sou · GPB361d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Samspelet mellan den offentliga och den privata sektorn bör fungera väl inte minst när det gäller infrastrukturinvesteringar. Målsättningen är att den danska infrastrukturen skall främja ut- vecklingen av multimodala transporter genom effektiva terminaler och samlade IT-lösningar. Enligt strategin bör flaskhalsar byggas bort, IT-infrastrukturen bör utvecklas och multimodala knut- punkter på strategiska platser bör främjas. arbetar även för att en fast förbindelse över Fehmarn Bält byggs. En rad förslag läggs till hur tullhanteringen kan förbättras så att den uppnår en minst lika hög effektivitet som konkur- rentländer. I första hand handlar det om att i EU-sam- manhang bör driva på arbetet mot förenklade och harmoniserade regler samt effektivare IT-system. Avslutningsvis konstateras att konkurrens mellan offentliga och privata aktörer kan gynna utvecklingen inom delar av transport- sektorn. Många tjänster som traditionellt sett har legat på det Näringspolitik för svensk transportnäring offentligas ansvar kan läggas ut på entreprenad. Det är dock viktigt att offentliga och privata företag kan konkurrera på lika villkor och att upphandling av tjänster sker på korrekt sätt. En liberalisering av transportmarknaden i är bra så länge konkurrensvillkoren är de samma överallt. För att danska trans- portörer skall kunna dra nytta av en liberaliserad marknad krävs bl.a. att den inhemska konkurrensen mellan trafikslagen är rättvis och att danska företag har möjlighet att ingå i internationella allianser, så länge dessa inte motverkar en effektiv konkurrens på marknaden. För regeringen gäller att se till att danska transpor- törer får tillgång till utländska marknader på minst samma villkor som andra operatörer. Vad gäller internationell konkurrens visar strategin tydligt att en liberalisering av transportmarknaden i EU är vad efter- strävar. Godstransporterna på järnvägen måste liberaliseras för att underlätta möjligheten för de intermodala transporterna att ut- vecklas. Även inom hamnsektorn bör en vidare liberalisering och effektivisering komma till stånd. I samband med liberaliseringar av marknader är det viktigt att konkurrenssnedvridande statsstöd och andra subventioner undviks så långt som möjligt. Regeringen avser att i dialog med näringen fortsätta arbetet med att skapa lika ekonomiska villkor för trans- portörerna och begränsa statsstöden. Stöd till godstransporter på järnväg kan endast motiveras av miljö- eller regionalpolitiska skäl. Strategin ger sammanfattningsvis en positiv bild av den danska transportnäringen. Genom strategin har den danska regeringen pekat ut godstransportsektorn som särskilt viktig för tillväxten i landet - något som även antytt i vissa samman- hang, fast inte alls på ett lika konkret sätt. Danskarna tror starkt på en liberalisering av marknaden för godstransporter, huvudsakligen därför att man är övertygade om att den danska transportnäringen är effektiv i förhållande till sina konkurrentländers och därmed får fler fördelar än nackdelar när marknader öppnas. Det är också klart att danskarna inte tänker lägga hårdare krav på sin egen näring än vad som är nödvändigt utifrån EU-perspektiv. Det är genom har- moniseringar av regler, skatter och avgifter som den europeiska transportnäringen skall utvecklas. Näringspolitik för svensk transportnäring 8.5.2Godstransportdelegationens förslag till svenska riktlinjer Som läsaren säkert noterat har många förslag i den danska strategin stora likheter med den inriktning som Godstransportdelegationen förordar för del i sitt förslag till övergripande godstransportstrategi i detta betänkande. Det gäller t.ex. gods- transporternas stora betydelse för tillväxten och behovet av konti- nuerlig samsyn mellan staten, transportnäringen och kun- derna/varuägarna i utvecklingen av godstransportsystemet, om statliga insatser för infrastruktur samt forskning och utveckling. Det danska dokumentet gör dock även klart att