sou · GPB320d2 · 2002-01-01 00:00:00 — De två teman som Miljövårdsberedningen har valt att föra dialoger med näringslivet kring är Bygga/Bo och Framtida handel – trans- porter av och försäljningskanaler för livsmedel. För är självklart livsmedels- industrin av stor betydelse. Hela livsmedelsindustrin hade 64 000 anställda. Livsmedelsindustrin finns över hela med 8För enskilda firmor, handelsbolag, och enkla bolag har antalet anställda räknats upp med en anställd för att kunna uppskatta antalet sysselsatta. 9SCB samt egen bearbetning. 10Offentligägd verksamhet och offentliga myndigheter är ej medräknade i tabellen. Totalt fanns inom dessa kategorier 1 423 939 sysselsatta i 4 287 företag. 11För enskilda firmor, handelsbolag och enkla bolag har antalet anställda räknats upp med en anställd för att kunna uppskatta antalet sysselsatta. drygt 1 600 företag (med minst en anställd ). De flesta företag är små. Två tredjedelar av företagen har färre än 10 anställda. Totalt finns det ca 2 000 arbetsställen inom livsmedelsindustrin, varav ca 1 150 har färre än 10 anställda.12 Bland åkerierna, som även de ingått i dialogen Framtida handel, finns också många småföretag. Av de totalt ca 15 700 åkerierna i är ca 15 600 företag med färre än 50 anställda.13 Av de drygt 74 500 människor som är sysselsatta inom åkeri- näringen så är ca 47 000 sysselsatta i företag med färre än 50 anställda.14 Av de totalt ca 50 900 företagen inom byggindustrin15 har drygt 50 600 under 50 anställda.16 IT-sektorn är också en viktig bransch för Miljövårds– beredningens båda dialogprojekt. I en rapport som och gav ut räknar man in elektronikindustrin och IT- relaterade tjänsteföretag i IT-sektorn.17 Två områden som ingår i och definition är industrin för kontorsmaskiner och datorer18 samt datakonsulter och dataservicebyråer.19 Av dessa företag, totalt runt 19 500, är företag med färre än 50 anställda.20 Småföretagen utgör en mycket heterogen grupp. Det finns en stor spridning då det gäller bransch och ambition med företaget. Näringslivet är generellt sett heterogent och därför varierar förut- sättningarna för omställningen till ett ekologiskt hållbart närings- liv. Det gäller sannolikt i särskilt hög utsträckning för små- företagen. 12Livsmedelsindustriernas hemsida samt egen uträkning. SCB, Företags och arbetsställareregistret 1999 samt egen bearbetning. 15SNI kod F 45. SCB, Centrala företags och arbetsställareregistret 1999 samt egen bearbet- ning. 17NUTEK, SCB, 1999. SNI 30010, 30020, 32100, 32200, 32300, 33200, 33300, 22330, 51142, 51432, 51640, 51653, 52452, 52493 ,52494, 64201, 64202, 64203, 72100, 72201, 72202, 72300, 72400, 72500, 72600. 18SNI DL 30. 19SNI K 72. 20SCB, Centrala företags och arbetsställareregistret 1999. Föregångarna för miljöarbete inom näringslivet har ofta varit stor- företag. Miljöarbetet i småföretagen i har däremot utveck- lats långsamt.21 I en undersökning som och gjort om miljöarbete inom den svenska tillverknings– industrin22 så ansågs av småföretagen sakna miljöambitioner.23 I den uppföljning av Arnfalks och Thidells undersökning som gjorts av så är det av arbetsställena med 1–49 anställda som anses sakna miljöambitioner. Trots att småföretagens miljöambitioner således har ökat är andelen bland småföretagen som anses sakna miljöambitioner mycket hög jämfört med situationen i de större företagen. Ytterst få av de undersökta företagen med fler än 200 anställda ansågs vara utan miljöambitioner. Bland de stora företagen med fler än 500 anställda har ambitioner att driva miljöarbetet längre än vad myndigheterna kräver.24 Hur miljöarbetet ser ut bland tjänsteföretagen är svårt att ge ett entydigt svar på då det ryms många olika typer av företag inom begreppet tjänsteföretag. I vilken grad ett företag är miljöanpassat kan bero på de kundkrav man känner av inom respektive bransch och företag.25 är konsult och arbetar med integrerade kvalitets- och miljöledningssystem. Hennes erfarenhet är att en del tjänsteföretag inte tycker att deras verksamhet har någon miljöpåverkan. Ett tjänsteföretags miljöpåverkan kan vara svårare att se då det inte rör sig om utsläpp från en produktionsanläggning. Det kan i stället röra sig om transporter, pappersanvändning och restprodukter.26 21Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, förordet. 