sou · GPB328d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Det får innehålla uppgifter om skriftens titel, utgivningsort, utgiv- ningsplan, ägare, utgivare och, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren samt tidpunkt för ut- färdande och förnyelse av utgiv- I fråga om sådant tillhandahållande Bestämmelserna i 12-15 §§ tilläm- av upplysningar med hjälp av elekt- pas också i fråga om sådant tillhan- romagnetiska vågor som avses i dahållande av information som av- 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen ses i 1 kap. 9 § första stycket ytt- tillämpas 12-16 §§ . bedriver sådan verksamhet skall till Radio- och anmäla vilket namn databasen eller direktsänd- männamn eller motsvarande upp- När ett sådant programföretag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen (1996:844) att sända radioprogram 9 § första stycket yttrande- frihetsgrundlagen skall i stället för vad som anges i 1 § första och and- ra styckena gälla att -utgivare skall utses för verk- samheten, -uppgift om vem som är utgiva- re, och i förekommande fall ställ- företrädare, skall antecknas i re- gister hos programföretaget, -uppgift, i förekommande fall, skall antecknas i registret om att direktsändning tillhandahålls samt om beräknad tidpunkt för direkt- sändningens början. 19 § Utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket ytt- randefrihetsgrundlagen utfärdas av Radio- och på ansökan av den som bedriver verksamheten. En ansökan skall innehålla upp- gift om databasens eller direkt- sändningsverksamhetens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna ut- går och vem som utsetts till utgiva- re samt, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren. Namnet skall innehålla databasens eller direktsändningsverksamhetens domännamn eller motsvarande uppgift. Ansökningen skall också inne- hålla en teknisk beskrivning av verksamheten. Av denna skall framgå hur information tillhanda- hålls allmänheten. Beskrivningen skall ha sådan omfattning att det framgår om verksamheten uppfyller förutsättningarna enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihets- grundlagen. Om överföringarna utgår från utlandet skall av ansö- kan framgå också hur utgivaren tillförsäkrats möjlighet att utöva sådan befogenhet som anges i 4 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundla- gen. Till en ansökan skall fogas bevis att utgivaren uppfyller de behörig- hetsvillkor som anges i yttrandefri- hetsgrundlagen och att han har åtagit sig uppdraget. Om en ansökan avser en data- bas eller direktsändningsverksam- het med ett namn som företer sådan likhet med namnet på en periodisk skrift för vilken utgivningsbevis utfärdats att förväxling lätt kan ske och det är annan än den registrera- de ägaren till skriften som ansöker om utgivningsbeviset, skall till an- sökan fogas bevis om att sökanden är ägare till skriften eller att äga- ren till skriften samtyckt till ansö- kan. Om en ansökan om utgivningsbevis inte uppfyller vad som föreskrivs i 19 §, skall sökanden föreläggas att avhjälpa bristen. Gör han inte det får ansökningen avvi- sas. En ansökan om utgivningsbevis får avslås om förutsättningar att utfär- da sådant bevis enligt 1 kap. 9 § eller 10 kap. 4 § yttrandefrihets- grundlagen inte föreligger. Innan ansökan avslås skall sök- anden föreläggas att avhjälpa bristen. Om ändring inträder i de förhål- landen som avses i 19 § andra- fjärde styckena, skall den som be- driver verksamheten genast anmäla detta till Radio- och . Ett utgivningsbevis får återkallas om förutsättningar att utfärda så- dant bevis enligt 1 kap. 9 § eller 10 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundla- gen inte längre föreligger. Vid risk för förväxling med namn på en an- nan verksamhet enligt 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen eller med namn på periodisk skrift får det dock ske endast om det utgivningsbeviset utfärdats visas att ansökningen om det bort avslås på grund av denna risk. Återkallelse får också ske om den som bedrev verksamheten har anmält att den upphört. Beslut om återkallelse av utgiv- ningsbevis meddelas av Radio- och . I ärenden om återkallel- se skall den som bedriver verksam- heten och utgivaren få tillfälle att yttra sig om det kan ske. Beslut av Radio- och i ärenden om utgivningsbevis får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Den som uppsåtligen eller av oakt- samhet lämnar oriktig uppgift i ansökan om utgivningsbevis skall dömas till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller den som uppsåtligen eller av oaktsam- het bryter mot vad som föreskrivs i 22 § om skyldighet att anmäla änd- rade förhållanden. I varje sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första eller andra stycket yttrandefrihets- grundlagen skall en uppgift om verksamhetens namn och utgivare och vem som har utsett denne läm- nas. Om en ställföreträdare för utgivaren tjänstgör skall det lämnas en uppgift om vem ställföreträdaren är. Uppgifterna skall vara lättill- gängliga, tydliga och anges i an- slutning till varandra. Radio- och skall föra register över verksamheter enligt 1 kap. 9 § första och andra stycke- na yttrandefrihetsgrundlagen. Re- gistret får föras med hjälp av auto- matisk databehandling. Det får innehålla uppgifter om databasens eller direktsändningsverksamhetens namn, vem som bedriver verksam- heten, från vilken ort överföringar- na utgår, vem som utsetts till utgi- vare och, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren samt en teknisk beskrivning av verksam- heten. Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter för utdrag ur register över verksamheter enligt 1 kap. 9 § första och andra styckena yttran- defrihetsgrundlagen. Regeringen får också meddela föreskrifter om ansökningsavgifter i ärenden om utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket ytt- randefrihetsgrundlagen. Den som uppsåtligen eller av oakt- Den som uppsåtligen eller av oakt- samhet bryter mot vad som i detta samhet bryter mot vad som i detta kapitel föreskrivs om skyldighet att kapitel föreskrivs om skyldighet att anteckna eller anmäla utgivare skall anteckna eller anmäla utgivare skall dömas till böter eller fängelse i dömas till böter eller fängelse i som bedriver verksamhet med ut- givningsbevis enligt 1 kap. 9 § and- gen och som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att vid behov Den som uppsåtligen eller av anmäla ny utgivare. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vad som i oaktsamhet bryter mot vad som i detta kapitel föreskrivs om skyldig- detta kapitel föreskrivs om skyldig- het att lämna uppgift om ställföre- het att lämna uppgift om ställföre- trädare skall dömas till penningbö- trädare eller att anmäla namn på 1 kap. 9 § Den skyldighet att lämna uppgifter Den skyldighet att lämna vissa upp- om vem som har låtit framställa en gifter som föreskrivs i 3 kap. 13 § teknisk upptagning samt om när, var och av vem exemplaren har framställts som föreskrivs i 3 kap. skall fullgöras genom att uppgifter- 13 § yttrandefrihetsgrundlagen skall na intas i själva den tekniska upp- fullgöras genom att uppgifterna tagningen, skriften eller bilden eller intas i själva den tekniska upptag- anbringas på skivan, kassetten eller ningen eller anbringas på skivan, kassetten eller motsvarande före- 3 § första stycket grundlag skall om möjligt fullgöras på samma sätt och annars genom att uppgifterna anbringas på fodral, omslag eller liknande föremål. Den som sänder radioprogram till Den som sänder radioprogram till allmänheten skall ombesörja att varje program spelas in. varje program spelas in. skyldighet gäller också sådana ra- dioprogram som avses i 1 kap. 7 § överföringar som avses i 1 kap. 7 § Inspelningen skall bevaras i Inspelningen skall bevaras i eller, i fråga om sådant tillhanda- från det att informationen inte längre tillhandahölls och i fråga om motsvarande överföringar en- ligt 1 kap. 7 § andra stycket tryck- från det att tillhandahållandet in- som omfattas av 1 kap. 9 § yttran- rande överföringar enligt 1 kap. 7 § ningen är det tillräckligt att det Den som här i landet för någon annans räkning bedriver sändningsverk- samhet över satellit eller som upplåter satellitkapacitet skall också ombe- sörja att varje program spelas in och bevaras. Detta gäller dock inte om någon annan skall göra detta enligt första stycket. Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidig och oförändrad vidaresändning av radioprogram genom trådnät. Avgörande för var ett yttrandefri- Avgörande för var ett yttrandefri- hetsmål skall tas upp är den ort hetsmål skall tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått varifrån ett radioprogram utgår för för sändning eller där en teknisk sändning, varifrån överföringar upptagning har lämnats ut för som avses i 1 kap. 9 § yttrandefri- spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. hetsgrundlagen utgår eller där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den skyldighet att anmäla verksamhetens namn som föreskrivs i 3 kap. 18§ första stycket skall, för sådan verksamhet som bedrivs när denna lag träder i kraft, fullgöras . 3.Bestämmelserna i 4 kap. 2 § andra stycket tillämpas endast på upptag- ningar som lämnas ut för spridning efter det att denna lag trätt i kraft. 