sou · GPB310d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I de kvantitativa studierna undersöktes bland annat föräldrarnas psykiska status,88 fostran av och relationer till barnen,89 samt föräldraparens inbördes relationer.90 Man fann inga signifikanta skillnader mellan de homosexuella och heterosexuella föräldrarna. I en av studierna fann man dock att föräldrarna i de lesbiska famil- jerna verkade ha en större känslomässig närvaro i relationen till barnen samt större förmåga att tolka barnen och deras behov än de andra föräldrarna. Denna skillnad ansågs dock inte bero på att de båda grupperna har olika sexuell läggning utan på att det är en 86Steckel (1985, 1987), McCandlish (1987), Flaks m.fl. (1995), m.fl. (1997). 87McCandlish (1987). 88Golombok m.fl. (1997). 89Flaks m.fl. (1995), (1997). 90Flaks m.fl. (1995). Barn i homosexuella familjer skillnad i detta avseende mellan kvinnor och män. Med andra ord att fäderna i denna undersökningen synes ha sämre kontakt med sina barn än vad mödrarna överlag hade.91 I dessa studier undersökte man även barnens psykologiska utveckling, sociala anpassning,92 könsrollsbeteenden samt den separationsprocess i barns utveckling som handlar om att lämna moderssymbiosen och bli en egen individ.93 I ingen av de tre studi- erna som undersökte detta var det någon skillnad i resultaten mellan de undersökta barnen och kontrollgruppen. Barnen med homosexuella mödrar hade lika god psykisk hälsa och var lika soci- alt anpassade som de andra barnen. Däremot framkom det i en av studierna att de undersökta barnen verkade ha starkare känslomäs- siga bidningar till sina föräldrar än de andra barnen. En annan skill- nad som upptäcktes var att barnen i undersökningsgruppen upp- fattade sig som mindre skickliga när det gällde fysiska och intel- lektuella aktiviteter än vad de andra barnen gjorde. Detta anges kunna tyda på att barn som växer upp utan en närvarande fader är mindre tränade i tävlingssituationer, vilket skulle kunna påverka deras självkänsla.94 De två andra studierna på området avser barn som tillkommit genom insemination på klinik. Den ena studien är genomförd i och den andra i . The centre for Reproductive Medicine of hospital är en av de första bland de kliniker i som tillåtit homosexuella par att delta i program med artificiell insemination med sperma från anonym spermagivare. Innan paren antas till centrets program intervjuas de om den egna homosexualiteten och deras önskan om att skaffa barn gemensamt. Parens sociala nätverk kartläggs, särskilt vad gäller deras relationer med nära manliga vänner. Även deras inställning till män i allmänhet undersöks.95 De som antogs till programmet informerades av Brewaeys och hennes medarbetare om att kliniken hade för 91Flaks m.fl. (1995). 92Flaks m.fl. (1995), (1997). 93Steckel (1985, 1987). 94Golombok (1997). 95Brewaeys m.fl. (1989). Barn i homosexuella familjer avsikt att följa dem och deras eventuella barn i en longitudinell studie. Samtliga par som antogs lämnade sitt medgivande till detta. Den första rapporten från studien kom då barnen var i åldrarna 4–. De var sammanlagt 30 homosexuella par som deltog i studien. Därtill ingick två jämförelsegrupper. Den ena gruppen bestod av 38 heterosexuella familjer i vilka barnen till- kommit genom insemination och den andra gruppen bestod av 30 heterosexuella familjer i vilka barnen tillkommit genom samlag. Det var två frågeställningar som man ville få belysta genom stu- dien. Den ena var om frånvaron av en far påverkar ett barns utveckling. Den andra var om mödrars homosexuella läggning på något sätt inverkar på barns utveckling. De aspekter av barns utveckling som undersöktes var den psy- kologiska och sociala samt barns könsrollsbeteenden. Inom ramen för undersökningen utfördes standardiserade inter- vjuer och tester av föräldrarna. Dessutom genomfördes psykolo- giska tester av barnen. Inga signifikanta skillnader upptäcktes mel- lan barngrupperna vad gällde barnens könsrollsbeteenden, psyko- logiska