22Undersökningen rör endast den tillverkande industrin. I vilken utsträckning dessa resultat kan generaliseras till att gälla småföretagen i allmänhet är svårt att veta. 23Arnfalk, Thidell, 1992, s. 18. 24Heidenmark, 1999, s. 26. 25Frostling, SAF. 26Spångberg, PS Miljöutveckling. Ser man till miljöcertifieringar i finner man att av de lite drygt 1 100 arbetsställen som är miljöcertifierade enligt EMAS eller ISO 14 001, så är det drygt 400 arbetsställen som har färre än 50 anställda.27 Satt i relation till andelen företag i som har färre än 50 anställda så är det få. När man gör en bedömning utifrån dessa kriterier bör man dock beakta att dessa två miljöledningssystem framförallt är anpassade för de stora företagen. I ett internationellt perspektiv är det många företag i som har valt att certifiera sig.28 Många företag arbetar med miljöfrågor men har antingen valt att inte certifiera sig eller så har de ännu ej genomgått den sista certifieringskontrollen. 4.2Miljöarbete i småföretag inom branscher som är relevanta för Miljövårdsberedningens dialogprojekt Inom livsmedel – och dryckesindustri29 kan man konstatera att det finns totalt 11 stycken arbetsställen med färre än 50 anställda som är certifierade enligt EMAS eller ISO 14 001. Inom byggindustrier- na30 är motsvarande siffra sju.31 De små åkerierna tillhör ofta en lastbilscentral. Det finns ca 150 stycken lastbilscentraler i . Enligt , vice VD på , är många av dessa certifierade eller håller på att bli det. Det har utarbetats en branschanpassning av ISO 14 001. Många lastbilscentraler certifierar sig enligt detta system. De små åkerierna får krav på sig genom att den lastbils- central de tillhör är certifierad. pekar på att transport- köparna ibland kan vara en bromskloss för miljöarbetet. De ställer vissa krav t.ex. att få varorna en speciell tid. Om transportköparna skulle bli mer flexibla så skulle det kanske bli lättare att göra miljö- förbättringar. Drivkrafterna för de mindre företagen eller samlast- ningscentralerna att certifiera sig eller starta ett miljöarbetet är, menar , att det ställs krav från kunderna dvs. 29SNI 15 i SCB:s företagsregister. 30SNI 45 i SCB:s företagsregister. En annan drivkraft är att branschförbundet driver dessa frågor och har gjort det tid.32 4.3Varför ligger de stora företagen före de små? I rapport om miljöarbete inom svensk tillverk- ningsindustri har det framkommit ett antal skäl till varför medelstora och stora företag har ett mer utvecklat miljöarbete än de små. Detta resultat stämmer också överens med resultaten från en liknade undersökning som gjordes år 1991.33 Skälen till att de större företagen ligger före de mindre företagen kan variera mellan branscher och företag. De stora företagen exponeras mer än småföretagen. De agerar på större marknader och är mer kända bland allmänheten vilket gör att de behöver ta ett större samhällsansvar. Småföretagen å andra sidan hamnar sällan i miljödebattens fokus. Stora företag drar nytta av vissa stordriftsfördelar. De stora företagen kan, genom att de har mer resurser än de små, i större utsträckning investera i kompetenshöjning, organisationsförbättring och miljöanpassad utrustning. Stora företag har fler anställda i ledande positioner än småföre- tag och de arbetar oftare på globala marknader och kan därigenom få impulser från flera håll. Detta gör att de kan få ett annat perspektiv på sin verksamhet och på miljöfrågor än små- företagen som ofta är fullt sysselsatta med att få verksamheten att gå runt.34 I Miljövårdsberedningens rapport 1999:2, Projekt för att främja miljöarbete i småföretag, kan man läsa att småföretagens stora antal och det faktum att det är många småföretag som inte kommit så långt med miljöarbetet talar för att det bland små- företagen finns en stor potential för att nå miljöförbättringar.35 33Heidenmark, 1999, hänvisar till den tidigare undersökningen av Arnfalk och Thidell, Miljöarbete inom svensk tillverkningsindustri – Myt eller verklighet?, 1992. 