sou · GPB377d2 · 2002-01-01 00:00:00 — pågår arbete med att analysera hur kraven kan införlivas Enligt uppgift kan systemet komma att starta . Bestämmelserna om de gröna certifikaten finns i den regionala lagen om organisation av elmarknaden 22. De energikällor som om- fattas av systemet är solel, vindkraft, biomassa, biogas, geotermisk el, tidvatten- och vågkraft. Alla anläggningar oavsett ålder kommer att omfattas av certifikatsystemet. Det pågår även arbete med att bygga upp ett motsvarande system för kraftvärme. Dessutom finns det planer på att even- tuellt även införa certifikat för värme. Enligt de ursprungliga förslaget skulle den förnybara energin komma från källor i eller från området för havsbaserad vindkraft vid . Syftet med denna bestämmelse var att motverka att de inhemska energikällorna konkurreras ut genom billigare förnybar el som produceras utanför . har i granskningen av det flamländska systemet haft invändningar mot denna bestämmelse, eftersom det anses vara ett handelshinder. Den flamländska regeringen kan dock enligt ellagen erkänna gröna certifikat från andra områden. Detta är tänkt att utnyttjas om internationell handel med certifikat kommer till stånd. analyseras hur de krav som ställs av EU- kommissionen kan införlivas i systemet. Certifiering av produktionsanläggningar görs av den nya regler- myndigheten för el och gas, Flemish Regulator for Electricity and Gas, VREG. Myndigheten är under uppbyggnad och beräknas kunna börja arbeta . Huvuduppgiften är att övervaka att reglerna i den nya ellagen följs. kommer övervakningen av certifikatsystemet att ske genom den regionala energimyndigheten som i ligger under den regionala ekonomimyndigheten. VREG kontrollerar även anlägg- ningar så att inkomna uppgifter och utgivna certifikat överens- stämmer. Det är producenten som står för kostnaderna som upp- kommer genom certifieringen. 22 Decree on the organization of the electricity market (ej officiell översättning). är andelen förnybar energi 23. Målet enligt ellagen är att förnybara energikällor ska stå för , och för . väntas vindkraft stå för omkring 2/3 av förnybara energi och biomassa för den resterande delen. Kvotplikten gäller alla nätägare och specificeras i ellagen där den beräknas enligt följande: C = G * (Ev - Ewkk - Eg) C = Antal gröna certifikat som ska lämnas in år n i MWh för respektive nätföretag Ev = den totala kvantiteten el som företaget distribuerat till slutkunder år n-1 Ewkk = Mängden el (i MWh) som har producerats med hjälp av högkvalitativ kraftvärme som företaget distribuerat år n-1. Med högkvalitativ kraftvärme avses anläggningar med en verkningsgrad som är högre än i kombicyklar. Eg = Mängden el (i MWh) som har producerats med hjälp av förnybara energikällor i eller i området för den havs- baserade vindkraften och som företaget distribuerat år n-1. G = minimikvot för år n, dvs. Ett certifikat motsvarar 1 000 kWh och gäller . Det kan upphöra att gälla tidigare om ägaren annullerar certifikatet eller om det redovisats för reglermyndigheten som bevis för att köpkraven har uppnåtts. Certifikaten kommer att delas ut av reglermyndigheten, VREG. Elproducenterna tilldelas certifikat i förhållande till den mängd el från förnybara källor som de producerar. Certifikaten ska ange namn på den producerande enheten, vilken teknik som används och hur mycket statligt stöd anläggningen har fått. För att kontrol- lera att uppgifterna stämmer ska alla anläggningar inspekteras av VREG. Det kommer att vara möjligt att spara certifikat till nästkommande år. Någon slags begränsning av sparmöjligheterna 23 Andelen el från förnybara källor var . diskuteras för att förhindra att certifikat sparas för att höja priserna på certifikaten. Varje nätägare är skyldig att redovisa ett visst antal gröna certifikat till VREG. För att uppnå kvotkraven har företagen tre möjliga tillvägagångssätt: -att köpa gröna certifikat -att investera i förnybar energi -att betala en straffavgift. HANDEL MED CERTIFIKAT