sou · GPB3107 · 2002-01-01 00:00:00 — Antalet äldreavgångar inom handeln är dock lägre än inom andra sektorer. Bristområden kan uppstå inom vissa funktioner. AMS nämner bland annat företagssäljare, där höga krav ställs på kunskaper inom försäljning och kunskaper om varan/ tjänsten. Även logistiker och logistikingenjörer kan vara ett bristyrke enligt AMS. Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning Personliga egenskaper snarare än formella krav på utbildning är, enligt AMS, viktigare vid anställning inom denna sektor. Andelen anställda med enbart grundskoleutbildning uppgår till jämfört för arbetsmarknaden som helhet. Men utbildningskraven ökar och andelen högskoleutbildade som nyanställs utgjorde 1997. De flesta som nyanställs har dock gymnasieutbildning. Offentlig sektor sysselsatte 1997 1 264 000 personer, dvs. av samtliga yrkesverksamma i . 1 070 000 personer var 1997 anställda inom kommuner och landsting. Den offentliga sektorn är arbetsintensiv och därmed känslig för förändringar i de ekono- miska förutsättningarna. Det ansträngda ekonomiska läget inom den offentliga sektorn innebar också att ett stort antal tjänster försvann. Den förbättrade ekonomiska situationen gör dock att AMS bedömer att antalet anställda kan komma att öka med motsvarande 80 000–100 000 personer fram . Den offentliga sektorn är också beroende av demografin, exempelvis antalet barn , liksom av antalet äldre. De offentliganställda har förhållandevis hög utbildningsnivå. Många yrken inom skola, omsorg och hälso- och sjukvård kräver högskoleutbildning. Vid personalminskningarna gjordes få nyanställningar och många yngre relativt nyanställda sa- des upp. Medelåldern är därför förhållandevis hög och AMS räknar med betydande pensionsavgångar det närmaste decenniet. () presenterar sin så kallade Arbetskraftsbarometer. Denna är en sammanställning av en årlig enkät som skickas ut varje höst till cirka 7 000 personalansvariga på olika arbetsställen. De tillfrågade får göra en bedömning av arbets- marknadsläget för 78 utbildningsgrupper i fråga om tillgång på ar- betssökande (God tillgång/Balans/Brist) samt om personalbehovet på det egna arbetsstället på ett respektive (Öka/oförändrat/Minska). Svarsfrekvensen varierar mellan olika yrkes- grupper. För Arbetskraftsbarometern 00 var andelen inkomna svarsenkäter . Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning Arbetskraftsbarometern gäller 78 olika utbildningsgrupper, varav 56 avser högskoleutbildning och 22 gymnasieutbildning. SCB konstaterar i sin Arbetskraftbarometer 00 att det råder brist på såväl yrkeserfaren som nyutexaminerad personal för huvuddelen av de utbildningsgrupper som ingår i barometern. Det råder brist på nyutexaminerade inom drygt hälften av utbildningsgrupperna. av de tillfrågade arbetsgivarna har sökt personal och man ser ett fortsatt ökat behov av personal både på ett och . SCB redovisar att arbetslösheten är högre bland lågutbildade än bland högutbildade. har dock arbetslösheten bland lågutbildade minskat snabbare än bland hög- utbildade. var arbetslösheten bland grundskole- utbildade, bland gymnasieutbildade och bland högskoleutbildade. SCB delar in de olika utbildningsgrupperna i följande områden: teknik, samhällsvetenskap, vård, undervisning samt övriga. Inom området teknik har av arbetsgivarna sökt personal och den bristsituation som varit tydlig har förstärkts. Ingen av de yrkeserfarna i grupperna inom denna sektor kännetecknas av god tillgång. Störst brist är det på yrkeserfarna civilingenjörer med inriktning mot teknisk fysik. Nästan lika stor brist råder bland yrkeserfarna högskoleingenjörer med inriktning mot el/elektronik/datateknik. Det finns också flera yrken där det råder brist även på nyutexaminerade. Inom sektorn för samhällsvetare, råder svag arbetskraftsefterfrå- gan. Knappt hälften av arbetsgivarna inom detta område har sökt personal. Tillgången till yrkeserfaren arbetskraft anses vara god vad gäller hälften av utbildningsgrupperna. Arbetsgivarna bedömer dock att