4.Bestämmelsen i 5 kap. 3 § första stycket tredje meningen om tid för bevarande av inspelning av sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen tillämpas endast på innehåll som alltjämt finns i databasen när denna lag träder i kraft. 5.Bestämmelsen i 5 kap. 8 § skall alltjämt gälla för upptagningar som spritts till allmänheten innan denna lag trätt i kraft. Lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument skall ha följande lydelse. Om en skrift som avses i 5 eller 6 § har samma innehåll och utförande som en tidigare framställd skrift, skall endast två pliktexemplar lämnas, under förutsättning att pliktexemplar av den tidigare framställda skriften har lämnats eller lämnas . Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av föreskrif- terna om kombinerat material i 16 och 17 §§. Av skrift som har framställts i punktskrift skall två pliktexemplar läm- nas, om annat inte följer av vad som föreskrivs i 9 §. Skyldigheten att lämna plik- Skyldigheten att lämna plik- texemplar enligt 5 och 6 §§ om- texemplar enligt 5 och 6 §§ om- fattar inte ett radioprogram eller fattar inte överföringar eller en en teknisk upptagning som enligt teknisk upptagning som enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- las med en bilaga till en perio- las med en bilaga till en perio- Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 1998:1447 Förordning om ändring i förordningen (1994:729) med instruktion för Radio- och TV- verket Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ förordningen (1994:729) med in- struktion för Radio- och skall ha följande lydelse Radio- och har till uppgift att besluta i frågor om tillstånd, av- gifter och registrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon an- nan särskilt angiven myndighet. Myndigheten skall följa utvecklingen in- om medieområdet. Radio- och har också till uppgift att besluta i frågor om utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket ytt- randefrihetsgrundlagen. Radio- och skall särskilt 1.enligt radio- och TV-lagen (1996:844) pröva frågor om tillstånd att sända närradio, fastställa sändningstider om tillståndshavarna inte kan enas om fördelning av sändningstid eller om en tillståndshavare begär att verket skall fastställa sändningsschemat i sin helhet, besluta om det samti- digt får sändas mer än ett närradioprogram i en kommun samt besluta om större sändningsområden än en kommun, 2.enligt lokalradiolagen (1993:120) pröva frågor om tillstånd och be- stämma sändningsområden, 3.enligt radio- och TV-lagen pröva frågor om tillstånd att under en be- gränsad tid sända TV-program eller ljudradioprogram, 4.pröva frågor om avgift för lokalradiosändningar, 5.enligt radio- och TV-lagen förordna lokala kabelsändarföretag och besluta om undantag från nätinnehavares skyldigheter, 6.pröva frågor enligt lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televi- sionens område, 7.enligt radio- och TV-lagen och lokalradiolagen godkänna och regist- rera de beteckningar för sändningar som används av den som sänder pro- gram samt handha register över tillståndshavare, satellitprogramföretag och satellitentreprenörer, 8.pröva frågor om utgivnings- bevis enligt 1 kap. 9 § yttrandefri- hetsgrundlagen samt föra register över verksamhet enligt samma pa- ragraf, 8. enligt lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihets- förordningens och yttrandefri- hetsgrundlagens områden hand- ha register över utgivare, 9. enligt radio- och TV-lagen pröva frågor om återkallelse av tillstånd, 10. meddela föreskrifter och utöva tillsyn enligt 2 § respekti- ve 3 § andra stycket förordning- en (1998:32) om standarder för sändning av TV-signaler, 11. enligt förordningen (1995:1020) om digitala ljudradio- sändningar utlysa tillstånd att sända digital radio och lämna förslag till regeringen om fördelning av sänd- ningstillstånden och 12. enligt förordningen (1997:894) om marksänd digital TV utlysa tillstånd att sända di- gital TV och lämna förslag till regeringen om fördelning av sändningstillstånden. 9.enligt lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförord- ningens och yttrandefrihetsgrundla- gens områden handha register över utgivare 10.enligt radio- och TV- lagen pröva frågor om återkal- lelse av tillstånd, 11.meddela föreskrifter och utöva tillsyn enligt 2 § respekti- ve 3 § andra stycket förordning- en (1998:32) om standarder för sändning av TV-signaler, 12. enligt förordningen (1995:1020) om digitala ljudra- diosändningar utlysa tillstånd att sända digital radio och lämna förslag till regeringen om för- delning av sändningstillstånden och 13. enligt förordningen (1997:894) om marksänd digital TV utlysa tillstånd att sända di- gital TV och lämna förslag till regeringen om fördelning av