sou · GPB347d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Härigenom har utred- ningen sökt svar på varför det föreligger risk för att felaktiga beslut fattas. Vid besöken har utredningen intervjuat handläggare, föredragande, försäkringsläkare och nämndledamöter. Utredningen har varit närva- rande vid tre socialförsäkringsnämnds- (i fortsättningen benämnd SFN) sammanträden. Utredningen har också ställt frågor till försäk- ringsläkare vid samtliga besök samt till försäkringsöverläkare och för- säkringschefer, vid en konferens i . Frågorna och en sammanställning av svaren redovisas i underbilaga Undersökning av förtidspensionsärenden – SCB:s sam- manställning SCB har deltagit i tre undersökningsmoment, nämligen (i) i bestämning av undersökningsförfarande, (ii) registrering av blanketter samt (iii) tabell- framställning. I moment (i) har vi enbart gett råd om urvals-förfaranden och storlek. Uppdragsgivaren drog själv urvalet och utförde granskning av akterna för de utvalda ärendena. Granskningsresultatet registrerade man i särskilda blanketter. Därefter registrerade SCB blanketterna på datamedi- um. Det så uppkommna databeståndet använde vi sedan för att med hjälp av s.k. designvikter (se i avsnitt 5) räkna upp resultaten till samtliga ärenden i populationen. I denna rapport redovisas SCBs arbete med moment (iii). I avsnitt 3 be- skriver vi populationen och urvalsförfarandet och i avsnitt 4 anges vilka typer av populationsstorheter som skattas. I avsnitt 5 beskriver vi resultatet av datainsamlingen för att klargöra behovet av bortfallskompensation. Det finns olika sätt att räkna upp urvalsdata till populationsnivån och därför är det viktigt att beskriva hur detta har gjorts; se avsnitt 5. En sådan be- skrivning måste göras statistiskt stringent och läsaren måste vara en person kunnig i statistisk teori. I avsnitt 6 gör vi en sådan beskrivning. Den exakta beskrivningen gör det möjligt att om så önskas upprepa undersökningen och också jämföra resultaten från undersökningarna. I avsnitt 7 presenteras resultaten. 3 Population och urval Uppdragsgivaren har bestämt att den mängd av förtidspensionsärenden, som statistik ska framställas för, är beslutade ärenden . Denna mängd kallas fortsättningsvis för populationen. Det är inte möjligt att samla in alla ärenden i populationen och därför måste ett urval dras. Uppdragsgivaren har, efter rekommendation från SCB, dragit ett separat urval från varje försäkringskassas ärenden (). Av praktiska och även teoretiska skäl har för varje försäkringskassa dragits ett systematiskt (t.ex. var 10:de) urval av ärenden. Hela urvalet är då ett s.k. stratifierat systematiskt urval där ett givet stra- tum utgörs av en given försäkringskassas ärenden. I tabell 1 redovisas storleken på strata samt antalet undersökta ärenden. Storleken på strata och antal utvalda och undersökta ärenden. Inom parentes anges statistiska storheter som används i avsnitt 6. 4 Resultat av datainsamlingen Antalet utvalda ärenden var totalt 800 och antalet registrerade blanketter är 798. Bortfallet av dessa 2 blanketter har dock ingen som helst betydelse jämfört med den osäkerhet (se bilaga 1) som uppkommer p.g.a. att endast ett urval av ärenden undersöks. Vissa blanketter är inte fullständigt ifyllda, men detta partiella bortfall är litet i de flesta fall. I många undersökningar utgör bortfallet ett stort problem genom att det kan snedvrida statistiken. I denna undersökning utgör bortfall inget problem. Populationsstorheterna (parametrarna) skattade i tabellerna i avsnitt 7 be- står genomgående av procentuella andelen med viss egenskap. Resultaten redovisas, förutom för hela populationen, också för tre delområden. Sam- mansättningen av områdena framgår av tabell 2. 