sou · GPB365 · 2002-01-01 00:00:00 — En hypotes är därför att förekomst av lokala partier gör att tidningen ökar sin andel kommunala nyheter eftersom den kommunala politiken är mer livaktig. Lokala partier som kandiderade till kommunfullmäktige fanns i många orter i inför valet . I de undersökta tidningarnas spridningsområden fanns det på många håll flera inom varje kommun. Många av dessa var också framgångsrika i kommunvalen. I fanns exempelvis Vägvalet som fick i kommunvalet och i orterna runt omkring fick Markbygdens väl, nya kommunparti och Nya kommunpartiet i platser i kommunfullmäktige. En annan tidning inom vars spridningsområde det förekom flera lokala partier som fick valframgångar är . På utgivningsorten fick Samhällslistan Aktiv Politik , i grannkommunen tog Kommunens väl av rösterna. På andra utgivningsorter såsom och fanns det också lokala partier, även om de inte var lika framgångsrika. Eskilstuna-Partiet fick i valet till kommunen medan Gälvepartiet inte ens fick en halv procent av rösterna kommunalt. I och fanns det inga lokala partier, men i värmlandskommunerna – som täcks av Karlstadstidningarna - hade lokala partier stora framgångar. där det fanns lokala partier på utgivningsorten eller inom spridningsområdet finns det dock inte några entydiga samband mellan förekomst av lokalt parti och hur mycket lokaltidningen bevakade den kommunala valrörelsen . Ett resultat som stödjer hypotesen är att , där det fanns lokala partier både på utgivningsorten och i flera kringliggande kommuner satsade mycket på den kommunala valrörelsen. Men å andra sidan var Hudiksvalls-Tidning, inom vars spridningsområde det inte förekom några lokala partier den tidning som hade näst störst andel kommunalt material. )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 191 En annan förklaringsfaktor skulle kunna vara en tidnings konkurrenssituation. Hypotesen är att tidningar som är konkurrensutsatta satsar mer på lokala nyheter än andra eftersom det kan vara en konkurrensfördel. Tidningarna i , och är konkurrenstidningar men problemet med att applicera denna förklaringsmodell på de undersökta tidningarna är att de inte konkurrerar på samma sätt på de olika orterna. De socialdemokratiska tidningarna är mer av regionaltidningar medan konkurrenterna är mer koncentrerade på utgivningsorten. Detta har varit en traditionell skiljelinje mellan borgerlig och socialdemokratisk press där de senare haft som ambition att vara hela valkretsens nyhetsorgan och inte som borgerliga att i första hand täcka centralorten (1997). Att Folket har mindre andel kommunalt material än andra kan kanske förklaras med att man troligen satsar något mer på riksbevakning och inte så starkt på de olika bevakningsorterna. En konkurrensförklaring till att tidningar uppmärksammar den kommunala valrörelsen på olika sätt kunde vara i vilken utsträckning man från redaktionens sida redan före valrörelsen bestämt sig att fokusera på det kommunala perspektivet. Här hänger fokuseringen på kommunala frågor samman med hur tidningen valt att fördela sina resurser. Ett mått på vilken vikt man lade vid den kommunala valrörelsen kan hämtas från en frågeundersökning som gjordes före valrörelsen . I denna uppgav i princip alla landsortstidningar att de gjorde särskilda satsningar på kommunvalet. Nästan en tredjedel av de undersökta landsortstidningsredaktionerna menade att de skulle satsa mer på kommunvalet än tidigare och mer än var fjärde landsortstidning skulle göra någon särskild satsning för att låta kommunvalsbevakningen ha inslag av SXEOLF MRXUQDOLVP (JMG Granskaren 1-98). omtvistat och lite oklart, men enkelt uttryckt kan man säga att den politiska journalistiken ska präglas av ett medborgarperspektiv (Nord 1997). Det kunde gälla väljarenkäter, särskilda frågespalter, publikpaneler och opinionsundersökningar. Tar man fasta på inslag av public journalism hos den svenska landsortspressen så skulle det kunna vara en förklaring till varför vissa tidningar satsade mer än andra på den