godstransport- näringen i sig är en prioriterad bransch för den danska regeringen. En rad av förslagen i strategin är därför tydligt inriktade på att skydda danska företag mot danska – och internationella – regelverk som försämrar konkurrenskraften jämfört med andra länders transportföretag. Godstransportdelegationen anser att det finns starka skäl för den att anta utmaningen och lägga fast ett antal liknande riktlinjer för sitt agerande nationellt och internationellt. Som framgått ovan anser delegationen (med stöd av regeringens egna uttalanden i olika sammanhang) att den svenska transport- näringen ligger i framkant av utvecklingen inom flera för samhället viktiga områden, t.ex. säkerhet och miljö, men även till en del beträffande användning av ny informationsteknologi i transport- sammanhang. Därför finns all anledning att stödja svenska transportföretags strävanden och undvika att staten genom sitt eget agerande medvetet eller omedvetet försvårar denna utveckling och därmed indirekt underlättar för andra länders transportföretag på den gemensamma transportmarknaden. Godstransportdelegationen har enligt sina direktiv ett tydligt kundfokus. Sådana förslag som i sig skulle gynna transport- företag men som inte ligger i linje med varuägarnas intressen är därför inte intressanta för delegationen. I sitt arbete har emellertid delegationen kunnat konstatera att det finns en stor samsyn mellan näringslivsföreträdare på transportör- respektive varuägarsidan om behovet av statliga insatser för att stödja svensk transportnärings utveckling. Detta under den allmänna förutsättningen att det sker inom ramen för en så öppen och avreglerad transportmarknad som möjligt där kunderna kan dra nytta av konkurrensen genom ut- veckling av effektivare godstransportupplägg. Näringspolitik för svensk transportnäring mellan kunder och transportföretag om de ovan beskrivna slutsat- serna finns därför inte inom Godstransportdelegationen. I inledningen till detta kapitel föreslog delegationen en övergri- pande näringspolitisk riktlinje inom transportsektorn. Gods- transportdelegationen anser att följande närmare riktlinjer vidare bör gälla för regeringens arbete beträffande de näringspo- litiska frågorna inom transportsektorn, såväl nationellt som in- ternationellt: måste dra nytta av de fördelar som redan finns inom svensk transportindustri. Bl.a. görs stora insatser för utveckling av kvalitetssäkringssystem för miljöpåverkan och trafiksäkerhet. Användning av system som ISO 9002 och ISO 14001 ökar inom svensk transportnäring. kan på flera områden sägas vara världsledande i fråga om framför allt miljöanpassade godstransportlösningar. Re- geringen stöder redan nu denna utveckling och bör så göra även . Målet bör vara att svensk transportnäring skall profileras och även vara i världsklass vad gäller kvalitetssäkring för miljövänlighet och trafiksäkerhet. Svenska särkrav får inte drabba svensk transportindustri. Det är viktigt att driver exempelvis miljöarbetet i EU och verkar för hårdare gemensamma krav. Svensk transportindustri är väl på det området och skulle kunna dra nytta av sådana förändringar. Men att införa nya regleringar på egen hand är inte rätt väg eftersom det kommer att drabba den egna industrin. måste und- vika att skjuta sig själv i foten. Vid utarbetande av skatter och avgifter som belastar svenska godstransportföretag – vare sig generella företagsskatter eller trafikinriktade skatter – måste ett bättre samråd än hit- tills ske med transportbranschen för att analysera effekterna på konkurrenskraften för de svenska företagen i jämförelse med sina konkurrentländer. En naturlig utgångspunkt bör vara att belastningen av skatter och avgifter på svenska transportföretag inte ligger högre än i våra grannländer om inte enighet finns om särskilda skäl för detta. Där det finns regleringar på EU-nivå måste anpassa sig till hur de viktigaste konkurrentländerna tolkar regler- ingarna. får inte ensamt införa hårdare krav än våra konkurrentländer eftersom detta enbart