behovet av arbetskraft inom den samhällsvetenskapliga sektorn kommer att öka både och . Enligt SCB är vården en sektor med stor brist på arbetskraft. Över hälften av arbetsgivarna hade sökt personal och för en majoritet av utbildningsgrupperna råder stor brist. Det är också stor brist på yrkeserfarna. Störst brist är det på sjuksköterskor med inriktning mot allmän hälso- och sjukvård samt veterinärer. SCB gör också en särskild analys av undervisningssektorn. SCB konstaterar att det är i denna sektor som den största bristen på ar- Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning Sex av tio arbetsgivare har sökt personal . Det råder brist på såväl nyutexaminerade som yrkeserfarna inom nästan samtliga utbildningsgrupper. Den enda grupp där ar- betsgivarna bedömer tillgången som god är för gymnasielärare med inriktning mot historia och samhällsvetenskap. Störst är bristen på speciallärare. Inom kategorin övrigt har SCB samlat följande yrken: biblio- tekarie, religionsvetare/teologer, medieutbildade samt restau- rang/storhushållsutbildade. För bibliotekarierna råder balans på så- väl nyutexaminerade som yrkeserfarna. Däremot råder brist på reli- gionsvetare och teologer. För utbildade inom media, råder god till- gång på nyutexaminerade, och balans bland yrkeserfarna. För per- soner med utbildning inom restaurang/storhushåll, råder balans på nyutexaminerade personer, men brist på personer med yrkeserfa- renhet. 5.9Olika sektorer med behov av utbildning För att lämna ett förslag avseende inom vilka områden det kan vara aktuellt att ge yrkeshögskoleutbildning, har jag bland annat gått igenom de senaste större prognoser som gjorts av behov av fram- tida arbetskraft, huvudsakligen av () och (). Jag har även särskilt överlagt med representanter för arbetsmarknadens parter och olika branschorganisationer. Som ett komplement till detta har jag an- ordnat en hearing med företrädare för arbetsmarknadens parter i syfte att få en bredare belysning av frågan. Vidare har jag tagit del av de remissvar som olika instanser presenterat med anledning av mitt delbetänkande En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40). Mot denna bakgrund vill jag lämna följande förslag: Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning SOU 2001:107 Mitt förslag: Yrkeshögskoleutbildning bör ges bland annat inom nedanstående områden. Teknik, med inriktning på bl.a.: Verkstadsindustri Informationsteknologisk industri Produktionsteknik Byggnadsindustri Kemi- och bioteknisk industri Livsmedelsindustri Handel, tranport och ekonomi, bl.a. Försäljning Logistik och spedition Företagsekonomi Systemering Vård och omsorg, bl.a. utbildning för undersköterskor , bl.a. med inriktning mot elevassistent Därutöver ska högskolorna i samarbete med det regionala av- nämare och andra intressenter ha full frihet att starta andra in- riktningar av yrkeshögskoleutbildning förutsatt att de har exa- mensrätt för området. Skälen för mitt förslag: Teknik kan knappast beskrivas som ett enskilt område. Det är sna- rare ett kunskapsområde som finns i olika hög utsträckning inom de flesta sektorer av arbetsmarknaden. Att en positiv utveckling av såväl svenskt näringsliv som offentlig verksamhet förutsätter fler yrkesverksamma personer med teknisk kompetens är något som diskuterats länge och som många – däribland högskolan – strävar efter att skapa förutsättningar för att uppnå. Antalet studerande vid teknisk fakultet på högskolan har också ökat . En stor andel av den svenska arbetskraften arbetar inom den pri- vata industrin. är andelen med högskoleutbildning gene- rellt sett relativt låg inom denna sektor. Inom viss teknikintensiv industri finns en hög andel forskarutbildade, men generellt sett är utbildningsnivån låg. Högst andel högskoleutbildade finns enligt Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning SCB inom kemisk industri (var andelen ). Inom ex- empelvis metallindustrin är andelen anställda med högskoleutbild- ning . Utvecklingen inom de tekniktunga verksamheterna går