sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — Nordeas ekonomer anser att regional statistik generellt borde komma oftare. De senaste uppgifterna över bruttoregionalprodukten (BRP) avser . Även den regionala arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) publiceras med för lång eftersläpning (nu finns uppgifter endast ), menar ekonomer. Företrädarna för tycker att det är bra att årsstatistiken eller den s.k. strukturstatistiken över bl.a. lönenivåer m.m. skall börja produceras snabbare och presenteras . Eftersläpningen har varit ungefär . De anser att utfallen från den kortperiodiska lönestatistiken bör kunna användas för att ta fram preliminära årsuppgifter innan de definitiva siffrorna kommer. Den kortperiodiska statistiken brukar stämma ganska väl med den efterföljande årsstatistiken. Så kallad kompetensstatistik (årsstatistik) på individnivå borde också kunna snabbas upp, enligt experten från för ett analysinstitut. Denna statistik hämtas bland annat från utbildningsregistret. Det har varit stora förseningar i statistiken, vilka har berott på förändringar av IT-miljön m.m. En lösning vore att SCB får tillräckligt med resurser för att säkra den löpande verksamheten. Industriproduktionsindex liksom orderstatistiken borde komma tidigare. Det anser bl.a. ekonomerna vid FöreningsSparbanken, och . Månadsstatistiken för detaljhandeln borde också komma snabbare, anser bl.a. ekonom. I publiceras detaljhandelsstatistiken för november . Det borde även gå i , menar han. Postens ekono- mer efterlyser också snabbare siffror över detaljhandeln. Kortare produktionstid borde kunna uppnås bl.a. med hjälp av elektronisk datainrapportering, t.ex. via Internet. TCO:s ekonomer vill gärna ha vissa indikatorer snabbare, t.ex. detaljhandel och bilförsäljning. Exportstatistiken är för sen, anser ekonom. Företrädaren för påpekar att den detaljerade statistiken över utrikeshandeln publiceras ca 2,5 månad efter beskriven månad. Detta kan jämföras med betalningsbalans- statistiken, som tar en månad kortare att framställa. Här har natur- ligtvis den skilda detaljeringsgraden i de båda materialen stor betydelse, men vid en internationell jämförelse. att många medlemsstater i EU publicerar sin detaljerade utrikes- handelsstatistik snabbare än . Vissa användare har behov av månadsstatistik, främst som indikator för den senaste utvecklingen på olika områden. Andra anser att viss statistik skulle kunna komma med längre intervaller. Månadsstatistikens viktigaste användningsområde är att fungera som indikatorer för nationalräkenskaperna, som publiceras med större eftersläpning. Månads- statistiken är också i många fall input till nationalräkenskapernas kvartalsberäkningar. påpekar vidare att den framtida (delvis påbörjade) utbyggnaden av kvartalsvis redovisning av de offentliga finanserna kommer att spela en viktig roll för uppföljningen av finanspolitiken. Ekonomen vid Första AP-fonden tycker att det vore önskvärt att en månadsindikator för offentlig sektor (konsumtion, produktion, sysselsättning m.m.). Nordeas ekonomer menar att månadsstatistiken behövs, även om osäkerheten är relativt stor. Den behövs bl.a. för snabba analyser och för att upptäcka förändringar. Verkstadsindustriers ekonomer är i behov av månadsstatistiken och vill inte gå över till att enbart få kvartalsuppgifter. Även ekonomerna vid föredrar månadsstatistik framför kvartalsstatistik, särskilt som underlag för prognoser. FöreningsSparbankens ekono- mer anser att statistiken över nya företagsetableringar produceras med för lång periodicitet. Nuvarande årsstatistik borde utvecklas till kvartals- eller halvårsdata. Det finns även användare som tycker att viss statistik skulle kunna publiceras med längre intervaller. Ekonomen vid anser att det ibland är överdrivet att redovisa statistik på månad, kvartal kan räcka. Detta gäller t.ex. industriproduktion och orderstatistik, som är sena och osäkra. Den statistiken brukar revideras relativt kraftigt och kan därför vara