kommer att slå till- Näringspolitik för svensk transportnäring baka på den inhemska transportindustrin. Ett tätare samarbete mellan myndigheter på olika fält än vad som sker är naturligt och nödvändigt som en del i detta arbete. Inom EU och i andra internationella organ bör arbeta aktivt för harmonisering av regelverk och i förekom- mande fall stödformer. Svensk kunskap och svenska modeller för problemlösning på olika områden bör därvid vara en naturlig utgångspunkt. På det nationella planet måste konkurrens mellan offentlig- ägda och privata aktörer ske på lika villkor. Utarbetande av närmare näringspolitiska åtgärder inom transportområdet bör ske tillsammans med företrädare för de berörda branscherna. 9Forskning och utveckling för effektiva och hållbara gods- transporter Förmågan till innovationer är en viktig faktor bakom ekonomisk tillväxt, ekologiskt hållbar utveckling och samhällelig förändring. Denna förmåga beror av en rad omständigheter, men en viktig för- utsättning för att främja innovationer är att det bedrivs forskning och utveckling av tillräcklig omfattning och kvalitet. Samhällsför- ändringarna i sig ger upphov till nya frågor och kun- skapsbehov som kräver en fortlöpande forsknings- och utveck- lingsverksamhet. Godstransportdelegationen ser forskningen och statens roll som finansiär och utförare av forskning som en viktig ingrediens i en samlad godstransportstrategi. Fortsatta forsk- ningsinsatser är nödvändiga för att uppnå mål som förbättrad transportkvalitet för näringslivet och en miljömässigt hållbar ut- veckling av godstransporterna. 9.1Vad kan staten göra för att främja godstransportforskningen? Forskning kräver både en finansierande och en utförande part. Den svenska staten spelar en aktiv roll både som finansiär och som forskningsutförare. Bland utförarna finns statliga forsknings- institut samt universitet och högskolor. En stor och betydelsefull del av forskningen utförs dock av företag och till viss del även av privata forskningsinstitut. Den statligt finansierade forskningen har olika motiv och syften som begränsade resurser ställer krav på avvägningar och prioriteringar. En grundläggande statlig uppgift är att svara för den s.k. inomvetenskapligt motiverade forskning som utförs huvudsak- ligen vid universitet och högskolor och finansieras främst genom försorg. Ytterligare en central statlig uppgift är att svara för den kunskapsförsörjning som behövs för att samhäl- lets olika gemensamma funktioner skall kunna fungera och ut- Forskning och utveckling för effektiva och hållbara godstransporter Det är i huvudsak för detta ändamål som den s.k. sektors- forskningen är inrättad. Godstransportsektorn präglas således i hög grad av många små aktörer som saknar alla förutsättningar att bära utvecklings- och forskningsinsatser inom den egna verksamheten. Utmärkande för godstransportsektorn är vidare att olika enskilda aktörer samverkar inom ramen för varuflöden och transportkedjor men där det kan vara svårt att identifiera någon som kan ta ett utvecklingsansvar för helheten. Enligt vår uppfattning har dessa förhållanden medfört att det svenska godstransportsystemet generellt sett är kraftigt underförsörjt med utvecklingsinsatser och att det också finns ett stort behov av att höja kompetensen i olika led av verksamheten. Godstransportdelegationen anser mot denna bakgrund att staten måste ta ett större ansvar även för sådan företagsekonomiskt och tekniskt orienterad forskning och utveckling som behövs för att utveckla de olika komponenterna i godstransportsystemet. Det är viktigt att inse att all forskning som har betydelse för godstransportsektorn ingalunda räknas till vad som traditionellt kallas transportforskning. Utanför transportforskningen faller exempelvis forskningen som utförs inom fordonsindustrin och energisektorn. Det handlar till största delen om teknisk forskning och utveckling som har betydelse för transportsektorns utveckling mot hållbarhet och effektivitet. Staten bör enligt delegationens mening ta ett större ansvar för att främja samarbetet mellan samt- liga forskningsinsatser som berör godstransporternas utveckling. 