sändningstillstånden. Denna förordning träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1995:1386) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (1995:1386) med instruktion för i dess lydelse enligt SFS 2000:871 skall ha följande lydelse. är central förvaltningsmyndighet för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Verket är också central förvaltningsmyndighet för handels- och föreningsregisterärenden samt för bank- och försäkringsre- gisterärenden. Verket för ett register över näringsförbud och tillfälliga näringsför- bud. Verket för ett register över fysiska personers och dödsbons konkur- ser. Verket för ett register över periodiska skrifter med utgiv- ningsbevis. Verket handlägger ärenden om registrering av kommunala vapen och om utgivning av periodisk skrift. Verket är internationell myndighet enligt konventionen om patent- samarbete. Verket prövar frågor om tillstånd och dispens enligt vad som är sär- skilt föreskrivet. Denna förordning träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2000:871, som träder i kraft Uppdraget och dess genomförande 85 Uppdraget och dess genomförande I kommitténs direktiv (dir. 1999:8) anges att kommittén skall dels närmare analysera behovet av och förutsättningarna för en mer teknikoberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten, dels analysera och ta ställning till om de preskriptionstider som gäller för tryckfrihets- respektive yttrande- frihetsbrott bör förlängas, dels utreda de tillämpningsproblem som Justitie- kanslern () har redovisat och som gäller främst yttrandefrihetsgrund- lagen (YGL), dels, slutligen, ta ställning till om brottet olaga hot – och andra kriminaliserade yttranden där olaga hot ingår som ett led – bör bli tryckfrihets- respektive yttrandefrihetsbrott. Direktiven finns i bilaga 1. När det gäller den del av uppdraget som avser behovet av och förutsätt- ningarna för en mer teknikoberoende grundlagsreglering av yttrande- friheten har kommittén informerats om ny teknik av , vd för , och , chefredaktör och ansva- rig utgivare för Nya Medier, genom föredrag inför kommittén, samt av , chef för koncernstab Affärsutveckling på , , , , teknisk direktör på , , utvecklingsdirektör på och , ekonomijournalist på , genom föredrag inför kommitténs ordförande, experter och sekreterare. Till belysning av frågor om en mer teknikoberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten har ordföranden, experterna och sekreteraren besökt Radio- och i . Till belysning av frågor rörande bl.a. tryckteknik har ordföranden, experterna och sekreteraren besökt () i . Ordföranden och sekreteraren har också besökt tryckeri AB och , båda i . Synpunkter har även inhämtats från bl.a. , ansvarig för branschfrågor på Grafiska företagens förbund. Till belysning av frågor rörande upplagebegreppet och utgiv- ningsbegreppet har synpunkter inhämtats från biblioteksrådet 86 Uppdraget och dess genomförande SOU 2001:28 , avdelningschef vid , respektive docenten . Kommittén har beaktat de överväganden och slutsatser som redovisats av (Ku 1997:05), se nedan. Kommittén har avgett remissyttrande över Mediekoncentrationskom- mitténs betänkande Yttrandefriheten och konkurrensen. Förslag till medie- koncentrationslag m.m. (SOU 1999:30), be- tänkande Konvergens och förändring. Samordning av lagstiftningen för medie- och telesektorerna (SOU 1999:55) samt betänkande av Utred- ningen om radio och TV i allmänhetens tjänst, Radio och TV i allmänhe- tens tjänst – ett beredningsunderlag (SOU 2000:55). Kommittén har samrått med Kommittén om straffansvar för organise- rad brottslighet m.m. (Ju 1998:04) och Offentlighets- och sekretess- kommittén (Ju 1999:06). Det yttrandefrihetsrättsliga systemet 89 Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och allmän och lika rösträtt (1 kap. 1 § andra stycket regeringsformen, RF). Den fria åsikts- bildningen förutsätter bl.a. yttrandefrihet och informationsfrihet och dessa friheter tillförsäkras också medborgarna i 2 kap. 1 § första stycket RF. Friheten att yttra sig i tryckt skrift skyddas emellertid särskilt i TF och friheten att yttra sig genom ljudradio, television och vissa liknande över- föringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar skyddas särskilt i YGL. TF och YGL kompletteras av lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrande- frihetsgrundlagens områden, kallad tillämpningslagen. YGL tillkom efter förebild av TF och den bygger på samma grundläg- gande principer som denna. –förbud mot censur och hindrande åtgärder –ensamansvar med meddelarskydd –särskild brottskatalog och –särskild rättegångsordning med juryprövning. Det skydd TF och YGL ger de olika medierna överensstämmer