och sociala utveckling. Resultaten var även inom för testerna. Däremot fann man att medmammorna i större utsträckning än kontrollgruppens fäder aktivt deltog i såväl omvårdnaden som fostran av barnen. Man fann även att mödrarna i de lesbiska familjerna i hög grad delade på ansvaret för hemmet och barnen. Till skillnad från kon- trollgrupperna i vilka det var mödrarna som hade huvudansvaret. Brewaeys och hennes medarbetare undersökte även barnens grad av känslomässig anknytning till föräldrarna. Det visade sig att den biologiska modern var den som stod barnen närmast känslomäs- sigt, oavsett moderns sexuella läggning. Det var heller ingen skill- nad mellan barngrupperna när det gällde barnens känslomässiga bindning till den andra föräldern, dvs. medmamman eller fadern. Barnen i de homosexuella familjerna hade känslomässigt knutit an till sina medmammor på liknande sätt och i lika stor utsträckning som kontrollgruppens barn knutit an till sina fäder. En skillnad som upptäcktes mellan de homosexuella och hetero- sexuella föräldrarna var i vilken utsträckning de hade berättat för barnen att de tillkommit genom insemination. Samtliga av de homosexuella mödrarna, med undantag för ett föräldrapar, hade redan informerat sitt barn om att det tillkommit genom givarinse- Barn i homosexuella familjer Av de heterosexuella föräldrarna var det bara ett föräld- rapar som berättat detta för sitt barn, dock ämnade åtta andra par att med tiden göra så. Det var alltså 29 heterosexuella föräldrapar som inte hade för avsikt att berätta för sitt barn att han eller hon tillkommit genom givarinsemination. forskning visar att hemligheter i en familj av en sådan karaktär kan resultera i en ogynnsam utveckling för det berörda barnet. Enligt och hennes medarbetare kan detta förklara de mindre avvikelser de fann vad gällde den psykologiska utveck- lingen för en del av de heterosexuella parens barn som tillkommit genom insemination.96 I den andra studien har respondenterna rekryterats från en ferti- litetsklinik i . Dessa valdes ut av och hans medar- betare på ett systematiskt sätt för att på så sätt försöka uppnå representativitet. Totalt deltog 80 familjer i undersökningen, varav 55 homosexu- ella familjer. I 50 av familjerna levde modern tillsammans med en partner (antingen samkönad eller olikkönad) och i de resterande 30 familjerna var modern ensamstående. Barnens medelålder var vid undersökningstillfället . Undersökningen syftade till att få kunskap dels om de vuxna i deras roll som förälder och deras relationer sinsemellan, dels om barnens psykologiska och sociala utveckling. Vad gällde den sist- nämnda frågan användes två olika typer av standardiserade tester. Det ena testet riktades till föräldrarna och det andra till barnens respektive lärare. och hans medarbetare fann inga signifi- kanta skillnader mellan de olika barngrupperna vad gällde barnens psykologiska och sociala utveckling. Resultaten var också inom för testerna. Dessutom uppmättes inga skillnader mellan de barn som levde med ett föräldrapar eller med en ensamstående förälder. Detta resultat skiljer sig från resultat från andra studier av barn till ensamstående föräldrar, vilket anges kunna bero på att de ensam- stående i denna studie inte hade de problem som vanligtvis brukar förknippas med ensamstående mödrar, t.ex. låg utbildning och dålig ekonomi.97 96Brewaeys m.fl. (1997). 97Chan m.fl. (1998). Barn i homosexuella familjer Såsom framgår av föregående kapitel baseras den hittillsvarande kunskapen om barn med homosexuella föräldrar på internationella studier. Eftersom det tidigare inte funnits några studier av förhål- landena i har kommittén låtit genomföra kompletterande sådana studier, dels för att få kunskap om situationen för barn i homosexuella familjer i , dels för att kunna bedöma om den kunskap som finns om barn i andra länder även har relevans för svenska förhållanden. Två av dessa studier har inriktats på att undersöka hur barn till homosexuella föräldrar själva uppfattar