sou · GPB332 · 2002-01-01 00:00:00 — Dessa register är förhållandevis enkla jämfört med målhanterings- systemen och innehåller främst registreringsuppgifter. Tingsrätterna använder sig dessutom av ett särskilt personregister för bouppteckningar. Bouppteckningsverksamheten skall dock föras över från domstolsväsendet till skatteförvaltningen (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 4, bet. 1999/2000:JuU1, rskr. 1999/2000:78). pågår ett lagstiftningsarbete för att ge- nomföra reformen. är vid sidan av övriga register ansvarig även för sjöfartsregistret. vid är ansvarig för företagsinteckningsregistret. Regeringen har emellertid i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 utgiftsområde 4) före- slagit att godkänner att dessa verksamheter förs över från tingsrätterna till respektive Patent- och registreringsver- ket. Regeringen har aviserat att den avser att lägga fram en proposition i syfte att förändringarna skall kunna träda i kraft såvitt avser företagsinteckningsregistret och den 1 de- cember 2001 såvitt avser sjöfartsregistret. Hos inskrivningsmyndigheterna, som är knutna till tingsrätterna, förs inskrivningsdelen av fastighetsregistret. Inskrivningsmyndigheter- na är emellertid inte personuppgiftsansvariga, utan detta ansvar har . Den omfattande automatiserade behandling av personuppgifter vid allmänna domstolar som inte sker i personregister är helt oregle- rad. Det gäller t.ex. framställning av domar och beslut m.m. med hjälp av ord- och textbehandling. Personregister vid de allmänna förvaltningsdomstolarna För de allmänna förvaltningsdomstolarna finns författningsreglering av datorstöd endast i fråga om länsrätterna. Samtliga länsrätter använder sig av ett målhanteringssystem (MÅHS) med stöd av förordningen (1994:90) om registerföring vid länsrätt med hjälp av automatisk data- behandling, som trädde i kraft . Systemen innehåller motsvarande funktioner och uppgifter som de ovan beskrivna målhan- teringssystemen i allmän domstol, naturligtvis med undantag för de särskilda funktionerna som finns för tingsrätter avseende uppgifter i brottmål. Regeringsrätten och kammarrätterna använder sig av ett datoriserat målregister som förs med stöd av tillstånd från Datainspektionen (Find- it). Detta målregister tillåter till skillnad från övriga verksamhetsstöd att en domstol gör sökningar i de andra domstolarnas register såväl som i sitt eget. Målregistren innehåller dels registreringsuppgifter om mål och inblandade parter m.fl., dels uppgifter om tidigare avgöranden. Till skillnad från övriga system är det möjligt att i dessa register göra rätts- fallssökningar med hjälp av sökordsfunktioner hänförliga till beskriv- ningar av saken i ett mål. och beslut finns dock inte lagrade i fulltext. Kammarrätten i har dessutom tillstånd att föra ett person- register över egna avgöranden som lagras elektroniskt i fulltext, dock i avidentifierad form. Liksom för de allmänna domstolarna gäller för förvaltningsdomsto- larna att den automatiserade behandling av personuppgifter som inte sker i personregistren är helt oreglerad. Det gäller t.ex. framställning av domar och beslut m.m. med hjälp av ord- och textbehandling. Personregister vid hyres- och arrendenämnderna För hyres- och arrendenämnderna finns ingen författningsreglering av datorstöd och registerföring. De större hyresnämnderna i , och använder sig liksom tingsrätter och länsrätter av ett mål- och ärendehanteringssystem (MÅHS), dock med stöd av till- stånd från Datainspektionen. Systemet innehåller motsvarande funktio- ner och uppgifter som de ovan beskrivna målhanteringssystemen i läns- rätterna. Övriga hyres- och arrendenämnder för inte några tillstånds- pliktiga personregister. trädde personuppgiftslagen (1998:204) i kraft. Därigenom genomfördes och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT nr L 281, 23.11.1995, s. 31, Celex 395L0046), det s.k. dataskyddsdirektivet. Beträffande sådan behandling av person- uppgifter som hade påbörjats vid ikraftträdandet skall dock datalagen (1973:289) tillämpas till utgången av . Införandet av personuppgiftslagen innebär att det är nödvändigt att granska de befintliga registerförfattningarna för de allmänna domsto- larna och länsrätterna. I och med att Datainspektionens tillstånd för personregister upphör att gälla vid utgången av , är det även nödvändigt att granska de register som inte regleras i författning. Av särskild betydelse i det avseendet är Regeringsrättens och kammar- rätternas målregister (Find-It). är det viktigt att överväga hur domstolarna och nämnder- na skall kunna utnyttja möjligheterna till informationsbehandling och informationsöverföring för att ytterligare effektivisera inom respektive verksamhetsområde. En särskild utredare tillkallas för att kartlägga användningen av per- sonregister och annan behandling av personuppgifter i verksamhet vid de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna samt hyres- och arrendenämnderna. Även frågan om gallring och arki- vering av ADB-material i detta sammanhang skall utredas. Personre- gister och annan behandling av personuppgifter i inskrivningsmyndig- heternas verksamhet omfattas dock inte av utredarens uppdrag. Det- samma gäller behandling av personuppgifter i tingsrätternas boupp- teckningssystem samt i sjöfartsregistret och företagsinteckningsregist- Utredaren skall föreslå de författningsändringar och andra regler som bedöms vara motiverade. En utgångspunkt för utredningsarbetet skall vara att skapa enkla och tydliga regler som är anpassade efter den tekniska utvecklingen. En an- nan viktig utgångspunkt skall vara att anpassa regleringen av