vilseledande. Dessutom är det problem att få in uppgifter från företagen . Ofta stämmer månadsstatistiken dåligt med uppgifter direkt från företag och med konjunkturbarometrar. Även för producentprisindex kan kvartalsredovisning vara tillräckligt. Han tror att har PPI endast på kvartal. ekonom har inte behov av mer frekvent statistik. Snarare borde man gå åt andra hållet, t.ex. vad gäller Hushållens inköpsplaner (HIP) och Industriproduktionsindex. Det skulle räcka om de kom . är ett undantag. Den borde komma istället för tre. En av orsakerna till varför viss statistik kommer sent samman- hänger med problem att få in uppgifter från företag, vilket bl.a. ekonomerna vid Verkstadsindustrier påpekar. tror att en enkät till företagen om uppgiftslämnandet skulle kunna ge nyttig information. För att komma till rätta med problemet föreslår företrädare för att SCB etablerar personlig kontakt med åtminstone de största företagen. Företagen bör också få klara instruktioner om vilka uppgifter de skall lämna. Beroendet av ett fåtal storföretag gör att statistikens kvalitet till stor del hänger på om dessa företag rapporterar in rätt siffror till SCB. undrar om det går att dra nytta av de snabbare delårsboksluten från företagen då uppgifter skall samlas in från dem. De undrar också om det går att utnyttja skräddarsydd programvara för att söka information i företagens ekonomisystem. Även detaljhandelsstatistiken är sen och borde med dagens teknik (datoriserade rutiner i butikerna) kunna snabbas upp, menar Synpunkter på statistikens detaljeringsgrad skiljer sig starkt mellan användarna. Användare som till största delen ägnar sig åt makroekonomisk analys använder i huvudsak aggregerade data. Användare med smalare verksamhetsområde har ofta behov av mycket detaljerade siffror. Önskemål om mer detaljerad statistik avser ett stort antal områden. Det gäller bl.a. IT-investeringar, tjänster, regional statistik och internationellt jämförbara räkenskaper för hälso- och sjukvård. Andra områden där mer detaljerad redovisning efterfrågas är utrikeshandel med tjänster, export- och produktions- statistik, detaljhandel, nya företag, investeringar, sysselsättning och småföretag. Statistiken över kommunernas verksamhet är däremot för detaljerad enligt några och bristfällig enligt andra. Utrikeshandeln med varor uppfattas av många användare som för detaljerad. Statistiken innehåller för många varukoder och är anpassad för helt andra ändamål än statistikproduktion (tullverksamhet). Det stora antalet varukoder gör det också svårt för företagen att lämna uppgifter. finns det användare, som arbetar med och analyserar utrikeshandeln och som anser att detaljeringsgraden för utrikeshandeln är helt nödvändig. Intresset för statistik där företagen kan jämföra sig mot sin egen bransch har ökat. Detta kan också vara ett sätt att öka intresset för uppgiftslämnandet. Flera nämner att nomenklaturen som företagen klassificeras efter inte speglar dagens näringsliv. Det är viktigt att nomenklaturen kontinuerligt förändras i takt med att samhället gör det. använder i huvudsak statistik på aggregerad. Prisstatistiken är ett viktigt undantag. Även utrikeshandeln studeras på lägre nivåer. finns en tendens till att den makroinriktade ansatsen slagit i taket (då makrodata saknas). Studier baserade på mikrodata i form av tvärsnittsstudier kan bli ett nödvändigt komplement. Ett exempel på ett område där en sådan ansats är aktuell är studier av produktivitetsutvecklingen. anser att detaljerad statistik av låg kvalitet skall tas bort. Det är bättre att få högre kvalitet på aggregerade nivåer. LO:s ekonomer arbetar helst på aggregerad nivå. anser att detaljeringsgraden i den statistik som är tillgänglig i många fall är tillräcklig för den ekonomiska avdelningens behov när det gäller underlag för bedömningen av utvecklingen av produktion och användning. påpekar att i den mån statistikens tillförlitlighet på aggregerad nivå påverkas av detaljeringsgraden av myndigheters och företags inrapportering