sin situation. Den ena studien – som har utförts vid – behandlar barn i åldrarna 7–. Studien syftar till att ge en bild av den psykiska utvecklingen hos barn i skolåldern som lever med homosexuella föräldrar, med fokus på barnens syn på sig själva och sina nära relationer. Den har genomförts med hjälp av standardise- rade psykologiska metoder. Studiens resultat sammanfattas i avsnitt 11.3.2. Den andra studien har utförts av , Tema barn. Den behandlar tonåringar och unga vuxna med homosexuella föräldrar. Studien syftar till att ge förståelse för hur barn upplever det att växa upp med en eller två homosexuella föräldrar. Inom ramen för studien har även homosexuella föräldrar intervjuats. En sammanfattning av resultaten från studien redovisas i avsnitt 11.3.3. När man skall undersöka homosexuella familjer måste alterna- tiva urvalsförfaranden tillämpas eftersom det inte finns några register att tillgå. I de kompletterande studierna har därför de vedertagna tillvägagångssätt som används vid urvalsförfaranden i studier av dolda populationer98 tillämpats, såsom annonsering och direktkontakt med den tänkta undersökningsgruppen. Kommittén har alltså annonserat efter deltagare till de komplet- terande studierna dels i olika dags- och veckotidningar99, dels via Internet genom en annons på tigandes (RFSL) hemsida. Dessutom har RFSL vid olika medlems- aktiviteter, t.ex. familjeläger och festivaler, informerat om att 98Se t.ex. (1995). 99Dagens nyheter, , , Land och QX. Barn i homosexuella familjer kommittén söker deltagare till studier av homosexuella familjer. Intresseanmälningarna har sedan vidarebefordrats till de som utfört undersökningarna. Enligt kommittédirektiven skall en del kvantitativa frågeställ- ningar om homosexuella familjer besvaras, t.ex. hur vanligt det är att barn lever tillsammans med homosexuella föräldrar och barnens tillkomstsätt. Kommittén har därför i samarbete med () låtit genomföra en enkätundersökning som vänder sig till homo- och bisexuella personer. Syftet med studien har varit dels att samla in information om homosexuellt föräldra- skap för att på så sätt få en bild av situationen för deras barn, dels att undersöka homosexuella personers inställning till att skaffa barn. Det finns inga säkra uppgifter om hur många barn det är i som växer upp med homosexuella föräldrar, då registerupp- gifter om detta saknas såväl i befintlig befolkningsstatistik som i olika typer av kontinuerliga undersökningar, t.ex. SCB:s levnads- undersökningar. Men genom att undersöka homosexuellas inställ- ning till att skaffa barn kan vi få en uppfattning om huruvida homosexuella familjer är en tillfällig företeelse eller om sådana familjebildningar kommer att kvarstå och kanske även att öka. I en förstudie till enkätundersökningen har SCB redogjort för möjliga undersöknings- och urvalsmetoder, bl.a. vad gäller möjlig- heten att använda s.k. slumpmässigt urval. Vid studier av dolda populationer finns det alltså inga särskilda register att tillgå där- emot är det alltid möjligt att ta ett slumpmässigt urval av hela totalbefolkningen. I det urvalet skulle en viss andel av homosexu- ella inbegripas. Detta tillvägagångssätt är enligt SCB dock behäftat med vissa problem eftersom det är en minoritetsgrupp som skall undersökas och att bortfallet med säkerhet därför skulle bli mycket stort, vilket påverkar undersökningens kvalitet. Det skulle även vara mycket svårt att göra någon bortfallsanalys eftersom man inte vet hur stor andel av bortfallet som består av dem som man vill undersöka. Myndigheten rekommenderade kommittén att i stället för att dra ett representativt urval ur totalbefolkningen vända sig direkt till dem man önskar undersöka. Kommittén har därför tagit hjälp av olika intresseorganisationer för homosexuella som har distribuerat enkäter till sina medlemmar. Enkäter har också delats ut på vissa nöjesställen som har homosex- uella personer som publik samt funnits på Internet. Barn i homosexuella familjer personer som ingått partnerskap fått en enkät hemsänd. Samtliga som svarat på kommitténs annons i dags- och veckopressen har också fått en enkät. Resultaten från studien sammanfattas i avsnitt 11.3.4. Kommitténs kompletterande studier redovisas också i sin helhet i en särskild bilaga till detta betänkande (betänkandets del B). 