34Heidenmark, 1999, s. 24. 35Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, förordet. Statsrådsberedningen skriver i rapporten och växande små- företag att småföretagen anses vara mer flexibla till sin natur, och därför har lättare att slå in på nya spår.36 I samband med en ekolo- gisk omställning av samhället kan det därför finnas en potential för skapandet av små miljödrivna företag. 5Företagens drivkrafter och hur de kan förstärkas har man kunnat se en förändring då det gäller vad företagen anser vara den starkaste drivkraften för deras miljöarbete. Förändringen innebär att man , i stället för myndighetskrav, pekar på marknadskrav som den starkaste driv- kraften för miljöarbetet. Detta resultat har framkommit i ett antal rapporter bl.a. Svenska Miljöbarometern –9837 och i undersökning av tillverkningsindustrin.38 Huruvida denna förändring även gäller småföretagen finns det delade meningar om. I Miljövårdsberedningens rapport 1999:2 fram- kommer att småföretagen nu anser att framtida kundkrav är före- tagets viktigaste drivkraft vad gäller miljöarbetet. I den undersökta gruppen, finns representanter även från tjänsteföretagen, de tillverkande företagen har dock varit i majoritet. 39 I en rapport från och menar man emellertid att omgivningens tryck mot mindre företag att miljöanpassa sin verksamhet är svagt. De drar slutsatsen att lagstiftning är den starkaste drivkraften för de mindre företagen.40 De olika resultaten i rapporterna vad gäller småföretagens drivkrafter för att miljöanpassa sin verksamhet, skulle kunna bero på att man tagit med olika grupper av småföretag i undersökningarna eller en variation vad gäller branscher. 36Statsrådsberedningen 1997, s. 5. 37Strannegård et al, 1998, s. 27. Undersökningen gäller bara företag med fler än 50 anställda 38Heidenmark, 1999, s. 33. 39Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 5. 40NUTEK och : 22, s. 18. Företagens kunder kan vara privatpersoner eller andra företag och organisationer. () anser att produ- centmarknaden har den största möjligheten att påverka företagen när det gäller den miljödrivna teknikutvecklingen. På den marknaden finns det stora möjligheter att ställa adekvata miljökrav på underleverantörer.41 Erfarenheter från ett antal projekt där man studerar miljöanpassningen av näringslivet visar att företag ställer miljökrav på sina underleverantörer.42 Heidenmarks undersökning av tillverkningsindustrin visar att det främst är de medelstora och stora företagen som ställer miljökrav vid inköp men att detta även kommit i gång i de mindre storleksklasserna.43 har uppfattningen att kundkraven på kvalitets- och miljöarbete inom tjänstesektorn inte heller är lika uttalade. Detta kan dock variera mellan olika verksamheter. De små tjänste- företag som har offentlig sektor som kund känner av krav liksom de som levererar till stora företag som håller på med ett miljö- arbete. Enligt Spångberg nämner många små tjänsteföretag trovärdighet och etiska skäl till att påbörja ett miljöarbete.44 IVA pekar på att det finns vissa skillnader mellan konsument- marknaden och producentmarknaden. Producentmarknaden styrs i hög grad av ekonomiska och rationella faktorer. Konsument- marknaden styrs i högre grad av känslomässiga faktorer. Det kan ligga en risk i att ett företag låter konsumentmarknaden styra företagets miljöarbete. En strategi som grundar sig på efterfrågan från konsumenter kan ibland stå i konflikt med en mer rationellt grundad strategi. I vissa fall kanske företag i första hand satsar på det som uppmärksammas och efterfrågas mest av konsumenterna vilket inte behöver vara det som mest minskar företagets miljö- påverkan. Att företag koncentrerar sig på det som fokuseras i massmedia och det som omfattas av tillståndsvillkoren kan bero på att företagen själva inte har tillräcklig kompetens att bedöma vad som är viktigt att åtgärda ur miljösynpunkt. Detta är slutsatser man dragit av ett projekt som IVF drev –1996.45 Man kan anta att miljökompetensen i företagen generellt har ökat 41IVA, 1996, s. 58. 