sou · GPB362d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Denna slutsats stöds också av tidigare forskning som visat att konjunkturen i, framförallt, EU:s kärnländer blivit mer synkroniserade över tiden. Den bild som framträder då vi studerar symmetrin i de strukturella störningarna är inte lika tydlig. Visserligen har den andel av spansk in- dustriproduktion som förklaras av europeiska störningar ökat över tiden men för del har det europeiska in ytandet endast ökat på kort och medellång horisont. På lång sikt noteras en liten minskning av den andel av industriproduktionen som orsakats av de europeiska störningar- na. Dessutom nner vi att de europeiska störningarna förklarar en större andel av svensk industriproduktion jämfört med . Som väntat ärnsk industriproduktion minst beroende av europeiska störningar. För in ationen får vi mycket likartade resultat för de fyra länderna. De euro- peiska störningarnas förklaringsgrad är relativt över tiden och av ungefär samma magnitud i de fyra länderna förutom för där vi noterar en svag minskning under den andra delperioden. Dessa resultat ger inget starkt stöd för hypotesen att ökad ekono- misk integration leder till en ökad synkronisering i konjunkturen och de strukturella störningarna. visar våra resultat att europeiska störningar sprids och utövar ett betydande in ytande på utvecklingen av industriproduktion och in ation. Vi nner också att detta in ytande har en tendens att ändras över tiden vilket påvisar svårigheterna med att utnyttja historiska observationer för prediktioner om framtida ut- veckling. Konjunkturcykeln och asymmetriska störningar Appendix 3.A: Att mäta den internationella konjunkturen För att empiriskt skatta den gemensamma internationella konjunkturen används en metod som tagits fram av Lumsdaine och Prasad (1999). Deras metod baseras på observationen att små länder har hög volatilitet i konjunkturen medan stora länder har en liten volatilitet. Dessutom är det troligt att stora länder har ett större in ytande på den internationella konjunkturen jämfört med små länder. Dessa grundläggande argument medför att följande generella modell för autoregressiv heteroscedastici- tet, GARCH(1,1), kan användas för att beräkna tidsvarierande vikter = ci + "it "it » N (0; hit) + ®"2 där yit är bandpass ltrerad komponent i logaritmen av industriproduk- tionen för land i, parametrarna c och w > 0 är konstanter, är den informationsmängd som är tillgänglig t¡1, och paramet- rarna i ekvationen för betingad , ® och ¯, antas vara större än ett och uppfyller kriteriet att ® + ¯ · 1. GARCH(1,1) modellen skattas enskilt för varje land. Skattningen av den betingade variansen hit kan sedan användas för att beräkna vikterna så att den gemensamma internationella konjunkturkomponenten kan be- räknas på följande vis Genom att använda denna metod beräknas två internationella konjunk- turkomponenter, en gemensam europeisk konjunktur och en gemensam icke europeisk konjunktur. I ekvationerna (3.A.2) och (3.A.3) låter vi n = 13 då vi beräknar den gemensamma europeiska konjunkturen, zEU i industriproduktionen i de 13 EU länderna. På samma vis är n = 3 då vi beräknar den gemensamma världskonjunkturen, zNEU som inte är medlemmar i . t , för de länder och enoch , medan Appendix 3.B: Identi ering av strukturella störningar Appendix 3.B: Identi ering av strukturella stör- ningar I detta appendix visas hur identi eringen av de fyra strukturella stör- ningarna genomförs i vår empiriska modell. Låt oss i den följande dis- kussionen bortse från den exogena variabeln. Under detta antagande kan vi formulera £följande vektor autoregressiva,¤ VAR, modell för tidse- rievektorn xt = ytg ytj pgt pjt 0där ytg är den genomsnittliga industriproduktionen i , , och , ytj är industriproduktion för landet j = , , och Sve- rige, pgt är genomsnittlig in ation i , , pjt är in ationen i land j: A(L)xt = ½ + "t där A(z) = I4 ¡ j=1 Ajzj, z är ett komplext tal, I4 är en 4 iden- titetsmatris och L är en lag operator. Den fyrdimensionella vektorn av innovationer "t antas vara en vitt brus sekvens med E ["t] = 0 icke singulär kovariansmatris E ["t"0t] = Σ. Vi antar också att tidserie- vektorn xt är integrerad av ordningen 1, dvs att det [A(z)] = 0 om och endast om j z j> 1 eller z = 1. Under detta antagande är det välkänt att VAR modellen i (3.B.1) kan skrivas som följande vektor felkorrigerings- modell, VECM: A¤(L)Δxt = ½ + ®¯0xt¡p + "t där A¤(L) = I A¤Li och A¤ = central eftersom den anger kointegrationsrangen det vill säga antalet kointegrationsvektorer i systemet. Skattningar av denna VECM modell kan sedan utnyttjas för att iden- ti era strukturella (ortogonala) störningar. Vi antar i vår modell att det nns två permanenta störningar, störningar som ger permanenta e ek- ter på åtminstone en variabel i systemet, och två transitoriska störningar som enbart ger övergående e ekter på de fyra variablerna. antaganden följer (Granger's representations sats) att VAR modellen i (3.B.1) kan representeras av följande vektor moving average, VMA, mo- xt = ± + C(L)"t där C(L) = I4 + P1 CjLj och ± = C(1)½. Om vi dessutom låter C(L) = C(1) + (1 ¡ L)C(L) Konjunkturcykeln och asymmetriska störningar (Stock (1987)) C(L) = j=i+1 Cj för i ¸ 0 den reducerade formen av en gemensam trend, CT, modell xt = x0 + C(1)»t + C(L)"t »t = ½ + »t¡1 + "t: I vår applikation är vi intresserade av den strukturella formen av den gemensamma trendmodellen xt = x0 + Υ¿t + Φ(L)Àt ¿t = ¹ + ¿t¡1 + 't Υ är en laddningsmatris av storleken 2 t är en bivariat av random walk processer med drift ¹ och Φ(L) = för alla L. Låt den fyrdimensionella vektorn av strukturella störningar Àt = £ '0t Ãt0 ¤0 där 't är en bivariat vektor av permanenta chocker som uppfyller E [Àt] = 0 och E [ÀtÀt0] är diagonal. Vid en jämförelse av den strukturella och den reducerade formen ser vi att Υ' = C(1)" och ΥΥ0 = C(1) C(1)0. Det är därigenom möjligt att beräkna den strukturella laddningsmatrisen Υ från skattningar av VMA modellen i (3.B.3). Skriv systemet som relaterar de fyra variablerna till de två trenderna, den gemensamma europeiska trenden ¿g t och den landspeci ka trenden där restriktionen att den landspeci ka trenden inte påverkar europeisk industriproduktion på lång sikt har lagts på systemet. tillåter oss att separera de två trenderna och Ãtj, följer vi För att identi era de två temporära störningarna, Ãtg Warne (1993) och skriver systemet som relaterar data till transitoriska Appendix 3.B: Identi ering av strukturella störningar där ³ = ®(U®)¡1, U är en urvalsmatris, ® är felkorrigeringsmatrisen i VECM modellen (3.B.2) ovan, och q matrisen är lika med inversen av Choleski dekomponeringen av ³0Σ¡1³. Urvalsmatrisen U kan väljas så att ett element i ³q är lika med noll. Låt ³31 = 0 så att systemet ovan Den restriktion vi nu lagt på systemet innebär att den landspeci ka tem- porära störningen inte ger en samtidig e ekt på europeisk in ation. Dess- utom är denna enda restriktion tillräcklig för att separera de två tempo- rära störningarna. Vi kan nu utnyttja skattningar av VECM modellen och lägga på de två restriktionerna som beskrivits ovan för att studera e ekten av en speci k störning på någon av de fyra variablerna. Agell, J., L. Calmfors och G. , (1996), Fiscal Policy When Mo- netary Policy is `Tied to the Mast', , 40, 1413 1440. Alesina, A. och R. Perotti, (1995), Fiscal Expansions and Fiscal Ad- justments in Countries, NBER Working Paper 5214. Alesina, A. och R. Perotti, (1996a), Fiscal Adjustments in Countries: Composition and Macroeconomic E ects, NBER Wor- king Paper No. Alesina, A. och R. Perotti, (1996b), Reducing Budget De cits, , 3, 115 134. M. och R. R. Dogonowski, (1999), EMU and Budget