fort. Det ställer allt högre krav på de anställda. Enligt AMS och har kraven på utbildning ökat inom industrin. För de nya arbeten som uppstått krävs högre kompetens . Detta hänger bland annat samman med en snabb tek- nikutveckling och förändrade organisationer. Enligt AMS har detta i många fall inneburit att gränsen mellan tekniker och yrkesarbetare upphört att gälla. Inom högskolan finns ett stort utbud av tekniska utbild- ningar. Dessa är till största delen eller längre och leder oftast till någon form av ingenjörsexamen – högskoleingenjör eller civil- ingenjör. /00 tog 10 087 personer ut examen inom det tekniska och naturvetenskapliga området. Av dessa var drygt 7 600 examina från direkt tekniska utbildningar som civilingenjörsutbild- ning, högskoleingenjörsutbildning etc. av examina inom det tekniska området avser utbildningar som är kortare än . Tabell: Antal examina inom det teknik- och naturvetenskapliga området /00. Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning I mitt delbetänkande En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40) angav jag teknik som ett område där yrkeshögskoleut- bildning bör kunna anordnas. Bakgrunden till mitt förslag var det stora behov av tekniskt utbildade personer som redovisas från i hu- vudsak det privata näringslivet. Behov av teknisk kompetens finns också inom den offentliga sektorn. Remissinstanserna har i vissa fall kommenterat detta i positiva ordalag i sina svar till Utbild- ningsdepartementet. De styrker behovet av teknisk kompetens så- väl inom det privata näringslivet som inom offentlig verksamhet. Under utredningsarbetet har behovet av mellannivåer inom bland annat det tekniska området framhållits av ett flertal intres- senter. Det finns i många branscher ett tomrum mellan perso- nal med utbildning på gymnasienivå och de ingenjörsutbildningar som finns på högskolan, vilket i många fall utgör nästa utbildnings- nivå. Ett sådant exempel är byggindustrin. Byggindustrier skriver i sitt remissvar på mitt delbetänkande att det finns ett glapp mellan den befintliga gymnasieutbildningen och 120–180 po- ängs ingenjörsutbildning, och att det finns ett stort behov av tekni- ker på en mellanliggande nivå. En kortare utbildning kan, enligt Byggindustrier, bygga på gymnasiets yrkesprogram för att ge en kombination av kunskaper om det praktiska byggandet och exempelvis arbetsledning. Byggområdet har enligt Byggin- dustrier ett kontinuerligt stort behov av arbetskraft och behöver permanenta utbildningar, något som också framhålls i AMS och SCB:s prognoser. Ett annat exempel finns inom området kommunalteknik. Ett av problemen inom denna sektor är att det inte finns några lämpliga utbildningar för personer som efterfrågas inom olika delar av (bl.a. kommunalteknik, VA, fastighetssköt- sel m.m.). Även här efterfrågas personer på mellannivå, med möjlighet att avancera. Ytterligare ett problem är att det inom flera områden inte efterfrågas tillräckligt stor mängd utbildade för att motivera en hel utbildning i en viss region. Behovet av flexibel ut- bildning och utbildning på distans är därför särskilt uttalat. En analys av vilka områden där yrkeshögskoleutbildning kan vara aktuell bör naturligtvis utgå från vilka områden inom svenskt näringsliv som är expansivt och hur teknikintensiv branschen är. Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning Enligt min bedömning, baserad på prognoser från AMS, SCB och de olika branscherna, gäller detta bland annat följande områden: Kemi- och bioteknisk industri Som exemplena ovan visar, finns det även behov av utbildning inom branscher som inte är särskilt expansiva, men där framtida pen- sionsavgångar och krav på ökad kompetens gör att efterfrågan på utbildning är stor. Det finns också ofta ett behov av utbildning för tekniker i anslutning till olika ingenjörsområden. Inom den tekniska sektorn finns en stor andel av arbetskraften sys- selsatt vilket möjliggör rekrytering av studenter till vidareutbild- ning från dessa grupper. Det finns därmed stora möjligheter att skapa utbildning för personer som är verksamma inom sektorn och vill gå vidare i sitt yrke, på samma sätt som YTH fungerar . För ungdomsstuderande bör teknik vara intressant då det är en omfattande arbetsmarknad. Att skapa möjlighet till vidareutbild- ning är också ett sätt att öka intresset för att arbeta inom teknik- intensiva sektorer av arbetsmarknaden. För gymnasieungdomar inom bland annat följande yrkesinriktade program (se tabell), skulle högskolan kunna inrätta fortsatt utbildning. Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning Tabell: Yrkesinriktade program på gymnasieskolan med inriktning mot teknik och antal elever som slutfört dessa läsåren 1997/98– 1999/00. Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning 5.11Stora utbildningsbehov hos små- och medelstora företag Under mitt utredningsarbete har de särskilda utbildningsbehov som finns hos landets små- och medelstora företag lyfts fram av ett flertal intressenter såväl som av vissa högskolor. Utmärkande för just denna grupp av företag är bland annat att de generellt sett har en något lägre formell utbildningsnivå hos sina anställda jämfört med större företag. De har ofta svårt att avvara sin personal för längre utbildningsinsatser. Företagen har alltså svårt att skaffa den långsiktiga kompetenshöjning som ofta är nödvän- dig. Många anställda har en gedigen yrkeskompetens men många saknar den grundläggande behörighet som behövs för högskolestu- dier. Jag vill här särkilt peka på de möjligheter som regeringen avser att införa vad gäller förändringen av den grundläggande behörig- heten till högskolestudier, såväl som reell kompetens. Detta bör ge högskolorna möjlighet att anta studenter som saknar den for- mella grundläggande behörigheten. Högskolorna bör särskilt uppmärksamma denna grupp och deras utbildningsbehov. För att möjliggöra rekrytering är dock flexibili- tet i utbildningens utformning särskilt viktigt. Det är också viktigt att högskolorna hittar utbildningar med ett brett upplägg. Sådana kurser kan rekrytera personal som kommer från olika typer av små- och mellanstora företag men som har gemensamma utbildningsbe- hov. Sådana kan vara exempelvis kurser i företagsekonomi, mark- nadsföring, personalledning etc. , som representerar små- och me- delstora företag i , har inkommit till utredningen med en särskild skrivelse där de lyfter fram vissa områden som är av särskilt intresse för små- och medelstora företag (dnr 20/01). träteknik med inriktning mot småföretag samt design (modellering, mätteknik). Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning En relativt hög andel av de som arbetar inom hälso- och sjukvården har en högskoleutbildning. Inom omsorgssektorn är utbild- ningsnivån visserligen högre än inom flera branscher på den svenska arbetsmarknaden, men lägre än inom vårdsektorn. Behovet av ytterligare utbildningar för olika grupper inom vård- och omsorgen har lyfts fram från såväl arbetsgivarorganisationer som olika arbetstagarorganisationer inom ramen för mitt utred- ningsarbete. I mitt delbetänkande En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40) angav jag också vård- och omsorg som ett tänkbart utvecklingsområde för yrkeshögskoleutbildningen. 5.12.1Olika aspekter på de utbildningsbehov som finns inom vård- och omsorgssektorn Det finns områden inom främst omsorgen där många anställda saknar utbildning för det aktuella området. Det kan av denna an- ledning vara viktigt att skapa attraktiva utbildningsalternativ för dessa grupper. Utbildning som ger en grundläggande medicinsk kompetens inom vård- och omsorg bör finnas. Därutöver bör det skapas möjligheter till utbildning för personer som arbetar inom vård- och omsorg och som saknar grundläggande utbildning eller som vill utbilda sig för att uppnå en högre kompetens. Sådan utbildning bör bygga på den yrkeserfarenhet som redan finns hos dessa grupper. Tillgång till fortsatt utbildning är också ett viktigt argument för individens val att arbeta inom en viss sektor. Det är