I Om inte nätägaren köper gröna certifikat eller investerar i förnybar elproduktions-kapacitet är de skyldiga att betala en straffavgift på 2 BEF 2001 (0,/kWh). Straffavgiften kommer att höjas stegvis upp till 5 BEF 2004 (1,/kWh). Avgiften kommer i praktiken utgöra ett tak för hur mycket certifikaten högst kommer att kosta. Intäkterna från straffavgifterna kommer att gå till en särskild fond, fonden för förnybar energi, som ska utnyttjas till att främja förnybar energi. Handeln med certifikat kommer inte att regleras utan aktörerna är fria att bedriva handeln utan restriktioner. Det kan ske bilateralt, genom mäklare eller på en särskild certifikatbörs. Uppgifter om överlåtelser, ägare och andra data om certifikaten ska registreras i en särskild databas och i ett handelsregister. Förutom de federala stöden finns ett regionalt investeringsstöd i som betalas ut av kostnaderna för småföretag och för stora företag. Det finns också möjligheter att få finansiellt stöd från ett särskilt kontor, Kontoret för främjande av förnybar energi (ODE-Vlanderen). Vad som kommer att ske med de befintliga subventionerna när certifikathandeln påbörjas har ännu inte beslutats. Diskussioner mellan regionerna och den federala regeringen pågår. Enligt en tjänsteman på den regionala myndigheten är det troligt att det federala driftbidraget kommer att fasas ut för att ersättas av gröna certifikat, medan skattenedsättningarna och det regionala invester- ingsstödet kommer att finnas kvar. En ny ellag antogs . I denna finns huvudprinciper för systemet med gröna certifikat. Detaljutformningen pågår för när- varande och bestämmelserna kommer att finnas i en särskild förordning. Systemet ska införas . Målet för andelen förnybara källor i elproduktionen i Wallonien är . I Wallonien inräknas organiskt nedbrytbart avfall i förnybara energikällor. För andelen kraftvärme i elproduktionen är målet att nå och uppnå . Certifikatsystemet omfattar el från förnybara källor och sådan kraftvärme som innebär att koldioxidutsläppen minskas. För att beräkna antalet certifikat som tilldelas en enhet som har kol- dioxidutsläpp, divideras den totala elproduktionen av grön el med den utsläppsminskning som uppnåtts. Vid beräkning av utsläpps- minskningen görs en jämförelse mellan enhetens utsläpp och utsläpp med konventionell teknik. Särskilda utsläppslistor ska publiceras av den reglerande myndigheten. För exempelvis kraftvärme beräknas tilldelningen av certifikat bli omkring 1/5 av den producerade mängden energi. I likhet med ställs kvotkravet på nätföretagen i ellagen. En särskild reglermyndighet ska bildas för att övervaka att ellagen följs. Myndigheten kommer också att ha ansvar för att kontrollera och övervaka handeln med certifikaten. Möjligheter att spara certi- fikat till följande år har ännu inte diskuterats. Förnybar el ska ha prioriterat tillträde till nätet även i Wallonien. Handeln av gröna certifikat förväntas ske på en separat marknad, åtskild från elhandeln. Om nätföretagen inte når upp till den tänkta kvoten kommer en straffavgift att utgå på mellan 3 till 5 BEF (0,65–1,/kWh), vilket sätter ett takpris för certifikaten. KOMPLETTERANDE SYSTEM OCH ÖVERGÅNG I Wallonien har även regionala investeringsstöd. Stöd betalas ut för investeringar i förnybar energi för skolor och sjukhus och för byggnader för lokala myndigheter. Bidrag och stöd betalas också ut till företag som investerar i förnybar energi. Det federala driftbidraget väntas vara kvar även efter att certifikatsystemet införts. Producenterna kommer att kunna välja mellan driftbidrag eller gröna certifikat. Investeringsbidrag och skattenedsättning diskuteras för när- varande. I regionen har beslut fattats om att gröna certifikat bör ingå i elmarknadsreformen men certifikatsystemet har ännu inte ut- formats. antogs en ny ellag som öppnar för ett system med gröna certifikat. I ellagen anges endast att ett stödsystem baserat på gröna certifikat kan introduceras utan att närmare detaljer