sou · GPB382 · 2002-01-01 00:00:00 — Natur- vårdsverket utredde effekterna av ökat fisketryck på de viktigaste kustfiskearterna och det eventuella slitaget på naturen och störningarna på fågellivet. Det fria handredskapsfisket har vidare behandlats i skärgårdsutredning . Mot bakgrund av jordbruksutskottets betänkande (bet. 1990/91:JoU22) gav regeringen i uppdrag att utreda det fria handredskapsfisket. redovisning (Konsekvenserna av det fria handred- skapsfisket, 1992) gav vid handen att det fria handredskapsfisket i stort sett har fungerat bra. För sportfisket och turismen har refor- men varit mycket positiv och enligt fångststatistiken tyder ingen- ting på att detta fiske har påverkat bestånden negativt. pekade emellertid på att det finns exempel på att det fria handredskapsfisket i vissa fall kan ha fått negativa effekter. Det kan t.ex. inte uteslutas att de skador på och förstörelse av ett antal yrkesfiskares redskap som har uppkommit har ett samband med det fria handredskapsfisket. Fångsterna i det yrkesmässiga kustfisket har förmodligen minskat i vissa områden till följd av det fria handredskapsfisket. Det är emellertid troligt att det ökade sportfisket bidragit till en optimering av uttaget i andra områden, vilket resulterat i en ökad total avkastning. Det finns också indikationer på att det fria hand- redskapsfisket har resulterat i minskade resurser för fiskevårdsåt- gärder längs kusten. Det skulle i så fall främst bero på förlusten av intäkter från fiskekortsförsäljning. Regeringen gav (dir. 1994:58) en särskild utredare i uppdrag att utreda konsekvenserna av det fria handredskapsfisket, bl.a. genom en uppdatering av nämnda rapport. Regeringsskiftet medförde att utredningen inte genomfördes. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade i sitt betänkande (bet. 1999/2000:MJU8) bl.a. det fria handredskapsfisket. På förslag av utskottet beslutade att det fria handredskapsfisket bör bli föremål för en kartläggning och översyn (rskr. 1999/2000:161). Finansiering av fiskevårdande åtgärder Frågan om hur fiskevårdande åtgärder skall finansieras har debatt- erats utan att den fått en bra lösning. Frågan om en allmän fiskevårdsavgift behandlades bl.a. av utred- ningen om fiskerinäringens utvecklingsmöjligheter. I slut- betänkandet (SOU 1993:103) Svenskt fiske framhölls att utred- ningen inte såg någon annan möjlighet att finansiera nödvändiga fiskevårdsåtgärder än genom en allmän fiskevårdsavgift. Remiss- behandlingen av utredningens betänkande visade ett betydande stöd för tanken på en allmän fiskevårdsavgift, även om ett antal remissinstanser var negativa. Betänkandet föranledde regeringen att uttala att den inte var beredd att ändra sin inställning till en allmän fiskevårdsavgift men att frågan om fiske- vårdens långsiktiga finansiering borde bli föremål för fortsatta överväganden (prop. 1993/94:158). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1993/94:JoU24, rskr. 1993/94:274). Regeringen beslutade därefter att uppdra åt generaldirektören för att lämna förslag till en allmän fiskevårdsavgift. Förslaget redovisades i rapporten av en allmän fiskevårdsavgift. Rapporten remiss- behandlades och resulterade i regeringens proposition (prop. 1994/95:231) om allmän fiskevårdsavgift m.m. Proposi- tionen drogs emellertid tillbaka. I budgetpropositionen för har regeringen föreslagit ett anslag på för fiskevårdande åtgärder. Genom den nya fiskelagen som trädde i kraft tog fiskevattenägarna själva över ansvaret för regleringar av fisket i sjöar och vattendrag. För att ägarna i praktiken skall kunna ta detta ansvar krävs det normalt att de bildar ett fiskevårdsområde. Den nya fiskelagen, i kombination med en ökande fisketurism, har bidragit till ett ökat behov av fiskevårdsområden för vatten med flera ägare. Regeringen föreslog i proposition (prop.1999/2000:73) om jak- tens villkor bl.a. att den nuvarande lagen om jaktvårdsområden skulle ersättas med en ny lag om viltvårdsområden. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1999/2000:MJU17, rskr. 1999/2000:253). Det finns paralleller mellan viltvårdsområden och fiskevårdsområden. Många av de erfarenheter som har gjorts inom jaktens organisation skulle möjligen kunna utnyttjas på fiskevårdens område. När det fria handredskapsfisket infördes förutsågs inte fisketuris- mens utveckling som näringsgren. Sportfisket har ökat kraftigt och är nu av stor omfattning både bland lokalbefolkningen och de turister som besöker de vatten som omfattas av det fria handredskapsfisket. Områdena är mycket attraktiva för sportfiskare och det finns en stor potential att utveckla fisketuris- men. En fortsatt positiv utveckling av allmänhetens möjligheter till rekreation i form av fisketurism och sportfiske är önskvärd. Det fria handredskapsfisket har inneburit att fiskeintresserade i större utsträckning än tidigare fått tillgång till ett rikt och varierat utbud av fritidsfiskemöjligheter. Utredaren skall beskriva utvecklingen av det fria handredskaps- fisket i berörda delar av landet och jämföra med utvecklingen av fritidsfisket i andra delar av landet. Analysen skall omfatta dels en redovisning av eventuella effekter på olika fiskbestånd, dels en redovisning av fördelar och nackdelar utifrån bl.a. sociala, ekono- miska, ekologiska och regionalpolitiska aspekter med beaktande av enskildas och olika kategorier fiskeutövares intressen. I detta sam- manhang bör trollingfiskets och den av andra än fiskevattenägare organiserade kommersiella fisketurismen särskilt belysas. I sin analys skall utredaren även undersöka om det fria handred- skapsfisket har lett till en förändring vad gäller de fiskandes fördel- ning på kvinnor, män och ungdomar och vilken betydelse detta i så fall haft. Utredaren skall vidare utvärdera och redovisa tillämpningen av lagen (1985:139) om ersättning för intrång i enskild fiskerätt. Finansieringen av fiskevårdande åtgärder har inte fått någon definitiv lösning. Det står emellertid klart att fiskevårdens finansie- ring behöver förstärkas. Förutom den finansiering som fiskevårds- områdena genom sina avgifter kan täcka behövs medel för fiskevård i övriga enskilda vatten. Utredaren skall därför analysera och ta ställning till olika möjlig- heter att finansiera fiskevårdande åtgärder. I detta arbete skall möj- ligheten att införa en allmän fiskevårdsavgift särskilt beaktas. Erfarenheter från andra länder bör tas i beaktande. Även kostna- derna för ett sådant införande skall redovisas. I uppdraget ingår också att se över bestämmelserna om fiske- vårdsområden och undersöka vilken betydelse bildandet av fiske- vårdsområden haft för fiskevården och vilken inverkan det fria handredskapsfisket haft för bildandet av fiskevårdsområden. Utre- daren skall ge förslag till hur fiskevårdsområden bör utformas och förvaltas för att bidra till en bättre fiskevård. Sådana förslag skall särskilt beakta förenligheten med 8 kap. och 2 kap. 18 § regerings- formen. Utredaren skall i detta sammanhang beakta beslut (prop. 1999/2000:73, bet. 1999/2000:MJU17, rskr. 1999/2000:253) om jaktens villkor. Analysen skall också belysa förutsättningarna för en lokalt organiserad kontroll av nyttjandet och förvaltningen av fiskeresurserna. Det står utredaren fritt att ta upp till behandling och analysera alla de omständigheter som kan antas vara av betydelse i samman- hanget. I utredningsarbetet bör samråd ske med fiskets organisa- tioner och andra intressenter. Utredaren skall också beakta Kommittéförordningen (1998:1474). Uppdraget skall redovisas . Kustfiskevårdsplan – en möjlighet till förbättrad fiskevård I likhet med fiskbestånden som utnyttjas i utsjöfisket är många kustfiskearter lokalt utsatta för mycket hårt fiske. undersökningar av norrbottenkustens siklöja visar att fiskdödlig- heten varit så hög att beståndet i biologisk mening varit överfiskad eller nära denna situation. Laxfisket är hårt reglerat genom internationella överenskommelser