42Länsstyrelsen i , 1998, s. 4. Heidenmark, 1999, s. 57–58. 43Heidenmark, 1999, s. 57. 44Spångberg, PS Miljöutveckling. 45NUTEK, 1999c, s. 8. men att det fortfarande finns företag där kompetensen inte är så hög. En ökad miljökunskap hos konsumenten kan också leda till att mer adekvata krav ställs på företagen och deras produkter. Något som skulle kunna göra de stora företagens miljökrav på underleverantörerna till något positivt för småföretagen är om de skulle stötta sina underleverantörer vad gäller miljöanpassning. Detta skulle kunna innebära att de fungerar som mentorer för de mindre företagen. Om man har en mentorrelation mellan kund och leverantör, där kunden inte bara ställer krav utan även stöttar leverantörerna då det gäller miljöarbetet så kan miljöanpassningen påskyndas i hela produktionskedjan. Denna typ av projekt har redan prövats och man har goda erfarenheter från det arbetet.46 En erfarenhet man gjorde inom Mentorprojekt miljö, som drevs av i , var att när man använder större företag som mentorer bör man vara uppmärksam på att ansvars- fördelningen inom företaget kan leda till att det finns en inkon- sekvens mellan de krav som ställs och den faktiska upphandlingen. Detta kan t.ex. bli aktuellt om inköpsavdelningen gör andra prioriteringar än miljöavdelningen. , projektledare för miljö anser att offentliga aktörer här skulle kunna bidra genom att genomlysa och klarlägga i vilken mån företag verkligen handlar efter de krav de ställt.47 De arbetsställen som tillhör en koncern har ofta ett mer aktivt miljöarbete än de som inte tillhör någon koncern. Detta fram- kommer i Heidenmarks undersökning av svensk tillverk- ningsindustri. Bedömningen gäller för företag generellt men också vid en jämförelse inom de olika storleksklasserna. Heidenmark drar i sin rapport slutsatsen att koncernens miljöarbete har en stor påverkan på arbetsställenas miljöarbete.48 Även i en IVA rapport 46Bäcklund, i . 47Bäcklund , i . 48Heidenmark, 1999, s. 33–34. framkommer att koncernen kan fungera pådrivande på miljöarbetet.49 Lagar och regleringar sätter den yttre ramen för företagens miljö- arbete. påpekar i en rapport som han skrivit på uppdrag av Miljövårdsberedningen så fungerar inte lagstiftning som en pådrivare för det totala näringslivets miljö- arbete. Lagstiftningen är snarare en garanti för att även de minst miljömedvetna företagen når upp till en nivå som majoriteten av företag redan ligger på.50 Speciellt för de småföretag som inte är så miljödrivna kan därför lagstiftning fortfarande vara en viktig driv- kraft. Erfarenheter från arbete med småföretag visar att etiska aspekter kan vara ett skäl till att arbeta för en miljöanpassning. Man vill göra något bra för miljön.51 påpekar emellertid att man inte ska glömma att företagen är drivna av möjligheten att göra affärer. Är det inte ekonomiskt fördelaktigt att miljöanpassa verksamheten så blir det i längden svårt även för de riktiga miljöentusiasterna att motivera ett sådant arbete.52 Mot den bakgrunden kan en väg att förstärka företagens vilja att miljöanpassa sig vara att ytterligare påvisa för företagen hur de kan göra effektivitetsvinster, vinna kunder, och marknadsföra sitt företag som ett miljöprofilerat företag etc. Detta skulle innebära att man kopplar ihop önskan att göra något bra för miljön med möjligheten att tjäna pengar. 49IVA, 1996, s. 60. 50Otter von, 1999, s. 9. 51Spångberg, PS Miljöutveckling. Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 16. 52Otter von, 1999, s. 2. 6 Hinder, problem och hur de kan lösas Det finns ett antal hinder för miljöanpassning som kan gälla gene- rellt för hela näringslivet eller som är specifika för en bransch. Till dessa kommer sedan ett antal hinder som är speciellt tydliga när det gäller småföretagen. 