01, 12, 14 Regioner med tät befolkning 09, 10, 17, 20, 21, 22, 23, 24, 25 och/eller hög arbetslöshet 03, 04, 05, 06, 07, 08, 13, 18, 19 I vissa fall skattas procenttal för grupper av blanketter som bestäms av svaren på en tidigare fråga (selektionsfråga). Det innebär att endast en delmängd av de 798 blanketterna ingår i den statistiken. Vid skattning av procentuella andelen med en viss egenskap i redovis- ningsgrupp g , Pg , används följande estimator: Ik yk ¸ /¨ ¦ ¹ © h 1 Nh = antalet ärenden i stratum (försäkringskassa) h, rh = observationsmängden i stratum h av storleken mh , -1 om ärende k tillhör redovisningsgruppen och uppgift finns om ärende k har studerade egenskap Anm.: Det är också möjligt att beräkna ett 95%-igt konfidensintervall för Pˆg . I denna rapport gör vi bara approximativa beräkningar och detta en- dast för vissa skattningar (se bilaga 1) . I nedanstående tabeller visas statistik för populationen, d.v.s. beslutade ärenden . Eftersom statistiken baserar sig på ett urval av populationen är statistiken behäftad med osäkerhet. Ett sätt att mäta denna osäkerhet är att beräkna s.k. 95%-iga konfidensintervall (kal- las ibland felmarginal). Uppdragsgivaren har inte beställt sådan kvalitets- information, men för att ändå få en viss uppfattning om storlekordningen på osäkerheten redovisar vi i bilaga 1 en lathund med ungefärliga konfi- densintervall. SOU 2000:47 Underbilaga 1 575 Tabellrubrikerna motsvarar de benämningar som finns i blanketten. Allm 1 Initiativtagare till pensionsprövningen. Allm 1.1 Om egen ansökan; datum för ansökan ... Allm 2 Innan aktuellt beslut uppbar den försäkrade SJB +ej ers. Allm 2.1 1 Om sjukpenning; Om FTP/SJB; tiden ... Om FTP/SJB; nivån ... Framgår om ansökan avser förtidspension eller sjukbidrag? Framgår med vilken andel pension ansökan avser? Om framgår ej i allm 3 och 4; har frågan undersökts? Medicinskt underlag från behandlande läkare Uppgifter om den försäkrades symptom Uppgifter om den försäkrades diagnos/er Uppgifter om den försäkrades sjukhistoria (anamnes) Läkarens redovisning av den försäkrades fysiska och/eller psykiska tillstånd Beskrivningen av nedsättningen av arbetsförmågan på grund av sjukdom Sammanfattande beskrivning av den försäkrades hälsotillstånd Bedömning av varaktigheten av den försäkrades nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom Bedömning av den försäkrades möjlighet att tillgodogöra sig medi- cinska och/eller arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder Dokumenterade försäkringsläkarbedömning/ar Om den försäkrade är anställd; uppgifter om den försäkrades ar- betsplats, arbetsuppgifter/sysselsättning, arbetets omfattning m.m., finns? Uppgifter om den försäkrades utbildning Uppgifter om den försäkrades tidigare arbetsuppgifter, om denne varit anställd eller drivit egen rörelse Uppgifter om den försäkrades uppdrag/bisysslor Uppgifter om den försäkrades familjeförhållanden Uppgifter om den försäkrades bostads-/bosättningsförhållanden Uppgifter om den försäkrades arbete i det egna hemmet Uppgifter om den försäkrades barnomsorg Uppgifter om den försäkrades fritidsaktiviteter Telefonkontakt med den försäkrade Kontakt med annan än den försäkrade Om kontakt tagits med annan än den försäkrade; med vem har kon- takt tagits? Om kontakt tagits med annan än den försäkrade; på vems initiativ har sådan kontakt tagits? Begäran att genomgå undersökning av viss läkare Utlåtande infordrat av viss läkare eller annan sakkunnig (medbe- dömning) Begäran om att den försäkrade genomgår arbetsprövning eller ar- betsträning Har ställning tagits till rehabiliteringsbehov Om egen ansökan finns; beslut i enlighet med ansökan? Om kommunicering skulle ha skett; har den försäkrade fått del av belutsunderlaget, innan det fattades? ej fått ta del Om den försäkrade fått del av belutsunderlaget; hur före beslutet. (antal dagar) Om initiativtagaren till ärendet är ; har kommu- nicering skett? Om initiativtagaren till ärendet är och kommu- nicering har skett; hur före beslutet? (antal dagar) avslag/indragn. 