Norms, i, , A., M. M. Hutchison och S. H. , (red. ), Fiscal Aspects of European Monetary Integration, , . J. och B. Winkler, (1999), The Stability Pact: Trading O Flexibility for Credibility, i, , A., M. M. Hutchison och S. H. , (red. ), Fiscal Aspects of European Monetary Integration, , . J. och W. , (1997a), International Business Cycles and the : Is There A European Business Cycle?, , 2, 1 16. J. och W. , (1997b), On Identifying the of EMU: An Exploration of Some Empirical Criteria, CEPR Working Paper No. K. och P. J. Kehoe, (1992), International Evidence on the Historical Properties of Business Cycles, American Economic Re- view, 82, 864 888. , F. och J. Fitz , (2001), Irish Fiscal Policy in EMU and the Controversy, , stencil. Basu, S. och A. M. , (1999), Business Cycles in International Historical Perspective, , 13, 45 68. , . och R. King, (1999), Measuring Business Cycles: Ap- proximate Band Pass Filters for Economic Time Series, Review of Economics and Statistics, 81, 575 593. Bayoumi, T. och B. Eichengreen, (1993), Shocking Aspects of Europe- an Monetary Uni cation, i, Torres, F. och F. Giavazzi, (red. ), Ad- justment and Growth in Monetary Union, , . Beetsma, R. M. W. J., (1999), The Stability and Growth Pact in a Model with Politically induced De cit Bias, i, , A., M. M. Hutchison och S. H. , (red. ), Fiscal Aspects of European Monetary Integration, , . M., (2000), Finnish and Swedish Business Cycles in a Global Context, , stencil. M., M. D. Bordo och L. , (1998), Historical Evi- dence on Business Cycles: Experience, i, Fuhrer, J. C. och S. Schuh, (red. ), Beyond Shocks: What Causes Business Cycles?, sid. 65 113. , , Con- . M., S. H. och L. , (1992), External In u- ences in Nordic Business Cycles 1870 1988, Open Economies Re- view, 3, 1 22. M. och M. M. Hutchison, (1996), The `German View', Fiscal Consolidation and Consumption Booms: Empirical Evidence from , EPRU Working Paper Series No. M. och M. M. Hutchison, (1999a), The Costs and ts of EMU: Should the Outsiders Remain on the Periphery?, i, Hug- hes , A., M. M. Hutchison och S. H. , (red. ), Fiscal Aspects of European Monetary Union, , . M. och M. M. Hutchison, (1999b), Economic Expansions and Fiscal Contractions: International Evidence and the 1982 Da- nish Stabilization, i, , T., S. H. och O. Risa- ger, (red. ), Macroeconomic Perspectives on the Danish Economy, , . Bordo, M. D. och L. , (1997), The History of Monetary Regimes Including Monetary Unions. Some Lessons for and EMU, , 4, 285 358. Brunila, A. och C. Martinez-Mongay, (2001), for Fiscal Policy in the of EMU, EU kommissionen, stencil. Burns, A. F. och W. C. , (1946), Measuring Business Cycles, NBER, . Buti, M., D. och H. Ongena, (1997), Budgetary Policies Du- ring Recessions Retrospective Application of the `Stability and Growth Pact´ to the Post War Period, European Commission Eco- nomic Papers, 121. Canova, F. och H. Dellas, (1993), Trade Interdependence and the Inter- national Business Cycle, , 34, 23 47. Chari, V. V. och P. J. Kehoe, (1998), On the for Fiscal Constraints in a Monetary Union, , Wor- king Paper 589. Council of Union, (2000), Council Recommendation of 19 2000 on the Broad Guidelines of the Economic Policies of the Member States and the Community, 9223/00. Demertzis, M., A. och O. Rummel, (1997a), Is a in Europe the Answer to ict Between the Ger- man and of Monetary Control?, i, , S. och M. Moersch, (red. ), Which for European Financial Markets?, c Publishing, . Demertzis, M., A. och O. Rummel, (1997b), Is the Eu- ropean Union a Natural Currency Area, or is it by Policy Makers?, i, Firandin, E. och M. , (red. ), Monetary Union, Target Zones and Speculative Attacks, Universi- ty Press. , (2000), Stability Programme, . Eichengreen, B., (1997), Saving Europe's Automatic Stabilizers, Na- tional , 159, 92 98. Eichengreen, B. och