bör det övervägas om uppgiftslämnarnas rapporter- ing skall vara mindre utförlig. menar att statistiken måste anpassas så att förändringarna i ekonomin belyses bättre, vilket bl.a. illustreras av att statistiken för tjänstesektorn och IT-investeringar inte har varit tillräckligt detaljerad . Det finns också användare, som i allmänhet föredrar mer detaljerad statistik. Experten vid för ett analysinstitut anser att det behövs disaggregerade data, men det är viktigt att inte aggregaten ändras. Professorn vid menar att det viktiga är att kunna följa samma grupp av företag och individer . Själva indelningen är mindre viktig. har allt fler forskare börjat arbeta med mikromaterial. Då slipper man problemet med omklassificeringar. utredare anser att det är viktigt med mer detaljerad statistik, så att man kan följa individer och företag över tiden. TCO:s ekonomer menar att mer detaljerade beskrivningar kan redovisas i efterhand. Detaljerade indelningar underlättar tillbaka- skrivningar för längre tidsserier. Det vore bra att kunna lyfta ut vissa branscher och varugrupper för att beräkna nya tidsserier bakåt. Synen på utrikeshandeln med varor är annorlunda. Här är detaljeringsgraden enligt många användare alltför stor. Finans- departementet anser att utrikeshandelsstatistiken är för detaljerad, vilket också innebär en belastning för företagen. har liknande synpunkter och menar att detaljrikedomen har sitt ursprung i det gamla systemet då skulle regi- strera all utrikeshandel. Det passar inte dagens system och behov. Dessutom är kvaliteten låg på detaljnivå. företrädare framhåller däremot att den nuvarande detaljerade nedbrytningen på varugrupper är nödvändig. ekonom vill också ha en mycket detaljerad ned- brytning av varuhandeln. Man har dock andra invändningar. Utrikeshandelsstatistiken med varor är anpassad för tull- deklarationer, vilket är föråldrat. Syftet med statistiken bör styra dess innehåll och utformning. Den borde enligt anpassas till användarnas behov och till den nya ekonomin. En ny nomenklatur bör tas fram och förnyas löpande. Bransch- indelningen är föråldrad och bör grupperas om efter nya branscher och branschaggregat. finns det onödigt mycket statistik för t.ex. jordbruk och fiske, som väger betydligt mindre i ekonomin . Exportstatistiken bör också vara uppdelad efter målgruppssektor (till vem varan säljs). Frågan om hur detaljerad branschindelning som krävs har kommenterats av flera användare. Ekonomerna vid tycker att statistiken redovisas på en alldeles för aggregerad nivå och att den senaste omläggningen av närings- grensindelningen (SNI) innebär en försämring. skapernas branschaggregat är större än tidigare, vilket ses som en nackdel. Det är stor diskrepans mellan utrikeshandelsdata, som är betydligt mer detaljerade än nationalräkenskapsdata. Det finns ofta mer detaljerade data i nationalräkenskaperna som ej publiceras, men det kostar att få del av dessa vilket kan bli för dyrt för t.ex. en enskild forskare. ekonom framhåller att SCB borde ge ut en form av årsbok över nationalräkenskaperna med utökad detaljerad statistik och andra indelningar av sektorer. En utökad och moderniserad branschindelning efterfrågas också av SAF:s ekonom. Behovet av statistik nedbruten på detaljerade branscher ökar. Om inte SCB kan leverera den statistiken kommer allt fler branschorganisationer och företag att själva ta fram statistik om sin egen bransch menar de. En annan aspekt är att SCB skulle kunna få fler företag att lämna uppgifter om de fick information om utvecklingen för respektive företags bransch. Det finns ett stort behov bland företagen att kunna jämföra sin utveckling med branschens. Ekonomerna vid Verkstadsindustrier vill ha branschuppgifter på tvåställig nivå och har inte behov av mer detaljerade uppgifter än så. En orsak är risken att enskilda företag kan identifieras. Statistikens sektorindelning är också föremål för synpunkter. anser att när det gäller indelningen i sektorer borde Företagsdatabasen följa