sou · GPB3107 · 2002-01-01 00:00:00 — När det gäller utbildningar som vänder sig till nybörjare har bemyndigats att meddela föreskrifter om vilka så kallade standardbehörigheter som finns, liksom om vilken stan- dardbehörighet som ska gälla för en utbildning som leder till en yrkesexamen (exklusive konstnärlig inriktning). Ett lärosäte får inte ställa högre krav på den sökande än vad före- skrivit, däremot får ett lärosäte besluta om undantag från något el- ler några behörighetsvillkor. Även för utbildningar som inte leder till yrkesexamen föreskriver vilka standardbehö- righeter som ska gälla. Om ett lärosäte vill ställa andra behörig- hetskrav måste tillstånd inhämtas från . Även i detta fall får dock ett lärosäte besluta om dispens från något eller några behörighetskrav. finns det 44 standardbehörigheter, men det är regeringens önskemål att det inte ska finnas fler standardbehörigheter än sexton. Grundläggande för arbetet med standardbehörigheter är att de inte i realiteten ska utgöra ett hinder för grupper av ansökande. Om det finns flera behöriga sökande än vad det finns platser på en utbildning måste någon form av urval ske bland de sökande. Målet med urvalsgrunderna är att rangordna de sökande på ett lämpligt sätt. fördelas plasterna på följande sätt: minst en tredjedel på grundval av betyg, och minst en tredjedel på grundval av resultat från högskolprovet i kombination med arbetslivserfarenhet. Vidgad rekrytering till högskolan För utbildningar som förbereder för vissa yrkesområden och som ställer krav på vissa personliga egenskaper eller särskild kompetens samt för utbildningar med konstnärlig utbildning kan även urvals- grunden särskilda prov användas. Detta sker genom att ett lärosäte ansöker om tillstånd hos för att få använda sådana prov. Utöver dessa urvalsgrunder kan en sökande antas på grund av särskilda skäl. Detta kan avse funktionshinder eller andra synner- liga omständigheter, men även om den sökande har kunskaper och/eller erfarenheter som är särskilt värdefulla för den sökta ut- bildningen och/eller är särskilt värdefulla för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. 10.3Åtgärder för en förändrad rekrytering 10.3.1Högskolorna ska aktivt främja rekryteringen till högskolan Regeringen föreslår i sin proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) en rad förändringar i syfte att underlätta rekrytering av nya studentgrupper till högskolan. Regeringen strävar efter att göra högskolan tillgänglig för nya grupper av studenter och uppnå en ur social och etnisk utgångspunkt jämnare rekrytering. Målsättningen med denna strävan ska vara att studentpopulationen bör spegla befolkningssammansättning i stort. Detta kräver enligt regeringen en mer aktiv och bredare rekrytering av ungdomar och personer från studieovana miljöer från högskolans sida. En mer heterogen studentpopulation kommer att kräva en större flexibilitet i hög- skolan. Nya studentgrupper ställer nya krav vad gäller upplägg av utbildningen. Nya krav kommer också att ställas på större pedago- gisk medvetenhet. Regeringen föreslår en bestämmelse i högskole- lagen som innebär att universitet och högskolor aktivt ska främja och bredda rekryteringen. Regeringen konstaterar att det sker olika rekryteringsfrämjande åtgärder vid högskolorna, men menar att de bör kunna arbeta med detta mer aktivt. Som en del i detta föreslår regeringen att högskolorna breddar sitt samar- bete med företrädare för arbetsmarknaden för att ge ytterligare kraft och vidd åt rekryteringsinsatserna. En av högskolornas upp- gifter är, enligt regeringen, att skapa en tydlig bild för de presum- Vidgad rekrytering till högskolan tiva studenterna av den framtida arbetsmarknadens efterfrågan på olika utbildningar och kompetenser. Regeringen har anslagit särskilda medel för att stimulera hög- skolornas utvecklingsarbete avseende en breddad rekrytering och användandet av så kallad reell kompetens (se nedan). Som en en- gångssatsning fördelas till sådant utvecklingsarbete