specificeras. Regler för ett kommande certifikatsystem och hur det kan anpassas till förhållandena i ska utredas. Den nya ellagen träder 2003. Mål för andelen förnybara energikällor saknas i . : Decree on the organization of the electricity market in för el- och gasmarknaden: Wallonien: Projet de décret relatif à lorganisation du marché régional de lélectricité, utkast till ellag, Walloniens regering, Walloniens reglermyndighet för el- och gasmarknaden: Promotion of Strategies for Electricity from Renewable Energy Sources in EU countries, Joint report by the cluster co-financed under the 5th framework programme of Commission, 2001. Från ska liberaliseringen av elmarknaden för konsumenter vara fullt genomförd. gäller att användare som konsumerar över 1 GWh el fritt kan välja elleverantör. Inom ramen för den pågående avregleringen av elmarknaden planeras i en certifikatmarknad för el från förnybara källor, VE-el 24. Under det första decenniet av kommer den att fung- era parallellt med ett fastprissystem för el från förnybara källor. De fasta stöden gäller många av de anläggningar som tas i drift och gäller av anläggningens livslängd. Den totala elproduktionen i uppgick till ungefär varav var kolbaserad el. El från förny- bara källor stod för närmare eller motsvarande av den totala elproduktionen. Vindkraften stod för av den gröna elen och biomassa för . Mer än tre fjärdedelar av den vindkraft som producerades i kommer från medlemmar i forening. Denna sammanslutning har stor möjlighet att påverka marknaden genom att agera gemensamt. Ägarförhållandena i certi- fikatsystemet kommer emellertid att breddas i takt med att biobränslebaserad el kommer in på marknaden. I har el baserat på förnybara energislag prioriterat till- träde till elnätet. VE-elmarknaden, eller marknaden för gröna certifikat, ska starta , men utfärdande av certifikat kan komma att påbörjas tidigare. I ligger plikten att inneha ett visst antal gröna certifikat på elanvändarna. 24 VE står för vedvarende energi, förnybar energi. Elproduktionsteknologier som är berättigade till certifikat är vindkraftverk, olika former av biomassa, solceller samt vattenkraft med en effekt lägre än 10 MW. Huvudsakligen kommer certifikat- systemet att utgå från vindkraft och biomassa. El från storskalig vattenkraft och avfall är inte berättigad till certifikat 25. El från kraftvärmeanläggningar ingår i den mån bränslet kan definieras som biomassa. Anläggningar oavsett ålder är berättigade till certifikat, anläggningar byggda dock först . I finns två stamnät och två systemansvariga, Eltra och , som ansvarar för olika delar av landet och som kommer att certifiera elproduktions-anläggningar. Ett grundlägg- ande krav för certifiering av produktionsanläggningar är att de krav som ställs för anslutning till nätet också är uppfyllda. Systemansvariga är också ansvariga för en databas i vilken alla anläggningar ska registreras. När en anläggning är registrerad är den automatiskt certifierad och därmed beviljad stöd genom certi- fikatsystemet. Databasens data ska genomgå kvalitetsanalyser för att tillgodose säkerhetskraven. I uppgick andelen el från förnybara källor till . Målsättningen är att nå en andel på el från förnybara källor 26. Planerade investeringar i förnybara teknologier och utfallet av de stödsystem som redan är införda tyder på att målet för kommer att nås även utan ett system med gröna certifikat. Hur mycket el från förnybara källor som elanvändarna totalt ska köpa fastställs av miljö- och energiministern. Denna kvot ska vara en bindande minimikvot. Inget ska således hindra enskilda konsumenter från att använda en högre andel grön el än 25El från avfall som härrör från biologiskt avfall, exempelvis biogas från slakteriavfall ingår i definitionen på biomassa. 