nationalräkenskapernas definitioner och avgränsningar. Privat sektor i Företagsdatabasen är inte en adekvat indelning. I nationalräkenskaperna använder man istället begreppet näringsliv. Hanteringen av affärsverken skiljer sig också. Ekonomen vid Första AP-fonden menar att indelningen av industrin i olika sektorer borde moderniseras och anpassas till vad som används på finansmarknaden och som speglar aktuella viktiga branscher. Ett exempel är sektorer där IT är en sektor, traditionella verkstadsföretag, läkemedels-, bioteknik- branschen samt råvaror är andra. SCB borde göra en liknande indelning och försöka omklassificera företagen. ekonom vill att orderstatistiken skall delas upp på stora och mindre företag för att belysa storföretagens betydelse för utvecklingen totalt. Genom att komma överens med företag skulle man kunna publicera företagsnamn och kunna identifiera orsaken till att ordervolymen ökar eller minskar. Ekonomerna vid saknar de små företagen i statistiken. Det finns ett behov av att kunna jämföra företag av olika storlek. Behovet av regional statistik framhålls av Företagarnas Riks- organisation. FöreningsSparbankens ekonomer betonar också be- hovet av regional statistik och menar att regioner, inte nationer blir mer intressanta i den nya ekonomin. Behov av ytterligare nedbrytningar av statistiken framkommer på ett stort antal andra områden. Ekonomen vid vill ha produktionsstatistik uppdelad efter målgruppssektor (köpare). användare tycker att man borde ha funktions- indelade investeringar i investeringsstatistiken t.ex. marknads- föring. Postens ekonomer vill gärna ha investeringsstatistiken uppdelad efter ändamål. Företrädaren för påpekar att det saknas tillräckligt detaljerad lönestatistik för tjänstemän i strukturstatistiken. En uppdelning på delkomponenter bör kunna göras (det görs i den kortperiodiska statistiken). FöreningsSparbankens ekonomer vill ha mer detaljerad statistik på flera områden. Statistiken över detaljhandeln behöver vara mer disaggregerad för att kunna analysera strukturskillnader. Även statistiken över nya företag bör vara mer detaljerad för att möjliggöra analyser av vilka egenskaper som är typiska för nya företag. Statistiken över investeringar och sysselsättning skulle också behöva var mer detaljerad. utredare har uppfattningen att kommuner- nas räkenskapssammandrag är onödigt detaljerade (ca 2 700 variabler samlas in från kommunerna). Uppgifter som inte används till nationalräkenskaperna respektive för nyckeltal skulle kunna tas bort. Kommunerna använder i huvudsak nyckeltal och inte alla detaljerade primärdata. De har gjort egna skuggberäkningar av hur SCB räknar på kommunernas konsumtion, och bedömer att metoden är onödigt detaljerad. Ungefär samma resultat skulle nås utifrån större aggregat. utredare skulle kunna föreslå vilka poster som nationalräkenskaperna bör räkna på och vilka detaljberäkningar som skulle kunna tas bort. Ekonomen vid menar att statistiken tenderar att antingen vara totalt aggregerad eller helt nedbruten. Ofta behövs en nivå däremellan. Det är ofta för stort fokus på aggregerad nivå, t.ex. vad gäller offentlig sektor. Sjukvården borde t.ex. delas in i några huvudgrupper. företrädare vill ha mer detaljerad statistik över produktionen uppdelad på ändamål. Man vill även kunna se de egentliga hushållen i nationalräkenskaperna, exklusive hushållens ideella organisationer. Vidare bör öppen respektive sluten primärvård särredovisas i statistiken. I vissa urvalsundersökningar är urvalet för litet för att man skall kunna analysera speciella grupper. utredare påpekar att inte kan leverera den detaljerade statistik som behövs enligt och räkenskaper för hälso- och sjukvård. SCB bör därför se till att landsting och kommuner anpassar sin redovisning så att den kan användas som indata till nationalräkenskaperna och för Accounts (SHA). Hälso- och sjukvårdskost- nader bör kunna delas upp på kön samt åldersgrupper. Utgiftsbarometern går inte att bryta ned på de hushållsgrupper som