vid högskolorna. Särskilt prioriterade är insatser som sker i samverkan med andra aktörer, som exempelvis ung- domsskolan, komvux, folkbildningen och företrädare för arbets- marknaden. Regeringen föreslår vidare i sin proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) att en rekryteringsdelegation ska inrättas. Denna ska få till uppgift att i anslutning till regeringens strävan att öka mångfalden i högskolan stödja lärosätenas arbete med att bredda rekryteringen till högre studier. Delegationens huvudsakliga arbetsuppgifter ska vara att: Stimulera och finansiera projekt och utbildningar som kan vidga rekryteringen, bland annat genom så kallade collegeutbildningar Stimulera samarbete mellan högskolan, vuxenutbildningen, gymnasieskolan, folkbildningen och företrädare för arbetsmark- naden Till delegationens arbete föreslår regeringen i Budgetpropositionen (prop. 2001/2000:1) –2004 för att stimulera rekryteringsåtgärder. Delegationen ska vidare verka för att olika erfarenheter sprids samt delta i opinions- bildning genom att sprida kunskaper, erfarenheter och idéer i fråga om breddad rekrytering. Det finns enligt regeringen en mängd goda exempel på hur lärosäten arbetar med rekrytering. Denna delegation kan på ett bra sätt fånga upp engagemanget på lokal nivå och sprida det nationellt, samt erbjuda möjlighet att finansiellt stödja åtgärder och idéer som i annat fall varit för kostsamma för den lokala högskolan. Delegationens arbete påbörjas . Vidgad rekrytering till högskolan 10.3.3Handlingsplaner för en breddad rekrytering Ytterligare ett förslag i regeringens proposition Den öppna hög- skolan (prop. 2001/02:15) är att varje lärosäte ska upprätta en handlingsplan för hur arbetet med breddad rekrytering ska ske. Handlingsplanerna ska syfta till att förverkliga regeringens ambi- tioner vad gäller en breddad rekrytering av studenter till högskolan. Införandet av handlingsplaner ses som ett första steg i uppbyggna- den av ett mer hållbart system för högskolornas arbete med en breddad rekrytering och ökad mångfald. Regeringen anser vidare att , i samarbete med lärosäten samt SCB, bör få i uppgift att utveckla enhetliga och över tiden hållbara nyckeltal som kan möjliggöra uppföljning av arbetet med breddad rekrytering och mångfald. Regeringen vill att dessa handlingsplaner ska vara upp- rättade . Vid flera högskolor bedrivs så kallad basårsutbildning. Denna utbildning riktar sig till sökande som saknar den särskilda behörig- het som kan behövas för en särskild utbildning. Basårsutbildningen erbjuder på så sätt studenterna ytterligare möjligheter att erhålla de kunskaper som behövs för att bli behöriga att studera på högsko- lan. Regeringen gör vidare bedömningen i Den öppna högskolan (prop.2001/02:15) att basårsutbildningen, i princip, ska kunna an- ordnas i anslutning till samtliga högskoleprogram där antalet behö- riga sökande erfarenhetsmässigt understiger antalet platser. 10.3.5Ändringar avseende grundläggande behörighet och reell kompetens Regeringen föreslår i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) att reglerna för grundläggande behörighet ändras. För- slaget innebär att kravet på grundläggande behörighet också ska anses uppfyllt om den sökande har genomgått svensk eller utländsk gymnasieexamen, har praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig grund- läggande högskoleutbildning. har högskolan möjlighet att tillämpa den regel som föreskriver att undantag från behörighets- reglerna kan göras för den som har förutsättningar att tillgodogöra Vidgad rekrytering till högskolan sig den sökta utbildningen. Denna regel har används sparsamt på många utbildningar och lärosäten. Regering menar att det med den föreslagna ändringen inte innebär någon sänkning av den grundläg- gande behörigheten eftersom varje lärosäte ska göra en individuell prövning av den sökandes reella kunskaper. För att stimulera ut- vecklingen av metoder för att göra sådana bedömningar, har reger- ingen anslagit