sou · GPB311d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Med en näringsbetingad andel avses enligt 24 kap. 16 § inkomst- skattelagen (1999:1229), IL, en andel som är kapitaltillgång hos ägarföretaget om någon av följande förutsättningar är uppfylld: 1.Det sammanlagda röstetalet för ägarföretagets andelar vid be- skattningsårets utgång i det företag som andelen avser mot- svarar eller mer av röstetalet för samtliga andelar i företaget (röstvillkoret). 2.Det görs sannolikt att innehavet av andelen betingas av rörelse som bedrivs av ägarföretaget eller av företag som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå det nära (betingandevillkoret). Ett rörelsedrivande aktiebolag beskattas för utdelning på kapital- placeringsandelar men inte på näringsbetingade andelar. Skälet för skattefriheten för utdelning på näringsbetingade andelar är att beskattning av en rörelsevinst i fler än två led – en gång på bolags- nivån och en gång på ägarnivån – skall undvikas. Någon mot- svarande reglering för kapitalvinster finns inte. För ett rörelse- drivande aktiebolag är således utdelningar på näringsbetingade andelar skattefria medan kapitalvinster på sådana andelar beskattas. I fråga om kapitalplaceringsandelar beskattas såväl utdelningar som kapitalvinster. Beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar kallas i det följande för BKN. Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. 1.2För- och nackdelar med BKN I sådana fall då en kapitalvinst inte har kunnat undvikas genom skatteplanering leder BKN till en kostnad för överlåtelser med vinst av dotter- och intresseföretag mellan parter som inte ingår i samma koncern. Det beror på att en överlåtelse av andelar i ett företag som stigit i värde medför att ett skatteled tillkommer som inte skulle finnas förutan överlåtelsen. Det uppkommer en dubbelbeskattning i bolagssektorn. Totalt sett, dvs. om hänsyn tas även till beskattning i ägarledet, blir det en trippelbeskattning. Detta är tydligt om det överlåtna företaget har stigit i värde på grund av att beskattade vinster plöjts ned i rörelsen. Utöver rörelsebeskattning hos det företaget beskattas ju även, hos det avyttrande företaget, den värdestegring på andelarna som vinsterna medfört. Dubbelbeskattning i bolagssektorn uppkommer emeller- tid även om andelarna stigit i värde på grund av förväntningar om framtida rörelsevinster. Beskattningen av andelsvinsten kommer i detta fall att följas av en senare beskattning hos det överlåtna företaget när vinsterna uppkommer. Saken kan uttryckas så att värdestegringen består av nuvärdet av förväntade ökade vinster i företaget jämfört med förväntningarna när andelarna anskaffades. Vinsterna är nettovinster efter bolagsskatt, vilket innebär att även nuvärdet och därmed andelsvinsten är ett bolagsbeskattat värde. Det anförda behöver nyanseras något. Teoretiskt sett motsvaras en kapitalvinst på andelar i ett företag av en kapitalförlust i ett senare led i ägarkedjan när värdet har delats ut. Denna förlust ligger emellertid normalt i en obestämd framtid, vilket medför att i praktiken nuvärdet av tillhörande skatteavdrag i allmänhet är mer eller mindre försumbart. Dessutom finns det en praxis avseende avdrag för förlust på näringsbetingade andelar som kan medföra att avdrag överhuvudtaget inte medges för en framtida förlust på andelarna i det överlåtna företaget. Enligt min uppfattning är det med hänsyn till dessa omständigheter befogat att säga att BKN medför att ett extra skatteled tillkommer. Skattekostnaden för företagsöverlåtelser i sådana fall då den inte kan undvikas genom skatteplanering motverkar omstruktureringar i näringslivet. Nyss talades om fall då en kapitalvinst inte kunnat undvikas genom skatteplanering. Denna precisering har gjorts därför att det tycks förhålla sig så att koncernerna genom skatteplanering i Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. betydande utsträckning kan undvika att behållna vinster och förväntningsvärden hos ett företag som skall säljas leder till en kapitalvinst på andelarna. finns det ett incitament att ta fram kapitalförluster. En grundläggande svårighet är att förhindra att ett värde, som fanns vid förvärvet av det ägda företaget, förs bort från detta utan att omkostnadsbeloppet sänks. Detsamma gäller i fråga om ett tillskjutet värde, som höjt omkostnadsbeloppet på andelarna. Det är här fråga om en komplicerad problematik. Även om man kunde hitta teoretiskt korrekta lösningar skulle sannolikt tillämpningen bli svår. har länge haft skattefrihet för kapitalvinster på s.k. participating holdings, den nederländska motsvarigheten till näringsbetingade andelar. Detta