viktigt att det finns karriärvägar inom olika yrken. Utbildning kan vara en sådan väg. Några högskolor kommenterade behovet av yrkeshögskoleut- bildning inom vård- och omsorgssektorn i sina remissvar till utred- ningen. Bland de högskolor som berörde detta var bilden delad vad gällde uppfattningen om efterfrågan på sådan utbildning. En viktig aspekt i tillskapandet av nya utbildningsalternativ är naturligtvis att denna görs i nära samarbete med arbetsgivare. Detta inte minst för att tillse att de studenter som går utbildningen efterfrågas hos ar- betsgivare och att deras nya kunskaper också värderas av arbetsgi- varna. Jag har erfarit att denna aspekt är särskilt viktig inom vård- och omsorgsområdet eftersom dessa verksamheter på många Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning sätt är uppbyggda kring de reglerade yrken som finns . Skapas nya utbildningar måste studenterna finna en tydlig plats i verksam- heten. Ett sätt att göra det på vore att skapa yrkeshögskoleutbild- ning för vårdbiträden som leder till undersköterskekompetens. Högskolorna har också en viktig roll att skapa utbildningar för un- dersköterskor som ger möjlighet att gå vidare inom det egna yrket. Högskolorna bör också bevaka vilka möjligheter studenter från sådana yrkeshögskoleutbildningar har att läsa vidare på andra ut- bildningar inom vård- och omsorgsområdet, varför bryggor till andra utbildningar bör finnas. Det nationella regelverket för olika verksamheter och yrken inom hälso- och sjukvården har i flera sammanhang framhållits som ett hinder när det gäller förutsättningarna för att skapa nya utbild- ningar inom denna sektor. Enligt finns inga sådana hinder. legitimerar vissa yrkesgrupper och fö- reskriver vilka regler som gäller vid läkemedelshantering. Så länge de nya utbildningarna inte går in på dessa områden finns inte några problem. Det är viktigt att påtala att regeringen framhållit att det inte är aktuellt att reglera ytterligare yrken inom hälso- och sjukvården i propositionen Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (prop. 1997/98:109). 5.12.2Framtida rekryteringsbehov inom omsorgen De arbetsmarknadsprognoser som redovisats i tidigare avsnitt, visar att behovet av personal inom vården och omsorgen är stort. Detta gäller för etablerade yrkesgrupper (sjuksköterskor, läkare etc.) men behovet av annan baspersonal är enligt arbetsgivarorganisationerna och också stort. , som representerar flera yr- ken som arbetar inom vård- och omsorgssektorn, anser att det finns ett behov av ett större utbildningsutbud på eftergymnasial nivå för deras grupper. Enligt står man inför stora framtida rekryteringskrav inom den kommunala vård- och omsorgen. Detta inte minst sett ur det perspektivet att kommunerna ska kunna erbjuda vård som är kompatibel med specialiserade vård. Det är enligt Svenska Kommunförbundets bedömning inte möjligt att fylla dessa behov med personer från gymnasieskolan med det förhållandevis låga antal elever som söker sig dit. Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning Gymnasieutbildningar kan heller inte ge de specifika medicinska kunskaper som behövs inom vård och omsorg . Istället anser förbundet att ett utbildningsalternativ som riktar sig till äldre stu- derande är mer realistiskt. Arbetets karaktär är också sådant att det är mer lämpligt för personer som är något äldre. En- ligt är en uppdelning av baspersonalen inom den kommunala hälso- och sjukvården nödvändig, och be- nämningen undersköterska kan inte längre stå för alla inriktningar av kompetens som behövs. påtalar även de krav som kommunernas ökade ansvar för funktionshind- rade medför. Även här behövs utbildning som ger kunskaper i re- habilitering för att möjliggöra ett bättre tillgodotagande av funk- tionshindrade människors resurser. De områden som särskilt lyfts fram och där det behövs nya utbildningar är äldreomsorg och psy- kiatrisk omsorg. Naturligtvis finns även andra områden med behov av utbildning, exempelvis utbildningar som överbrygger de olika områdena