särskilda medel. Eftersom regeringen menar att denna nya bestämmelse kommer att bli aktuell redan vid bedöm- ningen av den sökandes grundläggande behörighet kommer en översyn av högskoleförordningens regler om dispens och behörig- het att ske. 10.4Rekrytering av studenter; en nyckelfråga Min bedömning: Rekrytering till yrkeshögskoleutbildning är en nyckelfråga. Högskolorna bör rikta särskilda rekryteringsinsat- ser såväl till studerande från yrkesinriktade gymnasieprogram som till yrkesverksamma med intresse för fortsatt utbildning. Detta bör i hög grad ske i samarbete med representanter för av- nämare och andra intressenter. Regeringens åtgärder med rekryteringsplaner och breddad basårsutbildning, som föreslås i propositionen Den öppna hög- skolan (prop. 2001/02:15) bör användas aktivt även avseende yrkeshögskoleutbildning. Enligt min mening innebär förslagen om sökandes reella kompetens att högskolans tillgänglighet ökar. Skälen för min bedömning: I mitt delbetänkande, En ny yrkes- högskola (SOU 2001:40) föreslog jag att YTH – examen utvidgas till flera områden och fler grupper av studenter samt får en ny be- nämning, yrkeshögskoleexamen. En av orsakerna till detta var att jag anser att högskolans utbildningsutbud måste breddas och ut- vecklas, inte minst för att rekrytera fler studenter. Jag konstaterar att gruppen av studenter blivit allt mer heterogen och att detta ställer höga krav på högskolan, inte minst vad gäller kraven på för- ändringar av utbildningsutbudet. De grupper av studenter som vi vill rekrytera till högskolan är nya grupper som traditionellt inte sökt sig till högskolan. För att kunna rekrytera dessa grupper i högre utsträckning, kommer nya krav att ställas på högskolan. I remissvaren till mitt delbetänkande Vidgad rekrytering till högskolan kommenterar flertalet remissinstanser frågor som rör rekrytering. För många högskolor är rekryteringsfrågan av mycket stor vikt. Frågan om hur man ska rekrytera nya studerande och varifrån dessa ska komma har aktualiserats . På ett flertal lärosäten pågår olika försök med att rekrytera nya grup- per av studenter. Det kan handla om riktade marknadsföringsinsat- ser, utveckling av undervisningsformer eller flexibel utbildnings- distribution. Flera lärosäten ser det som positivt med en ny utbild- ningsform inom högskolan, vilket anses gynna möjligheterna för en vidgad rekrytering. Ett flertal remissinstanser ser yrkeshögskoleut- bildning som en möjlighet att rekrytera personer från studieovana miljöer såväl som yrkesverksamma. Några remissinstanser ger ut- tryck för att dessa studenter kan behöva ett ökat stöd i undervis- ningen, samt att särskilda rekryteringsinsatser kan behövas för att nå dessa studenter. 10.4.1Ändring i grundläggande behörighet betydelsefull för många yrkesverksamma Under mitt fortsatta utredningsarbete har frågan om rekrytering av studenter tagits upp, särskilt av flera representanter från arbets- marknadens parter. Ett problem som ofta berörs är att huvuddelen av de som är yrkesverksamma inte uppfyllde de krav som tidi- gare ställdes på grundläggande behörighet. Ändringen i nuvarande regelverk torde därför få betydande konsekvenser för de yrkesverk- samma att i större utsträckning få tillgång till högre utbildning, eftersom den grundläggande behörigheten för högskolestudier ska avgöras genom en individuell bedömning av den sökandes reella kompetens. 10.4.2Samarbete med avnämare och andra intressenter viktigt för ökad rekrytering Högskolan ska enligt högskolelagen samverka med det omgivande samhället. I detta ligger bland annat ett ansvar för att ta hänsyn till arbetsmarknadens behov vid planering av utbildningsutbud. Regeringen gör i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) bedömningen att utbildningen bör planeras med utgångspunkt i arbetsmarknadens behov och utifrån studenternas Vidgad rekrytering till högskolan Dessa går inte alltid att förena. Det kan också vara svårt att förena företagens behov av kompetensförnyelse med