11.3.2Yngre skolbarn med homosexuella föräldrar På initiativ av kommittén har en undersökning om barn till homo- sexuella föräldrar utförts vid . Syftet med undersökningen har varit att ge en bild av den psykiska utveck- lingen hos barn med homosexuella föräldrar genom att jämföra dem med barn i samma ålder vad gäller barnens syn på sig själva och sina nära relationer. Undersökningen har genomförts med hjälp av standardiserade psykologiska metoder. Det innebär att samtliga metoder är utpro- vade på svenska barn, vilket möjliggör jämförelser mellan de barn som ingått i undersökningen och andra barn i samma ålder (s.k. normgrupp). Den valda metodiken är ägnad att ge barnens bild av sig själva, sina familjer och sina kamratrelationer för att se om det finns något speciellt vad gäller barnens utveckling som kan förstås utifrån att de lever i en icke-traditionell familjesituation. Den undersökta gruppen har utgjorts av 20 barn i åldrarna 7–, varav elva pojkar och nio flickor, samtliga med homosexuella föräldrar som barnen bor tillsammans med helt eller delvis. Arton av barnen har homosexuella mödrar och tre har homosexuella fäder. De flesta av barnen har tillkommit i heterosexuella förhållan- den. Men tre av barnen har tillkommit genom insemination och två är adopterade. Tjugoen av barnens biologiska föräldrar (eller adop- tivföräldrar) lever tillsammans med en annan partner än den andra biologiska föräldern. Av dessa föräldrar lever 17 stycken i ett homosexuellt förhållande och fyra stycken i ett heterosexuellt för- hållande. Barnen är geografiskt spridda över Syd- och Mellansve- rige. De metoder som använts är tre standardiserade tester; Family Relations Test, Jag tycker jag är och of Children´s Perceptions of Friendships and . Var för sig belyser dessa metoder olika aspekter av den psykiska utveck- Barn i homosexuella familjer lingsnivån hos barn i låg- och mellanstadieålder. Genom att använda dessa metoder i samma undersökning blir det möjligt att fånga upp tecken på eventuell psykisk ohälsa hos barnen. Family Relations Test (FRT) mäter barnets känslomässiga enga- gemang i familjmedlemmarna samt ger barnet möjlighet att beskriva sina känslor för de olika medlemmarna och de känslor de uppfattar sig få från dem. Sammanställningen av testet visar att de flesta av barnen i den undersökta gruppen har tillgång till båda sina biologiska föräldrar och det oberoende av om barnen tillkommit inom ett hetero- eller homosexuellt förhållande. De undersökta barnen har i högre grad än normgruppen också valt att inkludera fler personer än de som annars brukar räknas till familjen. De har alltså en bredare syn på sin familj än vad som är vanligt. I en del fall är det en partner till någon av föräldrarna eller en släkting som inkluderats och ibland även personer utanför familjen som står barnet nära. När det gäller barnens känslomässiga engagemang i sina familje- medlemmar rangordnar de dem på samma sätt som normgruppen gör. Det innebär att deras syskon är föremål för störst engagemang totalt sett, därefter följer deras mamma, pappa och de själva. Skill- naden är att undersökningsgruppen visar klart större engagemang i sina syskon i förhållande till jämförelsematerialet. De flesta i undersökningsgruppen har dessutom en ambivalent relation, såväl positiva som negativa känslor, till sina syskon till skillnad från normgruppen där relationen oftare är negativ. I studien anges att det verkar som om syskon får en större betydelse för barn om den egna familjestrukturen upplevs som annorlunda gentemot andra familjer. Syskonen delar då erfarenheter med varandra som de inte delar med andra barn. Det kan göra att syskonskaran kommer när- mare