9.2Vad behöver vi veta mer om? Givetvis finns det alltid ett generellt behov av forskning inom godstransportsektorn. I stor utsträckning möts detta behov genom forskning av såväl statliga som privata aktörer. Godstransportdele- gationen har dock under arbetet med denna strategi stött på områden där behovet av ytterligare kunskap förefaller vara av sär- skilt stor vikt. Nedan följer en kort redogörelse för dessa ämnes- områden. Forskning och utveckling för effektiva och hållbara godstransporter I kapitel 3 konstaterades att arbetet med att underlätta utveck- lingen av intermodala transportlösningar är viktigt för att uppnå ett effektivt och hållbart godstransportsystem. Särskilt viktigt är det att skapa lösningar som innebär att högvärdigt gods i ökad ut- sträckning kan transporteras delvis på järnväg eller i kustsjöfart. har det funnits ett starkt politiskt intresse i för att öka de intermodala transporterna. Men har detta intresse inte satt något tydligt avtryck i rådande transportmönster. Politiker och administratörer måste därför ges ökade kunskaper om intermodala transporters grundläggande egenskaper med avseende på ekonomi och miljöeffekter. Transportföretagen behöver dessutom kunskaper om vilka transporttjänster de skall utveckla, vilka företag man behöver samarbeta med samt vilka tekniska och logistiska lösningar som krävs. Till skillnad från inom t.ex. fordonsindustrin inom vägsektorn, där teknisk utveckling i huvudsak sköts av tillverkarna, har den tekniska utvecklingen av järnvägsmateriel i stor utsträckning finansierats av statliga monopolbolag. När monopol- situationen bröts och förvaltningen av infrastrukturen skildes från den operativa verksamheten uppstod en oklar situation om vem som bär ansvaret för samordningen av den tekniska utvecklingen av vagnmateriel med infrastrukturutvecklingen. En samordnande kraft på järnvägsområdet är viktig för att utvecklingen av kombinerade transporter skall ta fart. Det är likaså viktigt att klargöra ansvaret mellan staten och näringslivet inom det intermodala området. finns ingen drivande part vare sig bland järnvägsoperatörer, fordonsindustri eller tillverkare av lastbärare. Ett annat viktigt bidrag för att gå mot ett hållbart gods- transportsystem är den tekniska utvecklingen av vägfordon, motorer och bränslen. Som nämndes i kapitel 4 kan enligt delega- tionens mening överföringspotentialen mellan trafikslagen åtmin- stone inte ensamt inom en rimlig framtid lösa utsläppsproblemati- ken. Därmed ökar behovet av att utsläppens källa – fordonen – skall utvecklas i miljövänligare riktning. Det är väsentligt att vidareutveckla dagens förbränningsmotorer samt elmotor- och hybridsystem mot energieffektivare lösningar, att utveckla tekniken för produktion av el i bränsleceller samt att förbättra tekniken för produktion av biodrivmedel. Just bränslecellstekniken har utvecklats i första hand för personbilar och bussar. Forskning och utveckling för effektiva och hållbara godstransporter ökat intresse för bränslecellsdrivna lastbilar kan dock skönjas hos vissa större transportföretag, något som förhoppningsvis kan snabba på teknikutvecklingen. Slutligen vill delegationen påminna om problemet med transport av tomma containers. Ojämna varuflöden är en orsak som leder till att en betydande andel av de containers som transporteras både på land och till sjöss saknar innehåll. Trots att betydande miljövinster skulle kunna uppnås genom ett effektivare utnyttjande av containrar finns ingen lösning på detta problematiska till- stånd. Vidare kunskap på området vore således önskvärd. Ytterligare en väg mot ett miljövänligare transportsystem är en ökad kunskap om logistiksystem. De stora transportföretagen an- vänder sig av s.k. dörr-till-dörr-koncept med logistiska system som drivs i egen regi med full kontroll över hela trafikflödet. Det är möjligt att följa varje enskild varas position