kommunala valrörelsen. Är det då så att de tidningar som i frågeundersökningen svarade att de skulle göra public journalismsatsningar fokuserade mer på kommunvalet än andra tidningar? Gör man denna jämförelse visar det sig att alla tidningar utom en som uppgav att de skulle bedriva public journalism under kommunvalrörelsen fokuserade mer på kommunvalet än de som inte gjorde särskilda public journalismaktiviteter. Undantaget var Folket som svarade att de skulle 192 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" göra sådana satsningar, men ändå skrev klart mest om riksfrågor av de undersökta tidningarna. En förklaring till detta kan eventuellt vara Folkets begränsade ekonomiska resurser. Även om ambitionen kanske fanns räckte inte resurserna till för att de kommunala frågorna skulle hamna i fokus. Intressant är dock att i den tidning där man både uppgav att man gjorde särskilda kommunala satsningar och där det fanns flera lokala partier – – var valrörelsebevakningen allra mest kommunalt fokuserad under valrörelsen . Även om det empiriska materialet är ganska tunt ger resultaten en indikation om att tidningens ambition att bevaka den lokala valrörelsen kan påverka hur relationen mellan riksbevakning och kommunbevakning ser ut. Ser man till hur nyhetsarbete fungerar är det ganska rimligt att redaktionella förhållanden bättre förklarar den kommunala valrörelsens uppmärksamhet än den politiska situationen på orten. Nyhetsarbete är en starkt rutiniserad verksamhet, där utrymmet för olika avdelningar bestäms i förväg. Att lokala politiska händelser skulle påverka själva utrymmet för den kommunala valrörelsen är därmed inte särskilt troligt – åtminstone inte på kort sikt. Däremot kan lokala politiska frågor få en stor del av det utrymme i tidningen som på förhand är avsett för bevakning. Hur ser då storstadspressens utveckling ut? Figur 1 visade att mängden kommunalt valrörelsematerial ökat , men i princip varit oförändrad de senaste valrörelserna. Figur 8.3 visar för det första att storstadspressen inte helt överraskande ägnar mer av sin valrörelserapportering åt att bevaka rikspolitiska frågor. I genomsnitt är rikspolitikens utrymme , medan uppmärksamheten för politik inte når vid något av de undersökta valen. Inte heller i storstadspressen är landstingspolitik något som syns speciellt ofta. av alla valnyheter handlar om landstingspolitik i storstadspressens bevakning. Skillnaderna mellan olika tidningar är givetvis stora. Kvällspressen och stockholmstidningarna och är de som är allra mest riksfokuserade. Där får rikspolitiken ofta av all uppmärksamhet. GP:s innehållsprofil kan sägas hamna mittemellan storstadspress och landsortspress. Intresset är mer inriktat på den rikspolitiska arenan än i de undersökta landsortstidningarna. Andelen kommunalt material hamnar på runt en femtedel, vilket är betydligt mindre än i de flesta landsortstidningar. Arbetet liknar däremot mer en landsortstidning. Visserligen skriver man mer om rikspolitik än om kommunala nyheter, men andelsmässigt ligger det på snittet för de undersökta landsortstidningarna: riks och kommunalt. )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 193 Kommunalpolitik, landstingspolitik och rikspolitik i stor- stadspressens nyhetsmaterial i valrörelserna 1979, 1991 och 1998 (procent). .RPPHQWDU: Analysen bygger på valrörelsens två sista veckor. För storstadspress finns visserligen material för hela valrörelsen att tillgå, men det visar sig att resultatet inte förändras även om hela valrörelsen analyseras. De undersökta tidningarna är: , Arbetet, DN, , GP, SvD. Ser man på utvecklingen finns det även här en tendens till att rikspolitiken får något mindre uppmärksamhet än vad den fick . Det finns dock inte någon entydig tendens för alla de undersökta tidningarna. Liksom för landsortspressen verkar det som om fokuseringen på den kommunala arenan var något starkare i valrörelsen än vad den var . Tendensen till ett ökat intresse för landstingspolitik som kunde skönjas i landsortspressen har dock ingen motsvarighet i storstadspressen. Intresset, eller kanske snarare bristen på intresse har sett likadan ut . I snitt kunde en läsare av storstadsmorgonpress läsa en artikel om landstingsvalet medan det fanns mellan fem och tio artiklar om kommunvalet och runt 20 stycken om riksvalrörelsen i varje nummer. 