och genom inter- nationella föreskrifter. Ett stort problem har varit att finna metoder för att kunna beskatta odlad lax som tillräcklig hänsyn tas till den vilda laxen. En sundare skötsel av laxbeståndet kan komma till stånd om den aktionsplan genomförs som tagits fram av IBSFC (Baltiska ). Fisket efter ål är på många platser större än vad som är försvarbart. Torsken fiskas mycket hårdare än vad fiskeribiologerna anser vara långsiktigt hållbart. På var hummern var tidigare överfiskad. Införda regleringar tycks emellertid väsentligt ha förbättrat situationen för hummern. Det finns alltså flera tecken på överfiske även för de arter som fiskas i kustzonen, vilket gör behovet av beståndsövervakning och regleringar än tydligare. En kraftig tillbakagång av kustlevande fiskarter har rapporterats och dokumenterats för flera områden utmed . observerades detta för gädda i södra skärgårdar. En motsvarande utveckling har inträffat i ytterskärgårdar vid . senare hälft har bestånden av abborre och gädda minskat starkt längs den svenska ostkusten. Fiskare och regionala myndigheter har påtalat samma utveckling vid , och från flera områden i skärgårdarna utmed den svenska fastlandskusten. För och del är numer detta även bekräftat genom provfisken. Inventering av årsyngel i gav en ännu mer negativ bild. Bara ett fåtal yngel av abborre och gädda fångades i hela . Vid studier kring erhölls inga sådana yngel. Även yngel av karpfiskar, strömming och stubbar förekom i låga tätheter. I t ex dominerar numer i stället spiggar det strandnära yngel- och små- fisksamhället. Resultat från både fält- och laboratorieexperiment talar emot påverkan av gifter på föräldrafiskar eller ägg och larver. Onormalt hög näringstillförsel har framförts som en tänkbar orsak till den sviktande fiskrekryteringen. Data över näringsämnen visar att området är övergött, och förändringen av kväve/fosforkvot antyder att primärproduktionen, tillväxten av såväl växtplankton som större alger, numer blivit allt mer kvävebegränsad . Siktdjupet, vattnets genomskinlighet, har emellertid ökat från fem under andra hälften av 90- talet, vilket kan kopplas till att halterna av klorofyll a har sjunkit de senaste 4–5 åren. Utvecklingen indikerar att en allt större del av primärproduktionen sker i det bottennära växtsamhället, en utveckling som inte ses i referensområden. Den höga produktionen av växter, men framförallt riklig påväxt på dessa, leder till stark syretärning under icke vegetativa perioder och påverkar då den högre vegetationen negativt. Detta synes leda till brist på frisk vegetation som leksubstrat för många fiskar och syrebrist under fiskars ägg och larvfaser – med ökad dödlighet som följd. En förskjutning av produktionen från mikroalger i den fria vattenmassan till det bottennära systemet kan också innebära att fiskens tillgång på föda påverkas. Analyser av djurplanktonsamhället har visat att tydliga avvikelser förelåg jämfört med referenser. Artsammansättningen var en annan och indikationer förelåg på att tätheterna av födoobjekt för t ex fisklarver i den fria vattenmassan, som t ex abborre, strömming och gobider (stubbar) var försämrad. I grundområden, innanför 10-meterskurvan, står vattendragen för av kvävebelastningen. En minskad tillförsel från vattendragen skulle alltså betyda mycket för belastningen i de kustområden där fiskar har sina lek- och upp- växtområden. Medan fosforbelastningen från vattendragen tenderar att minska gör inte kvävebelastningen det. Den kunskap som finns tyder således på att ekologiska föränd- ringar, där övergödning sannolikt starkt bidrar, har försämrat förutsättningarna för fiskens naturliga reproduktion. Människans ingrepp i lekbiotoper som kustnära småvattendrag och skyddade vikar har sannolikt också bidragit och kan ha haft en avgörande betydelse i områden med få goda lek- och uppväxtmiljöer. Omfattningen av sådana störningar är dock i mycket liten utsträckning känd. Enligt teoretiska