varandra. Som tidigare nämnts lever flera av barnen tillsammans med en av sina biologiska föräldrar och hans eller hennes nya partner. Av de 20 barn som ingår i undersökningen har 14 stycken valt att ta med en eller två s.k. extraföräldrar i materialet. Barnens känslomässiga engagemang i extraföräldrarna är i stort sett på samma nivå som deras engagemang i fäderna, vilket gör att Barn i homosexuella familjer man kan tänka sig att barnen i gruppen upplever sig ha fler än två föräldrar. Vissa av barnen kallar även den homosexuella förälderns partner för mamma eller pappa och menar att de har två föräldrar av samma kön. Andra har uppgivit att de ser på förälderns partner som en extraförälder. Det anges att detta även skulle kunna för- klara det något svagare engagemanget i mödrarna som det finns tecken på hos några av barnen i undersökningsgruppen. Med fler vuxna nära sig sprids barnens känslor på fler personer. Mamman är fortfarande dock oftast den person som barnen i undersöknings- gruppen anser som viktigast och som de anser sig ha mest positiv relation till, men inte lika entydigt som för barnen i normerings- gruppen. Jag tycker jag är är ett självskattningsformulär. Testet är ett objektivt personlighetstest som mäter självvärdering och självför- troende hos barn. Vid utarbetandet av detta instrument har man utgått från empirisk forskning som visar att det finns ett samband mellan psykisk hälsa och självvärdering. En person som har god psykisk hälsa utvecklar en positiv inställning till det egna jaget. Medan en person som uppvisar psykisk ohälsa utvecklar en negativ syn på sig själv. Resultatet från testet visar på en signifikant högre självvärdering och självförtroende i den undersökta gruppen än i normgruppen. Det innebär att barnen i undersökningsgruppen sammantaget upp- visar bättre självförtroende än förväntat. Barn med dåligt självförtroende kan ibland skydda sig genom att genomgående uppge en mer positiv värdering på de påståenden de ställs inför i testet. Det anges i studien att inget framkommit som tyder på att något av barnen skulle ha svarat på det sättet. De enskilda svaren stämmer väl överens med undersökningsledarens helhetsintryck av var och ett utav barnen. Barn i homosexuella familjer of Children´s Perceptions of Friendships and (CIPF) är en standardiserad intervju, i vilken barns syn på sina kamratrelationer och förståelse av vänskap behandlas. Intervjun är halvstrukturerad. Det innebär att den innehåller både frågor med fasta svarsalternativ och helt öppna frågor. Efter intervjun skattas barnens svar utifrån tre skattningsskalor. Dessa skalor avser mäta var barnen befinner sig utvecklingsmässigt när det gäller på vilken nivå de uppfattar vänskap, deras självförtro- endenivå samt deras sociala förmåga. Resultatet från testet visar att barnen i undersökningsgruppen utvecklingsmässigt befinner sig på förväntad utvecklingsnivå vad gäller de tre undersökta nivåerna. Vid en jämförelse av medelvär- dena – vad gäller resultaten inom respektive område – framkommer att undersökningsgruppen överlag ligger något högre än normgruppen. Skillnaderna är dock inte statistiskt signifikanta. Den kvalitativa analysen av CIPF visar att samtliga barn i under- sökningsgruppen har, och även har haft andra, långa kam- ratrelationer samt att dessa relationer brukar bestå . Det är dock något fler av barnen än förväntat som har mist kamratrelationer. Detta har oftast skett i samband med att de själva eller kamraten har flyttat eller bytt skola. Genomgående för grup- pen gäller att de är nöjda med hur deras kamratrelationer är och fungerar. Så gott som alla har uppgivit att de har en eller flera bästisar som de träffar ofta och som de gärna umgås med. Orsaken till att så pass många av barnen har mist kamratrelatio- ner kan vara att de flesta av dem är skilsmässobarn. De har alltså i realiteten någon form av uppbrott bakom sig, vilket för flera av dem inneburit att de både har flyttat och bytt skola. Denna erfa- renhet av skilsmässa och