C. Wyplosz, (1998), The Stability Pact: a ?, Economic Policy, 26, 65 104. , R. F. och S. Kozicki, (1993), Testing for Common Features, Statistics, 11, 369 395. European Commission, (2000a), 2000 Broad Economic Policy Guideli- nes Convergence Report 2000 Proposal for the Council Deci- sion for the Adoption by of the Single Currency on 1 January 2001, European Economy, No. European Commission, (2000b), in EMU 2000, Eu- ropean Economy, Reports and Studies, No. Fatás, A. och I. Mihov, (2001), Fiscal Policy and EMU, INSEAD, . A. och A. , (1997), Is EMU able Than Ex ?, , 41, 753 760. Giavazzi, F. och M. Pagano, (1990), Can Severe Fiscal Contractions Be Expansionary? of Two Small European Countries, i, Blan- chard, O. J. och S. , (red. ), NBER Macroeconomics Annual, , . Giavazzi, F. och M. Pagano, (1996), Non Keynesian E ects of Fiscal Po- licy Changes: International Evidence and the Swedish Experience, , 3, 67 103. , A. W., A. C. Head och J. Raynauld, (1997), Measuring World Business Cycles, , 38, 677 701. , G., (2001a), E ects of Fiscal Contractions: The Importance of Rate Movements, , stencil. , G., (2001b), Is Private Consumption Growth Higher (Lower) During Periods of Fiscal Contractions (Expansions)?, Uni- versity, Working Paper 2001:1 (under utgivning i conomics). , P., J. Kiander och P. Tossavainen, (1999), , Payroll Tax Adjustment and Rate: The Finnish Mo- del, , Discussion Pa- per 198. , P. och M. , (1998), EMU Bu ering of the , , working notes 34. , A. och P. McAdam, (1999), Implications of the Stability and Growth Pact: Why the Growth Element is Important, i, Hug- hes , A., M. M. Hutchison och S. H. , (red. ), Fiscal Aspects of European Monetary Integration, , . , P., (1997), How Large is the Risk of Asymmetric Shocks for ?, , 4, 447 486. Kenen, P., (1969), The Theory of Optimum Currency Areas: An Eclectic View, i, Mundell, R. och A. Swoboda, (red. ), Monetary Problems of the International Economy, , . Lambertini, L. och J. Tavares, (2000), Exchange Rates and Fiscal Ad- justments: Evidence from the for EMU, , , stencil. Lumsdaine, R. L. och E. S. Prasad, (1999), Identifying the in International Economic Fluctuations: A New Appro- ach, IMF Working Paper, 99/154. Martinez-Mongay, C., (2000), ECFIN's E ective Tax Rates. Properties and Comparisons with Other Tax Indicators, European Commis- sion, Economic papers No. McKinnon, R., (1963), Optimum Currency Areas, , 53, 717 725. McKinnon, R. I., (1994), A Common Monetary Standard or a Common Currency for Europe?, , 41, 337 357. , (2000a), Stability Programme for , . , (2000b), Stability Programme Update, Kingdom of 2000 2004, . Mundell, R., (1961), A Theory of Optimum Currency Areas, , 51, 657 665. Norrbin, S. C. och D. Schlagenhauf, (1996), The Role of International Factors in the Business Cycle: A Multicountry Study, , 40, 85 104. Sørensen, B. E. och O. Yosha, (1998), International Risk Sharing and European Monetary Uni cation, mics, 45, 211 238. Stock, J. H., (1987), Asymptotic Properties of Least Squares Estimators of Cointegrating Vectors, Econometrica, 55, 1035 1056. Stock, J. H. och M. W. , (1999), Business Cycle Fluctuations in U.S. Macroeconomic Time Series, i, , J. och M. Woodford, (red. ), Handbook of Macroeconomics, North , . och EMU, (1996), EMU Utredningens Betänkande, SOU 1996:158, , . , N., (1999), Fiscal Institutions in EMU and the Stability Pact, i, , A., M. M. Hutchison och S. H. , (red. ), Fiscal Aspects of European Monetary Integration, , . Tower, E. och T. D. Willett, (1970), The Theory of Optimum Currency Areas and Exchange Rate Flexibility, Special Papers in Internatio- nal Economics No. 11, , . Warne, A., (1993), A Common Trends Model: Identi cation, Estima- tion and Asymptotics, es, , Seminar Paper No. Whitt, J., (1993), European Monetary Union: Evidence from Structu- ral VARs, Paper presented to , October.