beräkningar har predation från mellanskarv med stor sannolikhet medverkat till att reducera fiskbestånden i skarvtäta områden. Den kritiska situationen för vissa fiskbestånd i vissa regioner i , och att denna till stor del kan antas ha orsakats av mänsklig påverkan, gör att olika fiskevårdande åtgärder måste sättas i gång för att vända den negativa utvecklingen. Att minska näringsbelastningen i kustområdet är viktigt, vilket i grunden kräver storskaliga insatser för att resultaten skall bli långsiktigt hållbara. Lokala och regionala satsningar är naturligtvis också av avgörande betydelse. Till kategorin småskaliga åtgärder med långsiktiga resultat hör återställande av skadade biotoper för att förbättra förutsättningarna för lek och ynglets uppväxt. För att kunna överbrygga sådana allvarliga beståndsstörningar som det här är fråga om kan, för att de långsiktiga åtgärderna skall kunna bli effektiva, dock även kortsiktiga lösningar övervägas. Till denna kategori hör konstgjorda lek- och uppväxtmiljöer. Som en akut åtgärd skyddas numer de återstående resterna av kustbestånden av abborre och gädda från fiske under den huvudsakliga lekperioden i och Gotlands kustvattenområden samt . Som exempel på kustfiskevårdsplanens betydelse kan nämnas att utmed en sådan relativt exponerad kuststräcka som är sötvattnen av stor betydelse som rekryteringsmiljöer för söt- vattenarter. Generellt sett är just dessa miljöer hårt belastade av mänsklig påverkan, särskilt inom jordbruksområden, och restaurerande åtgärder har visats ha positiv effekt på kust- populationer. Erfarenheter från inventeringar inom andra jämförbara kustavsnitt pekar på att det finns omfattande störningar i dessa miljöer och att de påverkar yngelproduktionen negativt. Sambanden är mer komplicerade i havsförlagda rekryteringsmiljöer. Eftersom orsakssambanden inte är fastställda vad avser rekryteringstörningarna i bl.a. är det svårt att i nuvarande skede ange några särskilda åtgärder. inom rekryteringsområden kan och bör givetvis alltid göras oavsett om man känner till orsakssambanden eller inte. Planerna måste baseras på information om var man finner vandringsleder samt lek- och uppväxtmiljöer samt deras status. Därför skall en kustfiskevårdsplan tas fram baserad på en inventering av lek- och uppväxtområden för sötvattenarter i kustvattenområdena med tillrinnande vattendrag. Planerna bör så långt som möjligt dokumentera enskilda miljöers betydelse som rekryteringsområde för kustlevande bestånd, historiskt och i nutid, samt beskriva mänskligt inducerade störningar. Planerna bör även innefatta möjligheter och översiktliga förslag till återställnings- arbeten. Inventeringen kan även kompletteras med förslag till skyddsåtgärder. Arbetet bör utförs genom studier av befintligt kartmaterial, flygbilder, inventeringar i fält och intervjuer av sakkunniga närboende samt befintlig kunskap hos m.fl. För sammanställning och utvärdering av materialen bör moderna GIS-system användas. Individer, samhälle, fiske och hållbar utveckling – en åsikts- och attitydundersökning avseende det fria handredskapsfisket Detta arbete är en del i det utredningsarbete som avser effekter av det fria handredskapsfisket. Arbetet har beställts av utredningen för utvärdering av det fria handredskapsfisket och utförts . som vi arbetat med projektet har vi mött ett stort intresse från berörda partner. är intrycket att det finns olika syn på det fria fisket men gemensamt för merparten av de intervjuade är dock att något måste ske då situationen är ohåll- bar i skärgården. Vi vill här passa på att tacka de som blivit intervjuade för att ha avsatt tid och svarat på våra frågor som för många kan vara en hektiskt tid. I projektet har följande personer medverkat från ; , , och . I detta arbete har analyser gjorts avseende attityder och åsikter om det fria handredskapsfisket. Rapporten utgår ifrån ett botten upp perspektiv. Frågeställningarna omfattar konsekvenser av det fria fisket