behand- ling av personuppgifter så att den tillgodoser behovet av ett effektivt IT-stöd i mål- och ärendehanteringen. Av betydelse är därvid att det in- om regelverket ges möjligheter att utveckla datorsystem som underlät- tar utbytet av information såväl inom och mellan domstolar som mellan domstolar och myndigheter inom rättsväsendet, parter och andra som berörs av ett mål eller ärende. Utredaren skall även beakta möjligheter- na för domstolarna och nämnderna att tillämpa en samman- hängande elektronisk mål- och ärendehantering. Utredaren skall i detta sammanhang också analysera vad som krävs för domstolarnas interna administration, t.ex. ekonomiadministration. I 2 kap. 3 § regeringsformen anges att varje medborgare, i den ut- sträckning som närmare anges i lag, skall skyddas mot att den personli- ga integriteten kränks genom registrering av uppgifter med hjälp av automatisk databehandling. Denna princip kommer även till uttryck i dataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen. Utredaren skall i enlig- het härmed beakta att en reglering av domstolarnas och nämndernas behandling av personuppgifter måste utformas på ett sådant sätt att en- skildas rätt till personlig integritet skyddas. Det kan på goda grunder antas att det finns ett behov av särregler för domstolarnas och nämndernas verksamheter. Regleringen av be- handlingen av personuppgifter bör emellertid så långt det är möjligt ut- formas i överensstämmelse med personuppgiftslagens bestämmelser. Givetvis får regleringen inte strida mot dataskyddsdirektivet. Utredaren har stor frihet att ta upp andra frågor som anknyter till detta område och där så bedöms vara angeläget lämna förslag på lös- ningar. Särskilda bestämmelser om sekretess för uppgifter hos domstolarna återfinns bl.a. i 12 kap. sekretesslagen (1980:100). Dessa bestämmelser innebär i korthet följande. I förekommande fall följer sekretessen med till domstolen. Domstolen har sedan att vid skilda tillfällen under pro- cessen pröva om sekretessen skall bestå eller inte, exempelvis vid en förhandling eller när målet eller ärendet avgörs. För uppgifter vid dom- stolarna gäller emellertid ingen enhetlig sekretess. De sekretessbe- stämmelser som i förekommande fall blir tillämpliga i olika måltyper kan skilja sig åt vad avser det intresse som sekretessen skall skydda. Därtill innebär vissa sekretessbestämmelser absolut sekretess medan andra sekretessbestämmelser är utformade så att presumtionen är att uppgifterna är offentliga. Detta förhållande kan innebära såväl rättsliga som praktiska pro- blem vid en utökad hantering av personuppgifter på automatiserad väg. Det förhållandet att många uppgifter i domstolarna inte omfattas av sekretess över huvud taget kan även innebära problem från integritets- synpunkt när allt fler uppgifter samlas i datorsystem med omfattande sökmöjligheter. Utredaren skall med detta som utgångspunkt undersöka om det finns behov av att ändra eller komplettera de bestämmelser i sekretesslagen som gäller uppgifter vid domstolarna eller föreslå rätts- liga begränsningar av domstolarnas och därmed allmänhetens sökmöj- ligheter. Utredaren skall i ett delbetänkande redovisa sina förslag när det gäller Regeringsrättens och kammarrätternas mål- register samt övrig behandling av personuppgifter som påverkas av att datalagen helt upphör att gälla . Uppdraget i öv- rigt skall redovisas . Utredaren skall i enlighet med 14 § kommittéförordningen (1998:1474) redovisa de eventuella ekonomiska konsekvenserna av de förslag som läggs fram. Utredaren skall hålla sig underrättad om Of- fentlighets- och sekretesskommitténs arbete (Ju 1999:06 ). (Ju 2000:08) Domstolens/nämndens data- ansvarige eller motsvarande Förfrågan om personregister vid domstolar och nämnder Regeringen beslutade (direktiv 2000:74) att till- kalla en särskild utredare för att granska regleringen och användningen av personregister eller annan behandling av personuppgifter i verksam- het vid de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomsto- larna samt hyres- och arrendenämnderna. Utredaren skall föreslå den författningsreglering som behövs för den framtida behandlingen av personuppgifter. Särskild utredare är undertecknad kammarrättslagman . Utredningen har tagit sig namnet Domstolsdatautred- ningen (Ju 2000:08). Utredningens uppdrag skall vara slutfört . skall utredningen emellertid lämna ett delbe- tänkande i vilket den skall redovisa förslag till de rättsliga åtgärder som behöver vidtas för att befintliga verksamhetsstöd m.m. skall kunna an- vändas även efter , då datalagen (1973:289) en- ligt övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen (1998:204) helt upphör att gälla. För att kunna kartlägga användningen av personregister i de aktuella verksamheterna behöver utredningen en komplett sammanställning av de personregister som används vid domstolarna och nämnderna. Utredningen ber därför om hjälp med insamlingen av denna informa- tion. Det material som behövs och som utredningen gärna ser att dom- stolarna och nämnderna bistår med är följande. Förteckning enligt 7 a § datalagen över samtliga personregister som domstolen eller nämnden ansvarar för. Beskrivning av ADB-register enligt 15 kap. 11 § sekretesslagen (1980:100). Kopior av tillstånd från Datainspektionen avseende personregister som används vid domstolen eller nämnden (såväl grundbeslut som eventuella senare ändrings- eller tilläggsbeslut). Med hänsyn till den begränsade tid som utredningen har till sitt förfo- gande för att lämna delbetänkandet, är det av stor vikt att informationen erhålls skyndsamt. Tack på förhand. Materialet bör skickas till: .