26Enligt EG-direktivförslaget för att främja el från förnybara källor är målet för att förnybar el ska uppgå till . Kvoten ska successivt ökas. Ökningen ska emellertid ske på ett sådant sätt att marknaden ges tillräcklig tid för att genom nyinvesteringar anpassa utbudet till den ökade kvoten och därmed själva efterfrågan. På så sätt minskas osäkerheten för potentiella investerare i VE-produktion. Kvoten ska fastställas årsvis för en rullande period på troligtvis . Den kommer att vara bindande i taget och fast- ställas preliminärt för de återstående åren. Vid betydande för- ändringar i förutsättningarna för uppfyllelse av kvoten ska den emellertid kunna justeras för , men får inte understiga kvoten från det föregående året. Uppgifter om producerad och levererad el lämnas till system- ansvarig/nätföretag. I gengäld fås ett grönt certifikat, ett. VE-bevis, per 100 kWh levererad el baserad på förnybara källor, VE-beviset sätts in på ett konto. Nätföretagen mäter och kontrollerar den el som producenterna levererar till nätet samt överför uppgifterna till den systeman- svarige 27. Den systemansvarige överför uppgifter till registret över VE-bevis. Det är elanvändarna som är skyldiga att inneha ett visst antal gröna certifikat och vid avräkningstillfället kunna visa upp en viss andel el från förnybara källor i form av VE-bevis. En kvotkontroll genomförs där uppgifter i registret över VE-bevis kontrol- leras mot fastställda kvotkrav. VE-bevis som vid avräkningstillfället behövs för att fullgöra kvotkravet avförs från registret över VE- bevis. Ett VE-bevis livstid upphör i samband med avräkning för kvotuppfyllelse. Det är även möjligt att spara certifikat till senare år. Vidare har diskuterats att certifikat som ställs ut kan användas för att uppfylla kvotkravet . Dessutom ska even- tuellt även kommande, ännu icke utställda certifikat, kunna användas för att uppfylla kvoten. Kvotuppfyllelse ska granskas och per föregående år. 27 I finns två systemoperatörer, Eltra och Elkraftsystem. I det danska certifikatsystemet finns ett minimi- och ett maximi- pris. , Energitilsynet, ska ha ett stående erbjudande om att köpa certifikat till ett pris av /kWh. Där- med läggs golvet för prisnivån fast. Takpriset ges av att de kvot- pliktiga måste betala en straffavgift på /kWh om de inte kan visa upp en tillräcklig mängd certifikat vid periodens slut. Syftet med dessa gränser för priserna är att undvika en alltför hög rörlighet på certifikatbörsen och därmed osäkerhet för elprodu- centen som använder förnybara källor. ska också garantera att samtliga certifikat köps upp genom att den vid periodens slut köper in återstoden av certifikaten. Priset ska ligga . Köpen ska finansieras via en särskild fond. Denna fond finansieras i sin tur dels via statsbudgeten och dels via straffavgifter. Fonden ska även användas för att främja elproduktion från förnybara källor. Det är ännu inte fastlagt på vilken börs certifikathandel kan komma att bedrivas. Börsen kommer inte att vara ett ansvar för staten utan andra aktörer kan öppna en marknadsplats. Registret som system- operatörerna ansvarar för kommer emellertid att ta in uppgifter om köp och försäljning av VE-bevis, samt om kontoställning. På kort sikt, dvs. under certifikatbörsens inledningsskede, väntas utbjudna VE-bevis köpas i bilaterala avtal mellan VE-producenten och distributionsbolag/konsument. På kan VE-bevisen handlas på en certifikatbörs. Handel ska kunna ske både på en spotmarknad och på en marknad för långtidskontrakt, futures. Transaktionskostnaden per VE-bevis beror på handelsvolymen. beräknas handeln med VE-bevis bli för liten för att bära systemets transaktionskostnader. Enligt bedömningar kan handeln bedrivas till kostnader motsvarande (± 3 miljoner) (ca. väntas emellertid öka snabbt. beräknas handelsvolymen vara tillräckligt omfattande för att täcka transak- tionskostnaderna vilka beräknas uppgå till runt 2–av VE- bevisets värde. Totalt sett ger handel med VE-bevis på en börs i stället för genom bilaterala avtal lägre transaktionskostnader. Genom en oberoende marknadsoperatör införs standardiserade rutiner för köp och försäljning av VE-bevis. Andra fördelar med börshandel är