1/4 +1/2 P-fallsår/försämringsår angivet Stämmer beslutsmeddelandet överens med socialförsäkringsnämn- dens beslut enligt nämndens protokoll Bedömning av behovet av efterkontroll Finns uppgift om tidpunkt för efterkontroll om beslut fattats därom Approximativa 95%-iga konfidensintervall för några tabeller I denna bilaga redovisas ett sätt att beräkna approximativa 95%-iga konfi- densintervall. Approximationen följer av två antaganden, nämligen (i) att urvalet i varje redovisningsgrupp (benämnes mg ) är draget som ett obundet slumpmässigt urval och (ii) ändlighetsfaktorn är försumbar. Dessa antaganden leder troligen till en viss överskattning av det verkliga konfidensintervallet. Det approximativa konfidensintervallet beräknas med formeln: I nedanstående tabell anges för olika urvalsstorlekar halva konfidensinter- vallets storlek, d.v.s. 1.96 Pg Urvalsstorlekarna är valda för att passa många skattningar. I tabell B visas några av de fall där informationen i tabell A kan utnyttjas. Halva konfidensintervallets storlek för olika värden på mg och Exempel på skattningar som baserar sig på olika antal observationer Hela riket: Allm1, Med1.1-6, Arb2-4, Soc1-4, .... Hela riket: Allm2.1.3-2.1.4, Bes3a, Omr. 3: Allm1, Med1.1-6, Arb2-4, Soc1-4,. 1 resp. 2: Allm1, Med1.1-6, Arb2-4, Soc1-4, .... Hela riket: Bes1b Hela riket: Ek2 1 resp. 2: Allm5 Omr 1: Ek2 Omr 2: Ek2 Exempel på konfidensintervall: (i) Hela riket: Allm1 Initiativtagare till pensionsprövningen 40.4 H 3.4 Initiativtagare till pensionsprövningen egen ansökan 59.6 H 3.4 (ii) Omr 1: Ek2 Uppgift finns om tidpunkt för efterkontroll 35.3 H 14.8 Uppgift finns ej om tidpunkt för efterkontroll 64.7 H 14.8 Underbilaga 1 A 589 b. FTP c. SJB om FTP/SJB, framgår om FTP/SJB, framgår d. ej ersättning från socialförsäkringen Framgår om ansökan avser förtidspension eller sjukbidrag Framgår med vilken andel pension ansökan avser Om Nej på 3 och 4, har frågan undersökts 590 Underbilaga 1 A Medicinskt underlag från behandlande läkare Med 1 Uppgifter om den försäkrades symptom sjukhistoria (anamnes)/ Med 2 Läkarens redovisning av den försäkrades fysiska och/eller psykiska tillstånd Med 3 Beskrivning av nedsättningen av arbetsförmågan på grund av sjukdom Med 4 Sammanfattande beskrivning av den försäkrades hälsotillstånd Med 5 Bedömning av varaktigheten av den försäkrades nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom Med 6 Bedömning av den försäkrades möjlighet att tillgodogöra sig medicinska och/eller arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder Dokumenterade försäkringsläkarbedömning/ar Underbilaga 1 A 591 Uppgifter om den försäkrades arbetsplats, arbetsuppgifter/sysselsättning, arbetets omfattning m.m., om den försäkrade är anställd Uppgifter om den försäkrades utbildning Uppgifter om den försäkrades tidigare arbetsuppgifter, om denne varit anställd eller drivit egen rörelse Uppgifter om den försäkrades uppdrag/bisysslor Uppgifter om den försäkrades familjeförhållanden Uppgifter om den försäkrades bostads- Uppgifter om den försäkrades arbete i det egna hemmet Uppgifter om den försäkrades barnomsorg Uppgifter om den försäkrades fritidsaktiviteter 592 Underbilaga 1 A Telefonkontakt med den försäkrade Kontakt med annan än den försäkrade Om kontakt tagits med annan än den försäkrade, med vem har Utr 3 c På vems initiativ har sådan kontakt tagits? Utr 4 Begäran att genomgå undersökning av viss läkare Utr 5 Utlåtande infordrat av viss läkare eller annan sakkunnig (medbedömning) Utr 6 Begäran om att den försäkrade genomgår arbetsprövning eller arbetsträning på försäkrings- kassans initiativ på den försäk- rades initiativ Har ställning tagits till rehabiliteringsbehov Underbilaga 1 A 593 Beslut i enlighet med ansökan (när egen ansökan Om kommunicering skulle ha skett har den försäkrade fått del av beslutsunderlaget, innan Om ja under fråga 1b, hur före beslutet Om initiativtagaren till ärendet är , Om ja under fråga 3a, hur före beslutet P-fallsår/försämringsår angivet Stämmer beslutsmeddelandet överens med Bedömning av behovet av efterkontroll Finns uppgift om tidpunkt för efterkontroll om beslut fattats 594 Underbilaga 1 A Underbilaga 1 B 595 Manualens syfte är att ge vägledning vid granskningen av akterna när blanketterna