till stora delar men det finns också skillnader i skyddet som beror på mediernas särdrag. Så finns t.ex. beträffande radioprogram (samlingsterm för ljudra- dio, television och vissa liknande överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor) som sänds på annat sätt än genom tråd (genom etern) undantag från principen om etableringsfrihet, och beträffande filmer som skall visas offentligt finns undantag från för- budet mot censur. De två grundlagarna ger ett skydd för tryck- och yttrandefriheten som kan te sig långtgående vid en internationell jämförelse. Det bör dock ses 90 Det yttrandefrihetsrättsliga systemet mot bakgrund av den viktiga självsanerande verksamheten inom pressen (se avsnitt 1.5.1) och den särskilda granskningen av radio- och TV- program (se avsnitt 1.5.3). TF och YGL är delvis tillämpliga också på medier som är utländska, t.ex. radio- och TV-program som kommer från utlandet samt filmer och ljudupptagningar som importeras hit. Det detaljerade skydd för yttrandefriheten på grundlagsnivå som TF och YGL ger är i sin utförlighet unikt internationellt sett. Det ger vidare yttrandefriheten till den del den utövas i de medier som omfattas av TF eller YGL ett stabilt skydd eftersom ändring av reglerna endast kan ske genom grundlagsändring vilket kräver två likalydande beslut med riks- dagsval emellan. För yttrandefriheten till den del den inte omfattas av TF eller YGL, t.ex. när yttrandet sprids via en webbsida på Internet som till- handahålls av en privatperson (jfr avsnitt 5.2.1), är skyddet inte lika stabilt och detaljerat. Till skydd för yttrandefriheten i denna del gäller endast de mera allmänna reglerna i RF samt dessutom den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). RF:s garanti för yttrande- och informationsfriheten (2 kap. 1 § första stycket 1 och 2 RF) innebär att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad –yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, och –informationsfrihet, dvs. frihet att inhämta och mottaga upplysningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden. Dessa friheter får emellertid inskränkas genom lag. Efter bemyndigande i lag får de också i vissa fall begränsas genom annan författning (2 kap. 12 § första stycket RF). Detta gäller också bl.a. mötesfriheten och demonstra- tionsfriheten. Begränsningar får emellertid inte göras för vilka ändamål eller i vilken omfattning som helst. I 2 kap. 12 § andra stycket RF anges att begränsning endast får göras för att tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demo- kratiskt samhälle och att begränsningen aldrig får gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den samt att begränsningen inte heller får sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen som en av folkstyrelsens grundvalar. Vidare an- ges att begränsning inte får göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Enligt 2 kap. 13 § RF gäller särskilt för begränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten att sådan får ske med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privat- Det yttrandefrihetsrättsliga systemet 91 livets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får frihe- ten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten ske endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. I paragrafen anges också att vid bedömandet av vilka begränsningar som får ske skall särskilt beaktas vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i politiska, religiösa, fackliga, veten- skapliga och kulturella angelägenheter. Slutligen anges att meddelande av föreskrifter som utan avseende på yttrandes innehåll närmare reglerar visst sätt att sprida eller mottaga yttranden (s.k. ordningsföreskrifter) inte anses som begränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten. Till skydd mot begränsningar av de grundlagsskyddade rättigheterna innehåller 2 kap. 12 § RF även regler om att förslag till lag rörande be- gränsning av rättigheterna skall vila från det att det första utskottsyttrandet anmäldes, om minst tio av riksdagsledamöterna begär det. Om minst fem sjättedelar av de röstande röstar för att anta för- slaget, är det dock antaget. gäller , med de ändring- ar och tillägg som gjorts genom tilläggsprotokoll, som lag här i landet, och enligt 2 kap. 23 § RF får lag eller annan föreskrift inte meddelas i strid med åtaganden på grund av konventionen. Konventionen innehåller i artikel 10 regler till skydd för yttrandefrihe- ten. Enligt artikeln skall envar äga rätt till yttrandefrihet. Denna rätt sägs innefatta åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tan- kar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser.