följer upp och utvärderar 2000:1. Bostadspolitik 2000 – från produktions- till boende- politik. Slutbetänkande av Bostadspolitiska utredningen. Om hemlöshetens bakgrund, orsaker och dynamik. , (1984). Vräkningshotade hushåll i tre kronofogdedistrikt. , (1990). Vräkt ur folkhemmet. En studie av vräkningarna i . , Hans (2000). Teser och föreställningar om hemlösa och hemlöshet i dagens samhälle, i , , Hans (red.). En antologi om olika perspektiv & för- klaringsmodeller. Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? Jordabalken 12 kap. (hyreslagen). (1999). Betalningsföreläggande och handräckning. Utgiven av , RSV 926, utgåva 5. Sekretesslagen (1980:100). Socialtjänstlagen (1980:620, 2001:453). i , Beslut . (), Beslut . Anmälan mot stadsdelsförvaltningen i m.fl. (), Beslut . Anmälan mot en tjänsteman vid socialförvaltningen i kommun angå- ende bl.a. brott mot tystnadsplikten. , Summarisk process, Utslag . , Summarisk process, Utslag . , Beslut nr SÖH/60. är sociolog och forskare vid och social forskning (GISS) i samt korrespondent i European Observatory on Home- lessness. är leg. psykolog och doktorand vid insti- tutionen för klinisk neurovetenskap, . är doktorand vid sociologiska institutio- nen, . är internationell samhällsvetare med inriktning mot sociologi. Verksam vid och medför- fattare till i . Vilka är de och vilken hjälp får de? är socionom och frilansskribent. Med- redaktör för boken – en antologi om olika perspektiv och förklaringsmodeller. är docent i sociologi och forskarassistent vid sociologiska institutionen vid . Hennes huvud- sakliga forskningsområden är brottsprevention och hemlöshet. är psykolog och doktorand vid , . dr och leg. psykolog. Verksam vid insti- tutionen för klinisk neurovetenskap, . Hans huvudsakliga forskningsområden är stress och ångestsjukdomar.