194 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" Möjligheten att orientera sig i landstingsvalet med hjälp av dagspressen har med andra ord varit starkt begränsad. Det finns flera förklaringar till dagspressens ointresse för den landstingspolitiska arenan. En viktig orsak är att landstingspolitik ofta varit konsensusorienterad. De traditionella konfliktlinjerna mellan blocken och partier har inte funnits och därför har landstingspolitik varken intresserat medier eller väljare. Till detta ska tilläggas att dagspressen är lokalt förankrad på läsar- och annonsmarknader, inte regionalt baserad. Därför kommer tidningarnas primära intresse också rikta sig till den lokala nivån både vad gäller resurser och intresse (jfr 1999, 1996). I detta sammanhang kan faktorer som handlar om människors kommunikationsrum ge ytterligare pusselbitar till varför intresset för den regionala nivån är mindre. Man skulle kunna tro att intresset för olika samhällsnivåer följer en hierarkisk trappa där intresset är störst för det lokala och minst för det nationella. Så är dock inte fallet. Studier om människors geografiska perception visar att de mentala kartorna i första hand är knutna till lokalsamhället och i andra hand till nationen som helhet. Regionen kommer först i tredje hand (1975). Denna forskning bekräftas även i studier av befolkningen i . Den regionala identiteten är mycket svag bland alla samhällsgrupper och finns det regionala band hänger de samman med gamla länsindelningar (1999). Den regionala nivån är svårhanterbar både för medier, medborgare och makthavare, vilket syns i nyheterna. Men man bör påpeka att detta inte är statiska fenomen. Mentala kartor kan förändras, men det tar mycket . forskning har visat att både storstadspressen och landsorts- pressens ledarskribenter nästan uteslutande koncentrerar sig på rikspolitik, även om det fanns något fler ledare i landsortspressen med kommunalt material (1987). Att ledarskribenter är inriktade på rikspolitiska frågor konstateras även av (1979) och Brantgärde, (1981) liksom i de studier som gjordes av Nycander, och (1987, SOU 1975:78). En fråga man kan ställa sig är varför intresset för rikspolitik är så stort i ett medium som har en så stark lokal bas. En förklaring är att ledarsidorna i stort präglar den vikt som i den allmänna debatten ges rikspolitik och kommunalpolitik under valrörelserna. Valrörelser med gemensam valdag är i första hand en rikspolitisk arena och när tidningarna ska göra politiska kommentarer är det mot denna arena man ganska naturligt intresserar sig för om man ska delta i ett offentligt samtal. Studier visar också att det finns en slags rundgång av nyheter i ett komplicerat samspel mellan olika medier. )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 195 tidningskrönika spela en viktig roll – både som en möjlighet för en mindre tidnings ledarskribent att nå en större publik, men också som dagordningssättare för vilka ledare som skrivs. Andra förklaringar till det stora riksintresset är de politiska partiernas kontakter med ledarredaktionerna i form av telefonkonferenser och cirkulärledare. Dessa kontaktytor har i stort sett uteslutande rört den nationella politiska nivån. Medieforskaren beskriver detta förhållande: Därmed tycks det finnas en uppb yggd struktur i samhällsdebatten för hur nationella frågor blir aktuella, och tidningarnas ledarsidor tycks vara en del i denna struktur. Där följs uttalanden och påståenden upp för att sedan i sin tur föras in i debatten som nya synpunkter, och ges utrymme i morgon-TV och debattprogram (Nord 2001 s.117) Men frågan är om det finns en liknande förskjutning mot kommunalpolitik i