användare är intresserade av. Det beror till stor del på att urvalet för undersökningen är för litet. Dessutom vill man ha statistik över arbetade timmar uppdelat på ändamål samt sysselsättning och kostnader uppdelat på verksamhetsområden och personalkategorier inom offentlig sektor, inte minst för sektorn vård och omsorg. Detaljerad statistik över produktiviteten i kommunernas räkenskapssammandrag är också ett önskemål. Flertalet användare tycker att SCB borde prioritera tidsserier i större utsträckning. Den största bristen är att de nya nationalräkenskaperna bara finns . Många forskare är helt beroende av långa och väldokumenterade tidsserier. Många pekar också på att det är ineffektivt och blir mycket sämre när många användare tvingas göra egna länkningar av SCB:s material. Några användare, främst från den finansiella sektorn, tycker dock att aktuell statistik är viktigare än att använda tidsserier långt tillbaka i tiden. Behovet av långa tidsserier , , och ett stort antal andra statistikanvändare uttrycker ett stort behov av långa tidsserier. Man är enig om att det behövs en ambitionshöjning på detta område. Tidsserier är mycket viktiga i analyser av ekonomiska skeenden. Det största problemet är enligt bl.a. att det endast finns mer detaljerade nationalräkenskaper enligt ENS 1995 . Några som inte prioriterar tidsserier så högt vill i alla fall ha längre tidsserier för nationalräkenskaperna. I detta sammanhang bör också bibehållen jämförbarhet mellan år i tidsserierna framhållas när det gäller omläggningar av undersökningar, menar . Förbättringar och förändringar av statistiken är nödvändiga. är det viktigt att jämförbarheten mellan bibehålls, t.ex. genom dubbelmätning enligt både den nya och gamla metoden . har i sitt prognos- och modellarbete behov av långa, enhetliga tidsserier. De serier som finns har många nivåbrott. Nationalräkenskaperna bör enligt KI länkas tillbaka till åtminstone 1950. Det är viktigt att nationalräkenskaperna utgör källan för analytisk förståelse av utvecklingen i svensk ekonomi, dvs. tidsserierna bör vara så långa som möjligt för att vetenskapliga empiriska metoder skall kunna användas. En dokumentation av tillvägagångssättet vid länkningen bör också publiceras. Ekonomen vid påpekar att det borde finnas information om vad som händer med kvartalsserierna bakåt i tiden när årsstatistiken har reviderats. Uppfattningen om hur långa tidsserier som behövs varierar starkt. och ekonomen vid Första AP-fonden m.fl. vill ha tidsserier på ungefär . Användare vid och vill gärna ha årsdata fr.o.m. 1960-talet. Professorn vid har behov av minst 60 observationer, eller kvartalsdata, för sina ekonometriska modeller. och företrädare för och uttrycker många användares önskemål om tillgång till riktigt långa tidsserier på SCB:s hemsida för några av de viktigaste ekonomiska indikatorerna, t.ex. BNP och inflation. Ett antal användare anser emellertid att SCB inte skall göra alltför stora satsningar på tidsserier utan i stället lägga mer resurser på aktuell statistik. Detta är synpunkter som uttryckts av användare från , , , Export- rådet, , SAF och TCO. Tidsserier fr.o.m. 1990-talet bör dock finnas, menar ekonom. SCB bör prioritera arbetet med tidsserier i större utsträckning, anser , , m.fl. poängterar att man inte får tappa bort förändringstakt bara för att tidsserien bryts. anser att det generellt sett är önskvärt att SCB redan i planeringsprocessen inför en omläggning av exempelvis national- räkenskaperna tar ställning till hur eventuella skarvar skall kunna överbryggas genom t.ex. metodlösningar och kompletterade undersökningar. Dessutom bör SCB i ett tidigt skede beakta vilka resurskrav en tillbakaräkning kräver. och andra användare påpekar att jämförbarheten statistikserierna ofta hämmas av tidsseriebrott. Användare tvingas då göra egna sammanlänkningar. Det vore värdefullt om SCB, som vanligen har bättre kunskap än användare om metodförändringar, kunde göra dessa länkningar och dokumentera gjorda justeringar. Även