i transportsystemet. Näringslivet visar ett stort intresse för försörjningskedjor (supply chains) och kunskapen om dessa behöver därför vidgas, särskilt med avseende på kedjornas samspel, styrning och effektivitet, dvs. själva interaktionen i transportkedjorna. Användningen av IT-tjänster har varit avgörande för omvand- lingen av logistik- och transportsystemen. Kommunikationen mellan transportörerna och deras kunder sker till största delen elektroniskt. Det gäller t.ex. överföring av order, kommuni- kation med lager, information under transporten samt fakturering. Den nya tekniken har förbättrat möjligheterna att samordna transporterna och därigenom minska körsträckan. Särskilt glesbygden torde kunna få sina transportbehov bättre tillgodosedda genom ökad samordning av transportsystem. De ovan nämnda forskningsfälten kan sägas vara sådana där kun- skapen i första hand utnyttjas av näringslivet. Varje företag kan dra nytta av kunnande om transportkedjor och produktionsmateriel. Men det finns även områden som snarare måste belysas utifrån ett samhällsperspektiv. Ett exempel på detta är vad delegationen dis- Forskning och utveckling för effektiva och hållbara godstransporter kuterat under kapitel 7, marginalkostnadsprissättning av gods- transporter. Delegationen har kunnat konstatera att dagens avgifts- sättning leder till snedvridningar. Ett nytt system bör därför införas som bygger på marginalkostnadsprincipen. Det råder dock betydande osäkerhet om hur en sådan marginalkostnadsprissätt- ning skall ske i praktiken. Exempelvis behöver kunskaperna om hur man bör beräkna värdet av de externa effekterna utvecklas. Vidare måste för järnvägens del utvecklas modeller för kapacitetsfördelning vid trängselsituationer. Ett korrekt utformat kostnadsansvar kommer enligt delegatio- nens mening att ge sådana ekonomiska incitament till marknaden att utvecklingen går i riktning mot effektiva och hållbara gods- transporter. Slutligen vill delegationen framhålla behovet av att utveckla stati- stiken inom godstransportsektorn och finna sådana former för sta- tistikinsamlingen som kan underlätta för uppgiftslämnarna. Som nämndes i avsnitt 6.2.3 är behovet av relevant, korrekt och uppda- terad statistik stort för alla inblandade parter på godstransport- marknaden. I forskningssammanhang är tillgången till lämplig sta- tistik mycket viktig. Godstransportdelegationen har under sitt arbete funnit att be- hovet av forskning inom områdena miljö/teknik, logistik/IT samt marginalkostnadsprissättning av godstransporter är av sär- skilt stor betydelse för att skapa ett effektivt och hållbart gods- transportsystem. Delegationen har också konstaterat att det finns vissa brister i statistiken inom godstransportsektorn som bör åtgärdas i enlighet med förslag i avsnitt 6.2.3. 9.3Statliga forskningsfinansiärer – regeringens verktyg De större statliga transportforskningsfinansiärerna i är Verket för innovationssystem (), och Ban- verket. Även är en betydande finansiär av forskning som berör transportsystemet. och Sjö- fartsverket har endast små budgetar för forskningsverksamhet. Forskning och utveckling för effektiva och hållbara godstransporter bildades genom en sammanslagning av Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), delar av () samt den forskningsfinansierande delen hos . Verksamheten omfattar stöd till forskning och utveckling (FoU) inom bl.a. transporter, kommunikation, teknik, arbetsliv och arbetsmarknad liksom uppgiften att verka för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter, processer, tjänster etc. fördelas till transportforskning. Ett av huvudsyftena med att bilda var att öka möjligheterna till omprioriteringar för att därigenom kunna kraftsamla kring särskilt viktiga forskningsområden. I praktiken innebär detta att transportforskningen måste konkurrera med ett flertal andra forskningsområden. Regeringen lämnade vid bildandet av myndigheten inte någon tydlig instruktion om hur dessa prioriteringar skall göras på . KFB lät utarbeta