6.1Generella hinder för småföretagen Som framkommit i många projekt och under annat arbete med småföretag är brist på tid ett hinder som ofta lyfts fram.53 Detta verkar bli särskilt uppenbart vid införandet av miljöledningssystem (MLS) som till exempel ISO 14001 eller EMAS då det är mycket pappersarbete att sköta. När man har få anställda så behövs alla för att hålla företaget igång. Införande av miljöledningssystem som EMAS eller ISO 14001 innebär kostnader för den egna personalens arbetstid, arbetsmaterial, konsulttid, utbildning av personalen och revision. För revisionen anlitar man ett ackrediterat certifierings- organ. Kostnaden är ca per dag och de obligatoriska momenten är en dags planeringsdialog och 2–5 dagars certifierings- revision. Registreringsavgiften ligger på beroende på hur stort förädlingsvärde organisationen har och en årsavgift som är av registreringsavgiften.54 I en del företag kan det också vara svårt att få fram kapital till investeringar i exempelvis ny teknik.55 I den undersökning som gjorde av svensk tillverk- ningsindustri var det vanligaste svaret bland småföretagen på frågan om vilka hinder de såg för miljöarbetet att det inte fanns några hinder för ett miljöarbete. Den största andelen av de företag som har angett svaret inga hinder är företag som har bedömts vara helt utan miljöarbete.56 Det som hindrar de här företagen från att påbörja ett miljöarbete kan vara att de inte ser varför de skulle göra det. Det kan vara en fråga om brist på kunskap och kompe- 53Se bl.a. i , 1997, s. 16. Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 6.Heidenmark, 1999, s. 37. , 1997, s. 7, 9. , 1999d, s. 12-–13. 54NUTEK, 1999b, s. 23–24. 55Frostling, SAF: 56Heidenmark, 1999, s. 37. Kompetensbrist i småföretag i allmänhet om hållbar utveckling och miljöstyrd affärsutveckling nämns av Miljöexport- utredningen som hinder för svensk miljöexport.57 Kompetensbristen när det gäller miljöfrågor i småföretagen har också uppmärksammats av i . Den anser att ett första steg för att underlätta miljöanpassning av företag är att ge dem en kunskapsmässig plattform att stå på. Vidare påpekas att många informationsinsatser genomförts men att det troligen fortfarande finns exempel på företag som inte tagit till sig miljöfrågorna.58 Det finns många exempel på projekt för att sprida information om miljöfrågor till småföretag. Bland dem kan nämnas projekt i småföretag och projekt drivna av . På och Företagarnas riksorganisa- tion (FR) menar man att kommunen skulle kunna få en utökad roll och idka rådgivning och inte bara tillsyn.59 på FR pekar på som ett exempel där det skulle behövas information och rådgivning för småföretag.60 När det gäller att sprida information om miljöfrågor och föra in dessa i företagen kan det också tänkas att de konsulter som hjälper företagen med andra frågor skulle kunna göra insatser. De har en naturlig kontakt med företagen och om konsulten har god miljökunskap kan detta avspegla sig i de råd som han ger till företaget. Miljövårdsberedningens rapport 1999:2 pekar på att olika branscher upplever miljöfrågorna olika tydligt. De anser att det kan vara lämpligt att identifiera vilka branscher det är som har ett högt miljötryck för att kunna fokusera informationsinsatserna på denna typ av företag.61 6.3Integrera miljöarbete med företagens kärnkompetens Miljövårdsberedningens rapport för att främja miljöarbete i småföretag pekar på att det finns en risk för att miljöarbetet blir något man bedriver vid sidan om den vanliga verksamheten och som aldrig integreras i kärnverksamheten. Produktutveckling är företagens kärnkompetens. Projekt som är inriktade på miljö- 57SOU 1998: 118, s. 33. 58Länsstyrelsen i , 1997, s. 14. 59Nordin, , . 