flera andra användare markerar att det är viktigt att SCB tar huvudansvaret för att länka ihop tidsserier. Annars kommer enskilda användare att göra egna länkningar, vilket både är ineffektivt och ger osäkra tidsserier. och tycker att SCB lägger över för mycket arbete på användarna när det gäller att skarva tidsserier. Det vore bättre om SCB med sin sakkunskap länkar tidsserierna och redovisar metoden på hemsidan tillsammans med information om hur serierna tagits fram. Professorn vid beskriver hur forsknings- situationen i markant skiljer sig från den i . Svenska forskare är rädda om sitt material, eftersom de har lagt ned mycket arbete på att få ihop sina tidsserier och vill därför inte sprida materialet. Det är också svårt att reproducera det, vilket gör att forskningsdebatten inte blir så inriktad på själva analysen utan mer på datainsamlingen. Tidsserier skulle användas mycket mer för forskningsändamål om de istället var lättillgängliga. Ekonomen vid tycker också att SCB borde ha huvudansvaret för att upprätthålla kompetensen för att länka tidsserier och få fram alternativa aggregat. Det borde vara ett viktigt mål för SCB att värna och bevara historisk statistik. Kan inte SCB göra detta bör det läggas ut som uppdrag. Ekonomerna vid är också inne på att lägga ut arbete som uppdrag för att överbrygga tidsseriebrott. Förutom fler och längre tidsserier menar många användare att det behövs mer information om tidsserierna avseende metod- ändringar och hur de har länkats ihop. Det menar , , och statistikan- vändare vid bl.a. FöreningsSparbanken, , , , och . ekonomer poängterar behovet av tryckta publikationer när det gäller att i efterhand hitta förklaringar till tidsseriebrott. Flera trycker på att det är viktigt att informationen finns i databaserna och på hemsidan. företrädare tycker att doku- mentationen redan är bra och att det är användarens ansvar att använda tidsserierna på rätt sätt. Det finns ett antal önskemål om speciella statistikprodukter där användare har pekat på behovet av längre tidsserier. vill exempelvis ha långa tidsserier över kapitalstockar. De bör länkas bakåt till långa serier så att produktionsfunktioner kan skattas. När det gäller bedömning av den potentiella tillväxten i ekonomin är tidsserier över kapitalstockar viktiga, vilket saknas , påpekar . och ekonomer m.fl. saknar längre tidsserier över löneutvecklingen. Företrädarna för tycker att SCB skulle skapa nya tidsserier över retroaktiva löner. Ekonomerna vid Verkstadsindustrier har önskemål om tidsserier över produktions- och produktivitetsutvecklingen. Användare vid och vill ha längre och lättillgängliga tidsserier för kommunernas kostnader. Det finns data , men det är svårt att länka ihop materialet och det vore bra om SCB kunde göra detta. FöreningsSparbankens ekonomer vill prioritera mer detaljerade tidsserier för detaljhandeln. Ekonomerna vid Handelns utrednings- institut menar att serierna för nyföretagande inte är tillräckligt bra p.g.a. flera definitionsändringar. Det borde göras en anpassning bakåt, enligt de nya definitionerna. Ekonomerna vid tycker att regionala BNP är en väldigt eftersatt serie. Regionala lönesummor är något bättre, men inte bra. företrädare uttrycker behov av längre serier för utrikeshandeln. Forskarna vid föreslår att man är mer öppen för att bredda dataunderlaget på andra sätt om man inte har tidsseriedata, t.ex. med mer regional statistik. Ett exempel är arbetslöshet på kommunnivå, som förstås inte ersätter en lång tidsserie, men ger vissa andra analysmöjligheter och är ett bra komplement. Den metoden kunde t.ex. användas vid tidsseriebrott i nationalräkenskaperna. En sådan breddning vore en verklig tillgång och att öka antalet redovisningsgrupper kan kanske vara ett alternativ vid tidsseriebrott. Bristande jämförbarhet och inkonsistens i statistiken påtalas som ett problem av många användare. SCB borde arbeta mer med jämförelser och konsistensprövning samt göra mer för att förklara skillnaderna, menar användarna.