skall fyllas i. Utgångspunkten är att allt material i akten skall utgöra underlag för granskningen (se dock nästa stycke). Det innebär att alla handling- ar, inklusive lösa lappar och anteckningar på exempelvis dagboks- blad eller journalanteckning skall beaktas vid granskningen. För att finna svar på de frågor som ställs i bedömningsinstrumentet måste ak- ten noggrant läsas igenom. Svaren kan dölja sig på många varierande ställen. Det skall dock inte göras någon direkt tolkning av underlaget. Är du osäker skall du inte svara på frågan. Du skall istället på en sepa- rat handling notera din tvekan varvid det särskilt skall noteras vilken akt som avses och vad din fråga är. Under alla omständigheter kan du ta kontakt med eller för att få väg- ledning. I ärendet kan det ha fattats flera beslut om förtidspension eller sjuk- bidrag. T.ex. kan den försäkrade först beviljats partiellt sjukbidrag, därefter helt sjukbidrag för att därefter beviljas förtidspension. Samtli- ga dessa beslut kan finnas i akten. Det beslut som granskningen avser är det som har fattats till . Om beslut fattats för tid därefter skall det inte beaktas. Inte heller skall något skriftligt material eller andra uppgifter som inkommit efter nämnda beslut omfattas av granskningen. Däremot kan uppgifter som finns i akten för tiden före det beslut som granskningen avser, dvs. det som fattats , ingå i granskningen. Detta gäller t.ex. uppgifter om rehabilitering, tidigare läkarutlåtande som antingen läkaren eller hänvisar till. Under vissa avsnitt skall emellertid endast de uppgifter som inkommit eller på annat sätt rör just det beslut som avses beaktas. Dessa är Allmänna uppgifter, Beslutet i ärendet, Försäkringsläkarbedömning, Utformningen av beslutet och 596 Underbilaga 1 B Vad som skall gälla för övriga avsnitt redovisas nedan under respektive avsnitt. Allmänt om förtidspension och sjukbidrag Bestämmelserna om förtidspension och sjukbidrag finnas i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Närmast finns bestämmelser- na i 7 kap. I huvudsak gäller samma bestämmelser såväl för förtidspen- sion som sjukbidrag. Rätt till förtidspension och sjukbidrag kan en per- son ha om hans eller hennes arbetsförmåga är ned- satt med minst en fjärdedel. Skillnaden mellan förtidspension och sjuk- bidrag är att för rätt till förtidspension skall den försäkrades nedsätt- ning av arbetsförmågan anses varaktig, medan det för rätt till sjukbi- drag gäller att nedsättningen inte kan antas varaktig men kan antas be- stå . Förtidspension beviljas utan tidsbegränsning - dock att beslut om efterkontroll kan fattas – medan sjukbidrag gäller för en viss i beslutet angiven tid. Om den försäkrade meddelat att sjukbidraget eller förtidspensionen skall sänkas eller upphöra (t.ex. för att den försäkrade klarar ett förvärvsarbetet eller studier) besvaras endast frågorna under Allm: Besl., Utf. Endast uppgifter för beslutet under 990701-991231 skall beaktas. Ett ärende om förtidspension/sjukbidrag kan initieras såväl efter en ansökan från den försäkrade som på initiativ från . Det senare kan ske när den försäkrade varit sjuk- skriven med sjukpenning. Om den försäkrade uppbär sjukbidrag kan initiera ett ärende om förtidspension. Ett ärende kan också initieras av annan t.ex. av två trovärdiga, med den försäkrade förtrogna personer om den försäkrade p.g.a. psykisk sjukdom eller psykisk utvecklingsstörning inte kan förstå ansökans Underbilaga 1 B 597 Ärendet kan också initierats efter framställan från statligt- eller kommunalt pensionsverk (SPV och KPA). Om ärendet på detta sätt initierats av annan skall det i blanketten anges som egen ansökan. Även om det är som har initierat ärendet kan det förekomma att det i akten finns en av den försäkrade undertecknad an- sökan. Det är därför viktigt att undersöka om det i tiden före ansökan finns en annan handling, t.ex. ett brev från till den försäkrade, att ett ärende om förtidspension/sjukbidrag skall initieras. Det kan diskuteras om en egen ansökan om