vård och omsorg. Även framhåller att det finns utbildnings- behov inom hälso- och sjukvården. I en skrivelse som tillsänt utredningen (dnr 19/01), framhåller förbundet följande områden som aktuella för en yrkeshögskoleutbildning: geriatrik, rehabilitering, psykiatri, hemsjukvård, barn och ungdom, intensivvård, primärvård/öppen vård för undersköterskor, psykiatri för skötare, det vårdadministrativa området, akutsjukvården: akutvaktmästare för mottagande av patienter, omvårdnad, säkerhet m.m., tandvården – tandsköterskor, Något som talar för goda rekryteringsmöjligheter för utbildningar som leder till yrken inom vård- och omsorg är att det är ett högt sökandetryck till dessa utbildningar . För dessa utbildningar gäller att de leder fram till tydliga yrken inom hälso- och sjukvår- den. Vid tillskapandet av nya utbildningsalternativ är det därför viktigt att det fortsatt finns en sådan stark koppling. Detta måste högskolan utarbeta i samråd med avnämarna. Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning har kurser för icke-högskoleutbildade yrkesgrupper inom vård- och omsorg (undersköterskor, vårdbiträden, skötare, barnskötare) utvecklats vid bland annat , , och hög- skola. Utbildningarna syftar till en vidareutbildning i det egna yr- ket. De ges i vissa fall som en reguljär utbildning och i andra fall som uppdragsutbildning. Vid vid ges högskoleutbildning i vård och omsorg (upp till 60 poäng) som re- guljär utbildning. Utbildningen riktar sig till personer med längre erfarenhet från vård eller omsorgsarbete – huvudsakligen under- sköterskor. har samarbetat med både om att starta kursen men också för re- krytering av studenter. Vid första antagningsomgången fick de cirka 250 ansökningar till ett trettiotal platser. är ansöknings- siffrorna lägre men det är inga problem för att fylla platserna. Detta tyder på ett stort intresse för vidare utbildning i denna grupp. Gymnasieungdomars intresse för att utbilda sig till denna sektor är mindre uttalat. Tillskapandet av flera möjliga vidareutbildnings- alternativ kan vara ett sätt att öka ungdomars intresse för yrken inom vård och omsorg. talar det svaga intresset för gym- nasieutbildningen för att det är särskilt viktigt att starta utbild- ningsalternativ för äldre studenter. Tabell: Omvårdnadsprogrammet på gymnasiet och antal elever som slutfört detta läsåren 1997/98–1999/00. Arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning I likhet med vård- och omsorgsområdet är andelen högskoleutbil- dade inom barnomsorg och skola förhållandevis hög. Enligt SCB var andelen högskoleutbildade inom barnomsorgen och inom utbildningssektorn (1996). Även inom detta område råder det eller kommer att råda brist på personal i vissa delar. Såväl skolan som barnomsorgen har ett allt större och mer diversifierat ansvar som ställer nya krav på lärare och barnomsorgs- personal. Ett sätt att klara detta utökade ansvar är att skapa nya personalkategorier i skolsystemet. Jag har under utredningens gång varit i kontakt med såväl avnämare för barnsomsorg och skola som representanter för skolpersonal. De understryker att det ställs nya krav på personalen och anser att det både går att utveckla be- fintliga tjänster samt att utveckla nya. En kategori som kan komma att få en större roll är elevassisten- ter. Detta är en personalkategori som har en direkt stödjande funktion i klassrummet för både lärare och elever. har de som arbetar som elevassistenter ingen formell utbildning. För denna grupp skulle därför yrkeshögskoleutbildning kunna var lämplig. En samordning med denna kategori och personliga assistenter kan också vara möjlig. Vidare framhåller såväl avnämarsidan som arbetstagarsidan be- hovet av något som man kallar kitt-tjänster. Med detta avses en typ av tjänster som knyter ihop skolans olika delar, exempelvis den administrativa och den pedagogiska. pågår det på Lärarhög- skolan i ett projekt med en sådan utbildning som ger profilerade administratörer för skolan. De kallas i detta fall peda- gogassistenter.