ledarmaterialet som i nyhetsmaterialet eller om det är så att intresset framförallt riktas mot rikspolitik även bland landsorts-pressens skribenter. Resultaten i figur 8.4 visar att landsortpressens ledarskribenter fortfarande framförallt är intresserade av rikspolitik. I snitt handlar av alla ledarartiklar i landsortspressen under en valrörelse om rikspolitik. Men trenden är tydlig mot att intresset för den kommunala politiska arenan ökat bland landets ledarskribenter. Vid det första undersökningstillfället var det bara Hudiksvalls-Tidningen som ägnade den lokala politiska arenan något större intresse. Men har många tidningar mer än femdubblat andelen kommunala ledarartiklar under valrörelsens två sista veckor och fyra av de undersökta landsortstidningarna har mer än en femtedel kommunala ledare. Noterbart är också det faktum att Folket som kanske inte lycka- des få fokus på lokala valfrågor på nyhetssidorna istället tar igen detta på ledarsidorna. Tidningen är en av dem som mest varit inriktad på lokala ledare. Ett annat resultat värt att uppmärksamma är att de stora landsortstidningarna inte uppvisar samma trend mot att intressera sig för lokala ledare. Här är fortfarande riksperspektivet helt dominerande. 196 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" Kommunalpolitik, landstingspolitik och rikspolitik i lands- ortspressens ledarmaterial i valrörelserna 1979, 1998 och 1991 (procent). .RPPHQWDU: Analysen bygger på valrörelsens två sista veckor. De undersökta landsortstidningarna är: , , , Folket, , , , , . En fråga man kan ställa sig är varför intresset för den rikspolitiska arenan minskar bland många ledarskribenter på landsortstidningar. har nämnts att olika faktorer som har att göra med konkurrensen om publiken gjort att dagspressen ökat andelen kommunala nyheter. Men ledarsidornas allt tydligare kommunala koppling kan även ges en annan förklaring. De svenska ledarsidorna har en tradition av nära kopplingar till de politiska partierna. På ledarsidorna har det parti som stått tidningen nära kunnat räkna med stöd i olika sakfrågor. Men har en allt mer tilltagande avpartipolitisering skett. Fler och fler tidningar skaffar sig oberoendeprefix av olika slag och ledarskribenterna har funnit sig placerade i ett oklart gränsland, där en mix av oberoende och grundläggande värderingar bildat nya fundament för det journalistiska arbetet (Nord 2001). Och även om forskning om ledarsidorna visar att ledarsidorna i tider av valrörelse och kriser av olika slag sluter leden kring det närstående partiets ståndpunkter är det )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 197 otvivelaktigt så att idealet att företräda olika partiers politik på ledarsidorna blivit allt mindre. Att ha en partibeteckning uppfattas närmast ha blivit en belastning. Hur passar då resultaten från denna studie in i mönstret? Om det är gångbart – varken markandsmässigt eller ideologiskt - att driva partipolitiska ståndpunkter är den lokala arenan ett alternativ för ledarskribenterna. Uppfattas inte partipolitik intressant av läsarna kan kanske den lokala debatten istället fånga läsarnas intresse. Man kan därför tolka det allt mindre intresset för rikspolitik hos ledarskribenterna som ett uttryck för en ny typ av ledarsida som istället för att diskutera rikspolitiska frågor försöker medverka till att skapa ett lokalt offentligt rum där de lokala frågorna står mer i centrum. Sammantaget är alltså inte valrörelsen längre bara en rikspolitisk angelägenhet på ledarsidorna – det lokala perspektivet har definitivt fått fäste. Intressant är att landstingsfrågor inte bara fått ett högre nyhetsvärde på landsortstidningarnas nyhetssidor, även på ledarsidorna finns en tendens till att den regionala nivån blivit mer intressant i det offentliga samtalet. Försöksverksamhet med nya regioner och ett allmänt större intresse för regioner som politisk nivå tar sig även i uttryck i medierapporteringen. Även på ledarplats är stortstadspressens intresse för den rikspolitiska