uppbrott anges även kunna vara en ytter- ligare orsak till att barnen anser att syskonen är så betydelsefulla. Vid den kvalitativa analysen av testet har även vissa beteenden framträtt som kan tyda på att en del av barnen känner en viss reser- vation gentemot sin omgivning. Exempelvis har fler barn än för- väntat uppgivit att de aldrig sover över hos någon kamrat eller har haft någon kamrat som övernattat hemma hos sig. Det är även något fler än förväntat som inte talar öppet med sina kamrater om hur de känner sig eller om viktiga händelser som de har varit med om. Dessutom är det även något fler barn än vanligt, i en grupp Barn i homosexuella familjer som denna, som inte anser sig kunna känna av om en kamrat mår dåligt. Resultaten från studien visar att den undersökta gruppen består av välfungerande barn med gott självförtroende och goda kamratrela- tioner. Man har heller inte funnit något som tyder på psykisk ohälsa eller på att barnen på något sätt far illa. Det finns dock inslag i gruppen av en viss social reservation och återhållsamhet gentemot omgivningen, dvs. att för några av barnen kan det vara svårt att låta kamraterna komma riktigt nära. Dessa barn håller en viss distans mellan sig själv och familjen å ena sidan och sina vänner å den andra sidan. 11.3.3Tonåringar och unga vuxna med homosexuella föräldrar , Tema barn, har på uppdrag av kommittén genomfört en intervjustudie av dels tonåringar och unga vuxna som lever eller har levt i homosexuella familjer, dels homosexuella föräldrar. Studien syftar till att ge insikt i hur barn upplever det att växa upp med homosexuella föräldrar samt att fördjupa förståelsen för homosexuella föräldrars villkor och upplevelser. Djupintervjuer har genomförts med 16 tonåringar (13–) och 15 unga vuxna () som alla har homosexuella föräldrar. Intervjuerna har fokuserats på barnens situation i familjen, relatio- nerna till föräldrarna och till föräldrarnas partner samt för- och nackdelar med att växa upp med homosexuella föräldrar. Gruppen som helhet karaktäriseras av att majoriteten har till- kommit i en familj med biologiska föräldrar, där föräldrarna haft en heterosexuell relation. Föräldrarna har sedan skilt sig, varvid en förälder "kommit ut" som homosexuell och vanligtvis flyttat sam- man eller ingått partnerskap med en homosexuell partner. Flertalet av de intervjuade fortsatte dock att ha kontinuerlig kontakt med den frånlevande föräldern efter föräldrarnas skilsmässa. De unga vuxna som medverkat i studien har flyttat hemifrån och lever ett självständigt liv, vilket innebär att deras berättelser bygger på barndomsminnen och hågkomster från den tid då de delade var- Barn i homosexuella familjer dagslivet med sina föräldrar. Detta till skillnad från tonåringens situation som kännetecknas av att de för intervjun lever samman med eller regelbundet träffar den förälder som är homosexuell. Därtill har 13 intervjuer genomförts med homosexuella föräldrar som har levt eller lever i en homosexuell relation och som bor till- sammans med eller regelbundet träffar sina barn. Majoriteten av de intervjuade föräldrarna är mödrar eller fäder till de tonåringar och unga vuxna som deltar i studien. Föräldraintervjuerna är inriktade på föräldrarnas egna berättelser om erfarenheter och upplevelser av att vara förälder och leva i en homosexuell relation. Studien har en kvalitativ ansats med inriktning på att de medver- kande (informanterna) skall ges möjlighet att bidra med personliga bilder av sin respektive familjesituation. Narrativ teori100 utgör en viktig utgångspunkt i detta sammanhang, inte minst vad gäller dess möjligheter att tydliggöra att även om syftet är att studera barns och föräldrars upplevelser, så är det berättelser om upplevelser som studeras. Den analys som genomförts av intervjuerna består främst av innehållsanalyser. Analysen omfattar vad som berättas, vilka som berättar vad och om vilka detta berättas. Det innebär att redo- visningen av studien präglas av en deskriptiv ansats.