samt olika aktörers attityd till reformen och åsikter om en utveckling av turism och då speciellt fisketurism i skärgården som en alternativ sysselsättning. Den föreslagna förvaltningsmodellen, utarbetad av länsstyrelserna i och i i samråd med experter och referensgrupper, är ett förslag på en lösning i skärgården och därför har modellen valts att belysts. Syftet med rapporten har varit att klassificera och beskriva olika aktörers attityder åsikter till fritidsfiske, samt att försöka åskådlig- göra tänkbara framtida utvecklingsvägar för ett aktivt fritidsliv. Metodmässigt har intervjuer utförts med såväl lokalbefolkning som besöksnäring, sportfiskeanläggning, skärgårdsföreningar och kommun. Med lokalbefolkningen har mestadels personliga inter- vjuer gjorts medan intervjuer med övriga aktörer har skett via telefon eller e-post. Vad gäller intervjuer med lokalbefolkning begränsades dessa till Västerviks-, Oskarshamns- och kommun. Kommunintervjuerna begränsas från kommun upp till . Skärgårdsföreningarna intervjuades från upp till och med . För att ta reda på utvecklingsmöjligheterna av fiske ur ett medicinskt per- spektiv har intervjuer per telefon även genomförts med ett par läkare. Analysresultaten visar att mark i skärgården ägs av både kom- muner och privatpersoner där vattenareal ingår i större eller mindre skala. Flertalet av fastigheterna med tillhörande fiskevatten har gått i arv, vilket medför att många av fastighetsägarna har stark anknyt- ning till skärgården. Vidare har förhållanden i skärgården ändrats så till vida att yrkesfisket har minskat i omfattning och många bedriver någon form av binäring som komplement till huvudsyssel- sättningen. Turism är en näring som drivs alltmer i skärgården. Etablering av turismentreprenörer i skärgården i samband med införandet av det fria fisket har medfört konflikter avseende nytt- janderätten av fiskeresursen. Vad gäller åsikter och attityder till det fria handredskapsfisket ser merparten av lokalbefolkningen införandet av reformen som konfiskering av privat mark. För lokalbefolkningen har reformen inneburit många irritationsmoment där det respektlösa fiskandet samt bristande hänsyn till bofasta skärgårdsbor är två exempel. Medan skärgårdsföreningarna vill avskaffa det fria fisket, innehar kommun en positiv inställning till reformen. Analyserna av olika aktörers påverkan av det fria fisket visar att yrkesfiskare är den grupp där konkreta effekter är synliga genom förstörda fiskeredskap, förlorad inkomst och störning av repro- duktion då fiske sker även . Personer som bedriver fisketurism som och inte äger eget fiskevatten har mött stark kritik ifrån andra vattenägare. Övrig bofast lokalbefolkning som inte bedriver fiske och inte äger något fiskevatten har påverkats minst av reformens införande. Vidare visar resultatet att fritt fiske förekommer mest i områden där någon form av turismaktivitet bedrivs. I dessa områden är kon- flikten starkast. Såväl inhemska som utländska grupper nyttjar det fria fisket och tyskar anges vara den utländska grupp som nyttjar det fria fisket flitigast. När det gäller en utveckling av turism, och då fisketurism som alternativ sysselsättning och inkomstkälla, är skärgårdsborna posi- tiva till idén förutsatt att inriktningen är rekreation med skärgårds- anknytning så att det tillför det lokala samhället något. En utveck- ling av fisketurism är man med nuvarande lagstiftning däremot negativ till. Fiskevårdsområden samt fiskekort kopplat till dessa är från deras sida en förutsättning för att fisketurism ska kunna drivas. Hälften av de intervjuade kommunerna vill satsa på fiske- turism medan de övriga anser att fiskebeståndet är för dåliga för en sådan satsning. Intervjuer med läkare visar att det går att rekommendera fiske- rekreation vid sjukskrivningar. En utveckling av fisketurism i sådan form av rekreation skulle därmed kunna utgöra en alternativ sysselsättning i skärgården . Analysresultat visar även att de