arenan större än hos landsortspressen (figur 8.5). av alla ledare i valrörelsens slutskede handlar om rikspolitik och det är ovanligt att ens en tiondel av alla ledare i storstadspressen handlar om kommunala frågor. Det enda undantaget är GP vars ledarsidor både 1979 och 1998 nästan till handlade om den kommunala valrörelsen. Men vad som skiljer storstadspressens ledarsidor från de resultat och trender vi hitintills sett är att det inte finns någon tendens till ökat nyhetsvärde för det lokalkommunala perspektivet. Även om landsorts- pressens nyheter och ledare och storstadstidningarnas nyheter ägnat den kommunala arenan mer och mer utrymme är det fortfarande så att storstadspressens ledarsidor nästan uteslutande handlar om rikspolitik. 198 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" Kommunalpolitik, landstingspolitik och rikspolitik i stor- stadspressens ledarmaterial i valrörelserna 1979, 1991 och 1998 (procent). .RPPHQWDU: Analysen bygger på valrörelsens två sista veckor. För storstadspress finns visserligen material för hela valrörelsen att tillgå, men det visar sig att resultatet inte förändras även om hela valrörelsen analyseras. De undersökta tidningarna är: , Arbetet, DN, , GP, SvD. .RPPXQDOD YDOU|UHOVHU ± XU PHGERUJDUHQV V\QYLQNHO Analyserna har så långt i första hand setts från mediernas synvinkel, dvs. vilket intresse medierna har för kommunala frågor under en valrörelse. Byter man perspektiv och ser det från den enskilde medborgarens synvinkel blir angreppssättet delvis annorlunda eftersom det som står i tidningarna om kommunala valrörelser knappast kan anses vara relevant beslutsunderlag för alla läsare. som exempel är ju artiklar om den kommunala valrörelsen i i egentlig mening inte relevanta för boende i kommun för ställningstagande i kommunalvalet. Dessa artiklar är i någon mening endast relevanta för Sandvikenbor. Fenomenet gäller alla de tidningar som analyserats tidigare i kapitlet. Tidningarna bevakar inte HQ valrörelse utan HWW DQWDO kommunala valrörelser inom tidningens spridningsområde. )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 199 För att nyansera bilden av hur mycket information man som väljare kunde ta del av under valrörelsen kan studien av (GP) och kommunala valrörelsebevakning användas. hade 1988 en upplaga på över 258 000 exem- plar på vardagar. Den är spridd i hela , men är starkt koncentrerad till . Över tid har också GP:s spridning utanför minskat. En viktig förklaring till att GP:s täckning minskat i regionen beror på att de lokala tidningarna i utvecklats, inte minst genom ökad utgivningsfrekvens, vilket gjort att behovet av minskat. GP har av läsarna setts som en komplementtidning till de lokala tidningarna och valts bort när den lokala tidningen kunnat fylla GP:s funktion (Severinsson 1994, Wadbring 1999). Centerpartistiska kommer ut och hade 1998 en upplaga på nästan 32 000 exemplar. Det är en mycket mindre tidning än GP och täcker i stort sett tre kommuner – , och . I är det den helt dominerande med en hushållstäckning på . Men även i , som är en konkurrensutsatt ort på morgontidningsmarkanden är den största tidningen med 57 procents hushållstäckning. Varken () eller () har täckningstal som ens ligger i närheten. I konkurrerar man med och de två tidningarna har ungefär lika många läsare på orten. Profilen på dessa tidningars valrörelsebevakning är mycket annorlunda. GP har sin storstadsprofil, där rikspolitiken dominerar bevakningen stort – av alla valnyheter handlar om riksdagsvalrörelsen. Bilden av rikspolitik och politik är mycket annorlunda i . I dominerar lokala frågor, riksdagsvalrörelsen får av uppmärksamheten medan den kommunala arenan närmar sig hälften av utrymmet. Detta säger dock ingenting om hur mycket läsare på de olika orterna kan ta del av den egna kommunala valrörelsen. I figur 8.6 och 8.7 redovisas hur bevakningen av den kommunala valrörelsen fördelas på olika orter i tidningarnas spridningsområde samt hur stor andel av upplagan som sprids i de olika kommunerna. Resultaten visar att GP:s och kommunala bevakning är starkt fokuserad på utgivningsorten. GP:s kommunala valrörelsebevakning handlar till om . 