förtidspen- sion/sjukbidrag skall ta över kassan initiativ till pension eller inte. Olika aspekter kan också läggas om den försäkrade helt utan vetskap om kassans initiativ själv ansöker eller om det är kassans initiativta- gande som medfört att en egen ansökan inkommit till kassan. Vi har i denna granskning valt att den egna ansökan skall ta över ett initia- tiv från . Om en ansökan har kommit in efter det att initierat ett ärende skall det ändå anses grundat på egen ansökan. Om den egna ansökan är daterad sam- ma dag som tog initiativ – vilket kan framgå av ett brev till den försäkrade eller genom en minnesanteckning – skall ärendet anses initierad av egen ansökan. a- c) FTP= förtidspension SJB= sjukbidrag Förtidspension/sjukbidrag kan betalas ut som hel pension eller partiellt – hel, ¾, halv och ¼. Med nivå avses sådan andel. d) Här avses om den försäkrade före beslutet inte uppburit någon socialförsäkringsförmån, såsom förtidspension, sjukbidrag eller sjuk- penning, i direkt anslutning till ärendet om förtidspension/sjukbidrag. Frågorna avser endast fall där den försäkrade initierat ärendet. Blanketten för ansökan om förtidspension och sjukbidrag är den- Det går därför inte att utläsa av själva handlingen vad ansökan avser, utan det kan framgå på annat sätt av ansökan, annan handling eller anteckning i akten. Med framgår avses att det av akten tydligt kan utläsas vad ansökan går ut på. Undantag gäller i de fall försäk- 598 Underbilaga 1 B ringskassan meddelat den försäkrade att hans eller hennes sjukbidrag kommer att upphöra och meddelar att den försäkrade måste ansöka om förlängning. I dessa fall anses ansökan – i undersökningen – som en ansökan om fortsatt sjukbidrag. Med undersökt avses att på något sätt ställt en fråga till den försäkrade vad hans eller hennes ansökan avser eller på annat sätt försökt klarlägga ansökningens innebörd. Det räcker inte med att det i beslutspromemorian finns en anteckning av handläggaren vad ansökan avser. Det måste finnas en uppgift/anteckning om hur försäk- ringskassan har fått kännedom om vad ansökan avser. I detta avsnitt kan uppgifter som inkommit till före beslutet som fattats ha betydelse. Det måste för varje beslut som fattas finnas ett läkarintyg. Gamla läkarintyg läker inte att det saknas ett intyg för nu aktuellt beslut. Däremot kan läkaren i det aktuella läkarintyget hänvisa till vad han eller hon har sagt i tidigare läkarintyg som har ingivits för tidigare ansökningar om sjuk- bidrag eller förtidspension. Om så är fallet kan uppgifter i dessa gam- la läkarintyg användas granskningen. Vad som anges under Med 5-6 måste dock vara aktuella uppgifter. Observera att detta avsnitt endast avser läkarutlåtanden från läkare som på ett eller annat sätt har behandlat eller haft medicinsk kontakt med den försäkrade. Bedömning från försäkringsläkare skall inte beak- tas. I akten kan finnas flera läkarutlåtanden. Frågorna skall besvaras mot bakgrund av samtliga utlåtanden. Det behöver alltså inte finnas svar på samtliga frågor i varje utlåtande. Om läkarintyg inte finns skall alla frågor besvaras nekande. Finns läkarintyg får uppgifter från annan kategori än läkare beaktas, såsom kurator, psykolog, sjukgymnats eller utredning från rehabiliteringsen- het. Med symptom förstås sjukdomstecken, tecken på att sjukdom finns eller håller på att bryta ut. Underbilaga 1 B 599 Med diagnos förstås bestämning eller konstaterande av att sjukdom föreligger samt fastställande av sjukdomens art och natur (och eventu- ellt namn). Med sjukhistoria/anamnes förstås patientens egen redogörelse för sin sjukdom och dess förebud. Endast uppgifter för beslutet under 990701-991231 skall beaktas Endast uppgifter för beslutet under 990701-991231 skall beaktas. Gam- la försäkringsläkarbedömningar får inte beaktas. Med dokumenterad avses sådana bedömningar som faktiskt finns nedtecknade. Vidare skall framgå om försäkringsläkare har signerat den nedtecknade bedömningen. (Det finns uppgifter om att i vissa fall dikterar försäkringsläkaren sitt utlåtande och tjänsteman på skriver ned det.) I detta avsnitt kan uppgifter som rör tidigare fattade beslut beaktas. Uppgifter skall fyllas i endast om den försäkrade är anställd. Under denna punkt skall uppgifter lämnas endast om den försäkrade har förvärvsarbetat som anställd eller drivit egen rörelse. Om den försäkrade exempelvis bara har studerat skall uppgif- ter inte lämnas under denna punkt, se Arb 2. 