ett nytt forskningsprogram för godstransporter och logistik. Programmet antogs av myndigheten upphörde och ärvdes på så sätt in i . I programmet lyfter KFB fram de ämnesområden som man ansåg vara av störst betydelse för svenskt näringslivs kon- kurrenskraft genom effektivare transporter samt svensk transport- närings förmåga att erbjuda dessa tjänster. Bland de prioriterade forskningsområdena märks bl.a. transport- och logistiksystem samt intermodala transporter. Godstransportdelegationen anser att KFB:s forskningsprogram utgör en bra grund för det fortsatta forskningsfinansieringsarbetet i . konstaterar delegationen att den nya myndigheten fått ett vidsträckt ansvarsområde där transportforsk- ningen, och i all synnerhet forskningen om godstransporter, endast utgör en mindre del. är trots detta den enskilt största statliga finansiären av godsrelaterad forskning i . Det är därför mycket viktigt att de erfarenheter som byggts upp , och senast inom KFB, tas till vara i den nya myndig- heten och att tillräckligt stora resurser avsätts så att det nya forsk- ningsprogrammet för godstransporter kan genomföras i alla delar. Delegationen vill dessutom framhålla att just godstransportom- rådet är ett FoU-område som bör falla ovanligt väl inom ramarna för de mål som satts upp för . Forskning om gods- transporter synes t.ex. vara särskilt väl ägnad att bidra till målet att Forskning och utveckling för effektiva och hållbara godstransporter kunskap lättare skall kunna kombineras mellan olika arbetsfält och kompetensområden. Forskningsområdet befinner sig således i gränslandet mellan industripolitiskt och transportpolitiskt moti- verad forskning och förutsättningarna att kombinera insatser som tidigare utförts av , KFB och är goda. Även med utgångspunkt från att utveckling och användning av modern informationsteknik i produktionsprocesser och tjänsteutformning har lyfts fram som ett särskilt prioriterat område finns det således mycket goda förutsättningar för att FoU om godstransporter och logistik skall kunna hamna i fokus för intresse. Godstransporterna är dessutom ett område som på ett ovanligt tydligt sätt måste utvecklas i samverkan mellan näringsliv och myndigheter, vilket ju är ett genomgående tema i Godstransport- delegationens hela strategi. Denna egenskap innebär att förutsättningarna att bygga upp innovationssystem – en av huvuduppgifter – genom vilka kunskap, kompetens och innovationer kan förmedlas bör vara utomordentligt goda på detta område. Samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon ansvarar tillsammans med Programrådet för Fordons- teknisk Forskning (PFF) för genomförandet av ett särskilt Sam- verkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon. Ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna om genom- förandet av detta program undertecknades . Programmet syftar både till att minska vägtrafikens bidrag till miljöförstöringen och till att skapa förutsättningar för en lång- siktigt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri. Satsningen innebär att satsas gemensamt , varav den statliga finansieringen kommer att uppgå till högst . Programmet inriktar sig mot vägfordon generellt, men flera del- områden har även en direkt tillämpning inom godstransportsek- torn, till exempel motorer för tunga fordon, avgasbehandling, bränslecell- och hybridfordon, väginformatik, och viktreduktion. Avsikten är att förutom fordonstillverkarna, även universitet och högskolor, forskningsinstitut samt underleverantörer skall med- verka i programmet. Forskning och utveckling för effektiva och hållbara godstransporter ser forskning och utveckling som ett medel för att ut- veckla järnvägssektorn och därmed verka för en uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Detta tar sig bland annat uttryck i att stödjer långsiktig vetenskaplig kompetensuppbyggnad inom strategiska områden för och järnvägssektorn. Det sker till exempel genom att verka för slagkraftiga forskningsmiljöer där har ett långsiktigt engagemang.