flesta av aktörerna ser positivt på den föreslagna förvaltningsmodellen. Skärgårdsborna tror att ett återgående av beslutanderätten över fiskeresursen skulle leda till ett lokalt ökat engagemang för fiskevård. Åsikter avseende förvalt- ningsmodellen går dock isär mellan några kommuner och skär- gårdsföreningar i olika län. På grund av konflikterna som det fria handredskapsfisket har medfört har den sociala kulturen i skärgården förändrats. Många skärgårdsbor är positiva till samarbete och att engagemang för områdets framtid finns visar sig i skärgårdsföreningarnas medlems- antal. Slutsatserna i arbetet är att en ändring av reformen förmodligen inte kommer att ändra problematiken med en utdöende skärgård. Bättre förutsättningar för de som äger fiskevatten och som livnär sig på fiske skulle dock kunna skapas. Då situationen är ett känslo- laddat problem är det komplext och en lösning där kompromiss mellan berörda aktörer uppnås är mest fördelaktig. Konflikter kan på så vis tonas ner och tid och kraft läggas på att utveckla skärgår- den. Då förutsättningarna för kustområden är olika längs med är det vitalt att poängtera att endast tillvägagångs- sättet vid utförandet av förvaltningsmodellen är applicerbar som lösning på situationen med det fria fisket i andra områden. För skärgårdsborna är det psykologiskt viktigt att någonting görs åt den rådande situationen. Detta för att återfå framtidstron samt en känsla av att stat och andra instanser i praktiken vill ha en levande skärgård. Bakgrund och problemdiskussion......................................... 1.6.1 Urval och bortfall ....................................................... Fiskare/Jordbrukare............................................................. Övrig bofast lokalbefolkning.............................................. SAMMANSTÄLLNING OCH ANALYS......................... Bakgrund/Förhållande......................................................... Åsikter och attityder............................................................ Det fria fiskets påverkan...................................................... Förekomsten av fritt fiske................................................... Turism med betoning på rekreation ................................... Fiske - en form av rekreation.............................................. Social kultur och samarbete................................................. 1: Intervjufrågor till yrkesfiskare.................................................. 2: Intervjufrågor till fiskare/jordbrukare ..................................... 3: Intervjufrågor till besöksnäringen............................................ 4: Intervjufrågor till övrig bofast lokalbefolkning ...................... 5: Intervjufrågor till Skärgårdsföreningar .................................... 6: Intervjufrågor till kommun....................................................... 7: Intervjufrågor till läkare ............................................................ I följande avsnitt kommer konsekvenser av det fria handredskaps- fisket att utredas utifrån främst sociala aspekter. , fiske och hållbar utveckling hänvisar till att det finns fler aktörer på arenan alltifrån den enskilde individen via föreningar till samhället i stort. är ett land med många fina fiskeområden vid hav, sjöar och vattendrag. Denna resurs tilltalar många olika målgrupper alltifrån yrkesfiskare via sportfiskaren till människor i behov av rekreation vilket gjort att konkurrensen om fiske- resursens nyttjande har ökat. I samband med att det fria handred- skapsfisket infördes uppstod konflikter i skärgården mellan de aktörer som tidigare ägt och nyttjat fiskeresursen i generationer och de nya aktörer som trätt in på arenan. Situationen längs med är komplex och för att komma tillrätta med situationen gäller det att ta hänsyn till alla aktörer på arenan som var och en påverkas positivt eller negativt av reformen och väga deras intressen mot varandra.