60Wingfors, FR. 61Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 55. anpassad produktutveckling har därför potential att föra in miljö- frågorna i företagets innersta.62 Miljöanpassad produktutveckling är något som blivit mer centralt sedan man skiftade fokus när det gäller miljöfrågor från utsläpp från olika produktionsanläggningar till kretsloppsrelaterade frågor som mer fokuserar varuflödet. Miljöanpassad produktutveckling kan bl.a. handla om ändrat materialval, minskad mängd material eller att göra varan uppgraderbar och på så sätt förlänga varans livslängd. Stiftelsen Svensk Industridesign har drivit ett projekt, kallat Eko- Design, riktat till små och medelstora företag. Genom projektet fick de utvalda företagen hjälp med delfinansiering för att kunna arbeta tillsammans med designers för att miljöanpassa sina produkter. De produkter som är resultat av projektet visar hur man genom relativt små förändringar av en produkt kan göra stora miljövinster. Förhoppningen är att dessa företag och deras produkter ska kunna fungera som goda exempel och visa för andra företag att miljöarbete går att kombinera med ekonomiska aspekter.63 6.4Sätt att komma över eller avhjälpa hindren för införandet av ett miljöledningssystem Det finns ett antal instanser som ska ge stöd och hjälp till de små- företag som vill införa ett miljöledningssystem i sitt företag. Sådana projekt drivs eller har drivits av bl.a. och . Detta kan vara en väg för att göra det möjligt för fler småföretag att miljöanpassa sin verksamhet. Många hinder som småföretagen möter tycks uppstå när man försöker att miljöanpassa småföretagen på samma villkor som de stora företagen. De miljöledningssystem som nämnts tidigare, ISO 14001 och EMAS, är inte anpassade för de minsta företagen. Som framkommer i en rapport från i så kan införandet av ett komplett miljöledningssystem vara allt för omfattande och krävande för vissa småföretag. De pekar därför på att det är viktigt att anpassa verktygen, till exempel miljöledningssystem, så att de blir till nytta för småföretag.64 62Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 6–7. 63Presentation av EkoDesign projektet. 64Länsstyrelsen i , 1998, s. 15. Vid ett seminarium, anordnat av för att samla ihop den kompetens som finns i de av verket delfinansierade projekten för miljöanpassning av småföretag, framkom förslag på hur miljöledningssystem för småföretag ska vara utformade. Vid seminariet framkom att för att miljöledningssystem ska passa för små företag bör man minimera systemen. Rutiner och detaljer ska vara enkla och de onödiga ska tas bort. För att uppnå en hög förändringstakt är det viktigt att undvika detaljstyrning.65 Det finns flera exempel på försök att utveckla enklare system. De enklare varianterna i form av olika miljödiplomeringssystem, har tagits emot positivt av många småföretag.66 I en rapport av Arnfalk m.fl. vid i pekar man på några aspekter som får småföretagen att föredra diplomerings- systemen före EMAS registrering. Många diplomeringssystem har satsat på att reducera den arbetstid som krävs för att företaget ska uppnå en form av miljöledningssystem. För små- och medelstora företag kan kostnaden för en EMAS registrering vara allt för hög. En miljödiplomering är betydligt billigare. Många företag anser att den hantering av dokument och rutiner som krävs för en EMAS-registrering är för byråkratisk. Många småföretag tycker också att det språk som används i EMAS- standarden och i de till den relaterade handböckerna, är allt för byråkratiskt. Många småföretag vill gärna ha en mer praktiskt inriktad hjälp. De nya diplomeringssystemen tillhandahåller mer lättförståeliga och praktiskt inriktade checklistor. Två diplomeringssystem delar också ut diplom på vägen. Detta diplom ger företaget möjlighet att på ett tidigt stadium visa att de håller på med ett miljöarbete.67 Försöken att utveckla enklare system har på sina håll möts med viss skepsis bl.a. på grund av lägre krav på extern granskning, svårigheter att jämföra olika system och i vissa fall, lägre krav på 65NUTEK, 1999a, s. 32. 66Miljövårdsberedningen 1999:2, 1999, s. 7. 67Arnfalk, et al, 1999, s. 9.