att sök- och informationskostnader minimeras, samtliga aktörer har samma förhandlingsstyrka och systemet är transparent. Dess- utom kan aktörer välja att säkra sina positioner på en finansiell derivatmarknad. Handel med utländska certifikat ska i princip vara möjlig, men det kommer att krävas att elproduktion i bägge länderna står under liknande krav och förutsättningar. Eftersom en internationell harmonisering på området ännu inte har uppnåtts, kommer inte att tillåta utrikeshandel då systemet startas, med mindre än att det förekommer bilaterala överenskommelser mellan medverkande länders regeringar och myndigheter. KOMPLETTERANDE STÖDSYSTEM OCH ÖVERGÅNG består stödet till elproduktion från förnybara källor av två delar, ett fastpris och ett eller två tillägg. Fastpriset gäller för alla anläggningar som byggs och garanteras , medan elproduktionsstödet ska fasas ut när stödet med certifikat påbörjas. Fastprissystemet kommer således att finnas kvar parallellt med certifikatbörsen . Fastprisgarantin ger investeraren förutsättningar att få banklån till kommersiella villkor. Historiskt har fastpriset till vindkraftverk varit av priset till användarna exklusive avgifter, vilket genomsnittligt har varit /kWh plus ett tillägg på /kWh respektive /kWh. /kWh motsvarar koldioxidskatten som betalas i användarledet oavsett hur elen har producerats. Fast- priset ska inte ge utrymme för någon vinst. En eventuell vinst beror på prisutvecklingen på börsen för VE-bevis. På ska stödsystemet baseras på gröna certifikat. gäller nya fastpriser för befintliga och nya anläggningar . Stödsystemet är komplext och stöden beror på när anläggningar byggdes, storlek och om anläggningen ägs privat eller inte. För statliga anläggningar utgår endast stödet på /kWh, motsvarande koldioxidskatten. De ska inte ingå i certifikatsystemet. I tabellen visas stöd för privata anläggningar. Tabell 1: Ersättning för vindkraft 15 000 ft. kW-12 000 ft. certifikat 28 (0,1- Anm.: Mittkurs var /DKK. Dessutom ska vindkraftproducenter som inte klarar lånen för redan genomförda investeringar därför att stödförutsättningarna har ändrats få särskilt stöd. För mycket små vindkraftsanläggningar, mindre än 100 kW, ges ett slags avvecklingsstöd. Om ägaren skrotar sin anläggning ges ett stöd på /kWh (0,33 + 0,17 + 0,1) för produktion från en helt ny anläggning. Skälet till avvecklingsstödet är att små anläggningar är väsentligt mindre effektiva. 28 Detta har ännu inte beslutats. Principerna för stöd till elproduktion baserad på biomassa och biogas liknar de för vindkraft med skillnaden att lasttiden inte be- aktas. Stöden till biobränsleeldade anläggningar är föremål för för- handlingar. Det gamla fastpriset är ca. /kWh och gäller under . Eventuellt ska dessa anläggningar också få gröna certi- fikat. Ett avtal mellan staten och kraftbolagen diskuteras för när- varande. Ett förslag innebär att fem privata kraftanläggningar ska få ett fastpris om /kWh plus VE-bevis samt per ton använd biomassa. Dagens skattesystem i innebär att bränslen som används för elproduktion inte beskattas. Däremot belastas elanvändning 29 med både energi- och koldioxidskatt oavsett hur elen har produ- cerats. Koldioxidskatten på /kWh ges som stöd till kol- dioxidfri elproduktion. För ännu inte utvecklade och nya tekniker ges särskilda stöd. Etableringen av en marknad med gröna certifikat för in ett kon- kurrensmoment i utbyggnaden av förnybar energi. Stödsystemet med gröna certifikat som beskrivs i den danska elreformen är dock inte en ren marknadsmodell. Den kombinerar konkurrensen på bevismarknaden med andra element. Avsikten är att främja utveck- lingen av tekniker som är nya eller ännu inte är helt mogna för marknaden. Utöver det stöd som VE-bevishandeln ger finns det i systemet också investeringsstöd och särskilda avräkningsregler för små- skaliga tekniker. Utvecklingen av elproduktion från biomassa, biogas och med solceller stöds genom anslag till forskning och utveckling samt med investeringsbidrag. Energistyrelsen överväger en nedtrappning av det garanterade elpriset på kWh, som gäller för dessa kraftslag. Detta ska göras i takt med att teknikerna blir kommersiellt bärkraftiga. godkände den danska elre- formen inklusive stödsystemet med gröna certifikat. 