5 Dominansen för Halmstadnyheter i Hallands- 5 Analysen bygger på göteborgseditionen och inte heller ingår i analysen. (GP Nära) kompletterar GP:s lokala 200 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" Posten är inte riktigt lika stor men av all valrörelse handlar om den som sker på utgivningsorten. Att utgivningsorten dominerar på detta sätt beror till viss del på att alla medier tenderar att främst intressera sig för den ort där centralredaktionen finns, vilket är ganska naturligt. På centralorten finns de flesta av tidningens läsare och den lokala annonsmarknad som finansierar huvuddelen av tidningen. Andel artiklar i om den kommunala valrörelsen samt andel av upplagan fördelat på olika orter (procent). G ö teb orgs kranskom m une r bevakning med nyheter om närområdet. Två av dessa lokaltidningar täcker och kommun som inte har någon annan kompletterande morgontidning. Att analysen bygger på göteborgseditionen innebär att göteborgsdominansen blir större än om andra editioner analyserats. GP har editioner för olika delar av . I dessa finns en extra lokal nyhetssida, vilket innebär att andelen kommunala valnyheter är något underskattat på dessa orter. Men skulle både editioner och lokaltidningar ingå i analysen skulle troligen dessa ta ut varandra. Räknas dessa in skulle det med andra ord både finnas något mer valmaterial om olika delar i och andra delar av . )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" 201 Andel artiklar i om den kommunala valrörelsen samt andel av upplagan fördelat på olika orter (procent). I får de kommunala valrörelserna i 12 kranskommuner knappt en tiondel av all uppmärksamhet medan resten av , där 37 kommuner är medräknade får dela på en femtedel av all valrörelsebevakning. Även om man tar hänsyn till att olika editioner av skriver mer om andra kommuner än göteborgsupplagan blir ändå slutsatsen att det framförallt är göteborgarnas kommunala valrörelse som speglas i . Beräknar man hur många artiklar boende i olika kommuner inom spridningsområdet kan läsa syns övervikten ännu tydligare. I snitt kunde GP-läsare i läsa fem kommunala valrörelseartiklar . För boende i kranskommunerna och i övriga är motsvarande siffra ungefär en artikel . Men här skiftar det givetvis från kommun till kommun. Skaraborgskommuner förekommer knappt alls, medan orter närmre förekommer oftare. har som redan nämnts också en övervikt för den kommunala valrörelsen i , men kommunala nyheter från och framförallt får relativt stort utrymme. Görs samma beräkning som för GP kunde en Halmstadsbo i snitt läsa fyra artiklar , en Laholmsväljare drygt 2 och en kommuninnevånare i drygt en artikel om sina respektive kommunala valrörelser. Intressant i sammanhanget är hur denna valrörelsebevakning stämmer överens med hur stor del av tidningen som sprids inom varje område. Resultaten visar att även om båda tidningarna bevakar utgivningsorten mer än kringliggande kommuner är GP mycket mer göteborgscentrerad än vad inriktar sig på . Skillnaden kan troligen förklaras med marknadssituationen för 202 )LQQV GHQ NRPPXQDOD PHGLHYDOU|UHOVHQ" GP och de olika lokaltidningarna i kranskommunerna konkurrerar inte med varandra i egentlig mening. GP fyller inte lokaltidningsfunktionen att ge innevånarna i dessa kommuner orientering om vad som sker på orten. Det sköter de mindre lokaltidningarna om. GP har mer av en rikstidningsfunktion, vilket är ännu tydligare ju längre bort från man kommer. Nyheter från den egna kommunen är sporadiska och den som läser GP gör det definitivt inte för att orientera sig i lokala politiska frågor. bevakar å sin sida de omkringliggande kommunerna mer än sett till deras andel av upplagan, vilket sannolikt också beror på marknadssituationen. Dels kan man se det som ett konkurrensförhållande. I är och i princip lika stora, och i finns både och som konkurrenter.