ung- domarnas intresse för motsvarande utbildning. Även om det finns en nära samverkan mellan näringslivet och högskolan som ger en relativt god bild av var behovet av kompetens finns så kan ett före- tags kompetensprofil snabbt behöva förändras. Ett exempel är vissa YTH-utbildningar som har lågt söktryck och därmed få deltagare vilket i sin tur ger dålig ekonomi för högskolan. Trots detta vädjar berörda företag om att utbildningen skall fortsätta. Många ungdo- mar har också en dålig uppfattning om vad det innebär att arbeta inom ett flertal branscher, vilket gör att de inte söker sig till utbild- ningar som efterfrågas starkt av olika avnämare. Det är svårt för högskolorna ensamma att skapa ett intresse hos presumtiva stu- denter för sådan utbildning. Här krävs istället ett nära samarbete med avnämare och andra intressenter. Jag har funnit att ett nära samarbete med branschen och företrä- dare för avnämare och andra intressenter är avgörande i utveck- lingen av yrkesutbildningar. Detta gäller inte minst förutsättning- arna för att rekrytera studenter till utbildningarna. Ett nära samar- bete har exempelvis varit mycket viktigt för rekrytering av studen- ter till YTH. Detsamma gäller även för andra kortare, yrkesinrik- tade utbildningar som finns i högskolan vilket jag har sett under mitt utredningsarbete. Till exempel finns det vid en utbildning i sports mangement och coaching som tillkommit i samarbete med . Regeringen har också påtalat behovet av ett samarbete mellan högskola och före- trädare för arbetslivet vad gäller rekrytering av studenter. Den nyinrättade Rekryteringsdelegationen har bland annat detta till uppgift. Enligt min mening bör högskolor såväl som företrädare för arbetslivet, särskilt uppmärksamma dessa möjligheter. 10.5Elever från gymnasieskolans yrkesinriktade program en stor rekryteringspotential Traditionellt sett så brukar de så kallade studieförberedande pro- grammen på gymnasiet ses som huvudsaklig rekryteringsgrund till högskolan. Jag menar att detta synsätt måste ändras om högsko- lorna på allvar ska kunna bredda sin rekryteringsbas och få en mer heterogen studerandegrupp. Det är också viktigt att återupprätta Vidgad rekrytering till högskolan kopplingen till högre nivåer i utbildningssystemet även för elever från gymnasieskolans yrkesinriktade program. 10.5.1Intresset för högskolestudier är lägst hos elever på program med yrkesämnen Intresset för högskolestudier bland gymnasieelever varierar mellan olika år. SCB gör regelbundna mätningar av gymnasieelevernas intresse för högskolestudier. /01 planerade hälften av eleverna i gymnasieskolans avgångsklasser att börja läsa på univer- sitet eller högskola. När studieintresset var som störst – /98 – planerade att börja läsa på högskolan. Intresset för högre studier har minskat hos båda könen. /98 var det av kvinnorna och av männen som planerade att börja läsa på högskola. Under /01 är motsvarande siffror bland kvinnorna och bland männen. Att de flesta elever som tänker sig en fortsättning i högskolan finns på gymnasieskolans studieförberedande program är inte nå- gon nyhet. Den högsta andelen av de som planerar att läsa vidare finns bland eleverna på det naturvetenskapliga programmet, där planerade att läsa vidare /01. Bland eleverna på gym- nasieskolans program med yrkesämnen är andelen elever som tän- ker sig en fortsättning i högskolan lägre. /01 tänkte sig av dessa elever en fortsatt utbildning inom högskolan. Vidgad rekrytering till högskolan Tabell: Elever i gymnasieskolans avgångsklasser /01. Planer på att börja läsa på universitet eller högskola . Fördelning på program. Punktskattning och 95-procentiga konfi- densintervall. Källa: , statistiska meddelanden, UF 36 10.5.2Låg övergångsfrekvens till högskola från gymnasiets program med yrkesämnen SCB har också studerat övergångsfrekvens mellan gymnasieskola och högskola. De har då studerat hur övergångsfrekvensen ser ut efter det att eleverna slutat i gymnasieskolan. Över- gångsfrekvensen varierar