600 Underbilaga 1 B Endast uppgifter för beslutet under 990701-991231 skall beaktas. Med familjeförhållanden avses t.ex. om den försäkrade är gift eller sambo och har barn eller bor med sina föräldrar. Med bostads- och bosättningsförhållanden avses såväl vilken typ av bostad den försäkrade har som var bostaden är belägen. För att kryssa i rutan finns räcker det med att ett av förhållandena finns angivet. Barn i åldern omfattas av rätten till barnomsorg i form av dag- hem eller dagmamma. Barn som är har rätt till plats i försko- leklass samt under vissa omständigheter fritidsverksamhet eller dag- mamma. Från första klass t.o.m. tredje klass har barn rätt till fritids- verksamhet eller dagmamma. I vissa kommuner måste båda föräld- rarna arbeta eller studera för att rätt till fritidsverksamhet skall förelig- ga. I vissa kommuner eller vissa skolor kan barnet erbjudas viss omsorg under hela mellanstadiet (i vissa kommuner eller skolor är mellanstadi- et fjärde och femte klass och i andra fjärde t.o.m. sjätte klass). Eftersom det råder olikheter mellan kommuner och skolor skall i detta avseende uppgifter om barnomsorg lämnas om den försäkrade har barn (går ut tredje klass). I detta avseende skall hänsyn inte tas till om den försäkrade saknar arbete eller inte. Om den försäkrade saknar barn skall rutan ej aktu- ellt kryssas. I detta avsnitt kan uppgifter som rör tidigare fattade beslut delvis beak- tas. Detta gäller frågorna under Utr 1-3. Om den försäkrade tidigare beviljats sjukbidrag eller förtidspension kan kontakt ha tagits med den försäkrade eller annan under ett eller flera tillfällen som exempelvis kan ha gällt rehabilitering Även andra orsaker kan ha orsakat kontak- Underbilaga 1 B 601 Om dessa kontakter kan ha betydelse för nu aktuella beslut skall de uppgifterna användas. Huvudbestämmelserna om utredningsskyldighet finns reglerade i 7 kap. 3 b § AFL. I sin utredning om rätten till förtidspension/sjukbidrag kan försäkrings- kassan behöva ta kontakt med andra än den försäkrade. Detta kan avse bl.a. arbetsgivare, make, ansvarig för medicinsk eller arbetsinriktad rehabilitering eller läkare. Det kan vara som tar di- rekt kontakt med annan. Det kan också vara så att uppmanar den försäkrade att ta kontakt med annan, exempelvis en läka- re, och att denna skall kontakta . Om annan tar kon- takt med för den försäkrades räkning skall initiativet anses skett på den försäkrades initiativ (Utr. Om begärt att den försäkrade skall genomgå un- dersökning av viss läkare och att denne efter undersökningen lämnar ett utlåtande skall detta antecknas under fråga Utr 4. Med medbedömning skall förstås att låter en viss läkare (inte försäkringsläkaren) lämna ett utlåtande över ett i ärendet ingivet läkarintyg. Med medbedömning avses inte att läkarutlåtande lämnas av läkare efter undersökning av den försäkrade. Det senare be- svaras under fråga Utr 4. I detta avsnitt kan uppgifter som rör tidigare fattade beslut delvis beak- tas. Om det i akten finns en upprättad rehabiliteringsutredning, även om den är upprättad för tidigare beslut skall sådan utredning anses vara gjord. Om den försäkrade genomgår eller har genomgått rehabilitering måste även ställning till rehabiliteringsbehovet anses ha tagits. I prakti- ken är det inte ovanligt att den försäkrade beviljas sjukbidrag och under den tiden förmånen beviljats också skall genomgå någon form av reha- bilitering. När den försäkrade senare beviljas förtidspension saknas oftast men inte alltid behovet av rehabilitering. Därigenom kan också ställning anses ha tagits till rehabiliteringsbehovet.