29 Energiskatten återbetalas för industri och tjänstesektorn. Lätta processer betalar av koldioxidskatten och tyngre betalar av koldioxidskatten. Genom avtal med staten om energieffektivisering kan nedsättningar av koldioxidskatten medges. Energi- intensiv industri kan genom dessa avtal komma att betala av koldioxidskatten. lämnades dock öppen. Det var förslaget om ett garanterat pris på /kWh (0,/kWh) som skulle ges till nya vindkraftsanläggningar. beslutades om nya statsstödsbestämmelser för miljöskydd. Kommissionen har prövat garantipriset till nya vindkraftsanläggningar i enlighet med de nya reglerna och gett sitt godkännande. Energistyrelsen, energi och miljöministeriets hemsida: Utredning om gröna certifikat: Lagar om elmarknadsreformen och stöd till el från förnybara källor: og bekendtgørelser oversat til engelsk Genom en ny ellag påbörjades avregleringen av elmarkna- den i . kan alla elkunder i fritt välja leverantör utan särskilda krav på mätare. Den finska elmarknaden är fullt avreglerad. Det innebär även att vissa kundgrupper har möjlighet att välja grön el till ett pris som är högre. Elproduktionen uppgick till , varav eller kommer från förnybara källor. Av de förnybara källorna stod vattenkraften för eller och biomassa för . Vindkraften uppgick till 24 GWh. I definieras torv som en långsamt förnybar energikälla. antogs en handlingsplan för förnybara energikällor i . Bakgrunden är Kyotoprotokollet och om förnybar energi. Enligt handlingsplanen ska andelen el från förny- bara källor öka till . Målsättningen för är att ungefär ska komma från biomassa, knappt från vattenkraft och ungefär en från vindkraft. När det gäller biomassa finns elproduktion inom industrin motsvarande drygt . Denna ska öka med 3–och dessutom ska elproduktion från biomassa inom fjärrvärme- sektorn öka. Det finns mål om en ytterligare kraftig ökning av biomassa för elproduktion fram . Vidare har man satt upp mål för utbyggnad av vindkraft till ungefär . För vattenkraften finns mål för en ökning på 1–på 10–. har inga planer på att införa stödsystem som bygger på gröna certifikat eller kvoter. Däremot följer man utvecklingen och staten delfinansierar ett antal finska företags deltagande i RECS. De finska formerna för stöd till el från förnybara energi- källor är driftbidrag och investeringsstöd. genomfördes i en omläggning av elbeskattningen från produktionsledet till konsumtionsledet. För att skydda kon- kurrenskraften för småskaliga elproducenter som använder bio- bränsle och andra förnybara energikällor, vind- och vattenkraft, fick dessa ett driftbidrag motsvarande endera av skattesatserna för elkonsumtion. infördes också driftbidrag för kraft- produktion, med en nominell effekt på högst 40 megavoltampere och som baseras på ved eller bränntorv. Skatterna har sedan införandet höjts och utgår enligt tabellen nedan. Energibidrag för , penni/kWh (öre/kWh). Produktion från biomassa, torv* och 2,5 p/kWh (3,/kWh) vattenkraft och kraftvärme* 4,1 p/kWh /kWh) *Avser småskalig produktion Sedan stödet till vindkraft höjdes har vindkraftproduktionen i ökat, från 23 GWh till 77 GWh . Handels- och industriministeriet administrerar investeringsstöd till utvecklings- och investeringsprojekt som främjar energieffektivitet och användningen av förnybara energikällor eller minskar miljö- förstörande utsläpp. För sådana investeringar medges bidrag med 15–av godkänt investeringsbelopp. Projekt som använder innovativa tekniker får större bidrag än sådana som baseras på traditionella metoder. Anläggningar för vindkraft kan stödjas med maximalt av godkända investeringskostnader. Normalt beviljas stöd mot- svarande av investeringen; för ny teknik beviljas och för äldre teknik 28–.