mellan för de studieförberedande programmen och för de individuella programmen. Av de en- skilda utbildningarna var övergångsfrekvensen bland de elever som gått ut gymnasieskolan 1996/97 högst bland de som gått naturve- tenskapligt program – . Vidgad rekrytering till högskolan met hade en övergångsfrekvens på . Bland program med yrkesämnen var övergångsfrekvensen högst för det estetiska pro- grammet () följt av medieprogrammet (). Allra lägst övergångsfrekvens har fordonsprogrammet och byggprogrammet. Tabell: Övergångsfrekvens till högskolan för avgångna från gymnasieskolans linjer/program 1987/88–1996/97, fördelade efter linjegrupp. 94/95 1) 1)Den stora ökningen av övergångsfrekvensen 1994/95 hör samman med en organisatorisk förändring av gymnasieskolan. Källa: , statistiska meddelanden, UF SCB har följt upp till vilka högskoleutbildningar eleverna sökt sig. I sin undersökning har SCB gjort indelningen av högskoleutbild- ningar efter ett antal olika utbildningsinriktningar inom högskolan. Dessa var: civilingenjör, ingenjör, barn- och ungdomspedagogisk utbildning, grundskole- och gymnasielärare, läkare, tandläkare, sjuksköterska, sjukgymnast, jurist, socionom, konstnärliga utbild- ningar samt övriga. Det finns några yrkesinriktade gymnasieprogram som med stöd i SCB: s undersökning kan sägas ha en naturlig fortsättning i hög- skolan. Till dessa hör exempelvis omvårdnadsprogrammet, där av de som fortsatt till högskolan sökt sig till sjuksköterske- Vidgad rekrytering till högskolan programmet (även om denna siffra tidigare var mycket högre). Andra kopplingar som man kan finna i SCB:s statistik är bl.a. elprogrammet, där sökt sig till ingenjörsutbildningar och barn- och fritidsprogrammet, där sökt sig till barn – och ungdomspedagogisk utbildning. De utbildningar som är längre än och som rekryterat flera elever från gymnasieskolans yrkesinriktade program är lärarutbild- ningen och civilingenjörsutbildningen. Även juristutbildningen har rekryterat ett fåtal elever. 10.6Högt sökandetryck på kortare utbildningar med tydlig yrkesinriktning Verket för högskoleservice, VHS, presenterar siffror för sökandetrycket till de utbildningar i landet som har central antag- ning. Bland utbildningarna som är kortare än visar sig ungefär samma sökandemönster som för övriga utbildningar. Många utbildningar med teknisk inriktning har svårt att fylla platserna. Vissa utbildningar är mycket populära, däribland: SLU: djursjukvårdare, 15,8 behöriga förstahandssökande per plats : journalist, 15 behöriga förstahandssökande per plats : webbproduktion, 7,7 behöriga förstahands- sökande per plats : fastighetsmäklarprogrammet, 7,6 behöriga förstahandssökande per plats : glasdesign, 6,6 behöriga förstahandssökande per plats : fastighetsmäklarprogrammet, 5,5 behöriga förstahandssökande per plats : musikindustri, 5,3 behöriga förstahands- sökande per plats Källa: VHS sökandestatistik 01. Gemensamt för flera av dessa utbildningar är att de har en tydlig yrkesprofil. Utbildningar inom IT-området har haft ett mycket högt söktryck men den senaste tidens förändringar inom den delen Vidgad rekrytering till högskolan av arbetsmarknaden har lett till att många av dessa utbildningar har tappat i popularitet. En viktig slutsats av denna statistik är att det finns efterfrågan på kortare utbildningar med tydlig yrkeskaraktär. Röster gör ibland gällande att det inte finns någon efterfrågan på denna typ av utbild- ning då studenter hellre vill gå bredare program som inte har en så tydlig profil. Dessa siffror visar dock att ett stort antal sökande efterfrågar denna typ av utbildning. Mitt förslag: Högskolorna bör till- delas medel för att underlätta marknadsföring av yrkeshög- skoleutbildning, samt för rekrytering till dessa utbildningar. Medel ska ges till lärosäten som erhållit examensrätt för yrkes- högskoleutbildningar. Skälen till mitt förslag: 10.7.1Högskolan bör öka sina rekryteringsinsatser till elever på gymnasieskolans program med yrkesämnen Högskolan bör i högre utsträckning samarbeta med gymnasiesko- lans program med yrkesämnen, både för att skapa attraktiva vidare- utbildningsmöjligheter för dessa elever men också för att i högre utsträckning rekrytera dessa till högre studier. Regeringen har också särskilt uppmärksammat detta och det är något som Rekryteringsdelegationens arbete är tänkt att stödja. Jag har till exempel erfarit att flera högskolor endast skickar sina kurskataloger till elever på de studieförberedande programmen. Detta är något som högskolorna kan åtgärda. Vidare är detta något som respektive högskola kan beakta vid utformningen av hand- lingsplanerna för en breddad rekrytering. Enligt min mening torde inrättandet av yrkeshögskoleutbildning verka gynnsamt på dessa elevers intresse för studier på högskola. Här kan också samverkan mellan avnämare, andra intressenter och högskolan göra stor nytta. Exempel på detta, som redan finns , är Svensk Byggindustri som aktivt besöker gymnasieskolor och byggprogrammet för att tala om byggsektorn. Vidgad rekrytering till högskolan 10.7.2Marknadsföring av utbildning till yrkesverksamma Erfarenheterna från YTH är att det är svårt att rekrytera yrkesverk- samma till högre utbildning. Den ordinarie marknadsföringen når inte ut till denna grupp. är marknadsföringen och rekryteringen till YTH avhängigt på enskilda personer, både från högskolans sida och på sökandesidan. Flera högskolor har kon- takt med Arbetsförmedlingar i regionen som ett led i förbättrad rekrytering. Ytterligare kanaler är fackföreningar men framförallt mun-till-mun-metoden där före detta studerande rekommende- rar arbetskamrater att gå utbildningen. För att nå sökande till YTH har YTH-utbildningarna en gemensam kurskatalog. Detta är en form av samarbete som gör det lättare att på ett tydligt sätt nå presumtiva studenter. 10.7.3Medel för rekryteringsinsatser och marknadsföring Majoriteten av remissinstanserna instämmer i att det bör knytas någon form av resurser till utvecklandet av yrkeshögskoleutbild- ningar. Delar av resurserna bör gå till marknadsförings och infor- mationsspridning. De menar att för att kunna genomföra en upp- byggnad av yrkeshögskoleutbildningar så måste de sökande nås. För att högskolan på ett tillfredsställande sätt ska kunna genomföra utbildning av hög kvalitet krävs att det finns en tillräckligt stor stu- dentgrupp inte bara utan . Därför, anser remissinstanserna, är det av stor vikt att marknadsföringen till yrkesverksamma förbättras. Mot bakgrund av detta föreslår jag att det ges medel för att förbättra mark- nadsföring av samt rekrytering till yrkeshögskoleutbildningarna. Medel ska ges till lärosäten som erhållit examensrätt för yrkeshög- skoleutbildningar. Vidgad rekrytering till högskolan 10.8Den sociala bakgrunden har stor betydelse för övergången till högre studier och valet av utbildning Min bedömning: Yrkeshögskoleexamen kan komma att rekry- tera fler studenter från studieovana miljöer vilket kom- mer att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan. Skälen till min bedömning: Med social snedrekrytering till högre utbildning menas att barn till föräldrar från vissa sociala grupper oftare återfinns i högskolan. Det har betydande följder både för arbetsmarknaden och för den enskildes kompetensförsörjning. I mitt delbetänkande En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40) konstaterar jag att kortare yrkesinriktade utbildningar i högre grad rekryterar studenter från en studieovan miljö. I utred- ningen Mångfald i högskolan (SOU 2000:47) framgick att en per- son med högre tjänstemannabakgrund har sex till sju gånger högre sannolikhet att gå vidare till högre studier. Den sociala snedrekry- teringen ser olika ut på olika utbildningar vilket bland annat Hög- skoleverket fann i sin studie, Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2000:8 R). Den största sociala snedrekryteringen hittar man på de långa utbildning- arna; läkare, jurist, arkitekt, tandläkare och konstnärliga utbild- ningar.