har lett till det välkända för- hållandet att många svenska internationella koncerner helt eller delvis äger den utländska delen av koncernen genom företag i . Också svenska dotterföretag till ett svenskt koncernmoderföretag kan ägas genom ett nederländskt holding- företag. Även i är kapitalvinster av denna typ skattefria, dock först om andelarna har innehafts . införde skattefrihet för utdelningar och kapitalvinster på samtliga andelar i bolagssektorn. Skattefriheten för kapitalvinster på motsvarigheten till näringsbetingade andelar i dessa stater skapar ett skattekonkurrenstryck mot . Vidare medför skattefriheten i vissa andra stater att ägar- strukturer kan skapas där vinster och förluster behandlas asym- metriskt. Ett svenskt eller utländskt rörelsedrivande företag som skall avyttras, C, kan t.ex. ägas av ett nederländskt holdingföretag, B, som ägs av det svenska koncernmoderföretaget, A. Om andelarna i ägarkedjan har stigit i värde, kan avyttringen ske utan att vinsten beskattas genom att B säljer andelarna i C. Har andelarna sjunkit i värde, kan A sälja andelarna i B med avdragsrätt för förlusten. BKN är således förenad med betydande nackdelar men har även fördelar. Den omständigheten att en kapitalvinst vid en försäljning av näringsbetingade andelar i ett företag med obeskattade vinster beskattas medför att handel med s.k. skalbolag inte aktualiseras inom bolagssektorn. Problematiken med skalbolag kan emellertid bemästras genom att ett avskaffande av BKN begränsas på lämpligt sätt (se avsnitt 2.7). Vidare motverkar BKN ränteavdragsarbitrage (se avsnitt 3.1). Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. Ett avskaffande av BKN kan leda till att dyrbarare tillgångar som producerats inom en koncern inför försäljning läggs in i dotter- företag i koncernen varefter dessa säljs i stället för själva till- gångarna. Tillgången kan även produceras hos det dotterföretag som avses säljas. Förfarandet, som kan kallas förpackning, medför att säljaren inte behöver skatta för vinsten. I gengäld förlorar köparen avdrag för värdeminskning. Parterna uppnår härigenom en räntefördel vid beskattningen jämfört med att själva tillgången överlåts. Det kan diskuteras om möjligheten till förpackningar skall ses som en fördel eller en nackdel med ett avskaffande av BKN. Ekonomiskt innebär den att i begränsad utsträckning hela näringslivet behandlas som en enhet vid beskattningen. Effekten påminner om hur mervärdesskatten fungerar. Min uppfattning är att mycket talar för att effekten är positiv för svensk ekonomi. Det skall nämnas att, för det fall att en motsatt bedömning görs, det är tekniskt problematiskt att motverka förpackningar. (Förpack- ningar behandlas i avsnitt 2.7.3.) Vidare kan ett avskaffande av BKN antas leda till att det blir vanligt att den legala strukturen för rörelse som bedrivs av en eller ett fåtal fysiska personer i bolagsform anordnas så att personerna innehar andelarna i ett holdingföretag som i sin tur innehar andelarna i det rörelsedrivande företaget. Vid en avveckling av verksamheten kan då holdingföretaget utan beskattning sälja det rörelsedrivande företaget om andelarna i detta har stigit i värde. Vid motsatt utfall kan de fysiska personerna sälja andelarna i holdingföretaget med avdragsrätt för förlusten. Visserligen kommer i det förra fallet vinsten att vara skattemässigt inlåst i holdingföretaget i den meningen att de fysiska personerna inte kan tillgodogöra sig vinsten utan beskattning. Eftersom beskattningen kan skjutas upp behandlas emellertid vinst- och förlustfallet asymmetriskt. Det är inte givet att detta är negativt. I de fall som diskuteras här är normalt andelarna i holdingföretaget kvalificerade, vilket medför att lyckade utfall leder till att utdelning eller kapitalvinst på andelarna i viss utsträckning tjänstebeskattas enligt de s.k. 3:12- reglerna. Någon motsvarighet (avdrag i inkomstslaget tjänst) finns inte för förlustfall. Beskattningen är därför asymmetrisk på så sätt att riskfyllda investeringar missgynnas i förhållande till invest- eringar med lägre risk (jfr SOU 1996:119, Lättnad i dubbel- beskattningen av mindre företags inkomster, s. 111 ff.). Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. aktuella asymmetrin kan minska 3:12-reglernas riskdiskriminerande effekt. Den nämnda strukturen har en anknytning till 3:12-reglerna även i ett annat hänseende, nämligen det inslag i dessa som kan kallas upphöranderegeln. Enligt denna upphör en andel att vara kvalificerad om den skattskyldige eller närstående inte har varit verksam i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller de fem föregående beskattningsåren. Det får antas att vid avvägningen av tidsperioden hänsyn har tagits till att verksamheten inte kunnat avyttras utan beskattning vare sig den innehafts direkt eller indirekt av det företag som de kvalificerade andelarna hänför sig till. Om BKN avskaffas, kommer som nämnts holdingföretaget i en struktur av det diskuterade slaget att kunna avyttra andelarna i dotterföretaget utan beskattning. Inte heller i detta sammanhang kan jag se att detta talar mot att avskaffa BKN. Möjligen kan 3:12- reglerna behöva justeras. Med hänsyn till att 3:12-reglerna ses över av Utredningen om reglerna för beskattning av ägare i fåmansföretag, m.m., Fi 1999:12, har jag emellertid inte gått in på om ett avskaffande av BKN bör medföra konsekvenser för dessa regler. har ett avskaffande av BKN inte ansetts möjligt på grund av risken för vissa förfaranden i syfte att undgå skatt, ränte- avdragsarbitrage (r-arbitrage). R-arbitrage genom utdelning går till på i princip följande sätt. Ett svenskt företag, som förväntar sig att gå med vinst på rörelsen , lånar upp ett i för- hållande till de förväntade årsvinsterna stort belopp. Räntan dras av mot vinsterna. Pengarna skjuts till som kapitaltillskott till ett lågbeskattat dotterföretag i utlandet, där de förräntas. Avkast- ningen delas ut till moderföretaget. Om moderföretaget inte beskattas för den mottagna utdelningen, blir resultatet att svensk bolagsskatt på hela eller en del av rörelsevinsten växlats ut mot den låga eller obefintliga skatten hos dotterföretaget. R-arbitrage genom utdelning motverkas av det s.k. jämförlig- hetsvillkoret i reglerna om skattefrihet för utdelningar på närings- betingade andelar i utländska företag. Dessa regler finns i 24 kap. 12–22 §§ IL. Villkoret innebär i huvudsak att mottagen utdelning på näringsbetingade andelar i ett utländskt företag beskattas, om Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. beskattningen hos det utländska företaget understiger av ett underlag beräknat enligt svenska regler. Avräkning mot den svenska skatten medges för schablonmässigt beräknad utländskt skatt. Man kan tänka sig r-arbitrage även genom avyttring. I stället för att avkastningen hos det utländska dotterföretaget förs över till moderföretaget genom utdelning avyttras andelarna i dotter- företaget. BKN motverkar denna form av r-arbitrage. Om BKN avskaffas, försvinner således skyddet mot r-arbitrage genom avyttring. Valutarisker, räntespreader och andra transaktionskostnader medför att det är tveksamt om r-arbitrage på marknadsmässig grund lönar sig (se Bilaga 4, Ränteavdragsarbitrage, som utarbetats av fil. R-arbitrage genom utdelning har varit möjliga genom dotterföretag i till följd av utformningen av det svensk-irländska skatteavtalet. Jag har förstått att arbitragen åtminstone i viss utsträckning saknade förankring i en affärsmässig verklighet, att det mer var fråga om att upprätta handlingar som skulle ge ett underlag för de skattemässiga yrkandena. En förutsättning för att en rättslig prövning av sådana för- faranden skall komma till stånd är att de upptäcks och att den bristande förankringen i verkliga ekonomiska förhållanden kan klarläggas. Detta kan vara svårt. Min uppfattning är att ett avskaffande av BKN utan att r-arbitrage genom avyttring system- mässigt motverkas på något annat sätt skulle kunna skapa problem för skatteadministrationen som inte kan lösas inom en rimlig resursram. Det föreligger också en påtaglig risk för att en sådan lösning skulle visa sig oförenlig med EU:s s.k. uppförandekod för företagsbeskattning, jfr avsnitt 4.3. Jag anser därför att ett avskaffande av BKN bör förenas med någon annan mekanism för att motverka r-arbitrage genom avyttring. 1.4Tänkbara åtgärder mot r-arbitrage En möjlighet kunde tänkas vara att begränsa avdragsrätten för finansieringskostnader avseende näringsbetingade andelar i utländska företag. Detta alternativ, liksom de som strax skall nämnas, motverkar r-arbitrage både genom utdelning och av- yttring. Lösningen är emellertid dålig både av näringspolitiska och Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. Näringspolitiskt därför att den skulle innebära en försämring av förutsättningarna för sverigebaserat internationellt företagande. Taxeringstekniskt därför att det inte går att på ett rättvisande sätt allokera lån till specifika investeringar. Regler som knyter lån till investeringar som har ett visst tids- mässigt samband med lånet kan lätt kringgås och får nyckfulla verkningar i stora koncerner med självständigt opererande finans- förvaltningar. Proportionering av lånen med ledning av tillgångs- värden är svårtolkat ur r-arbitragesynpunkt och möter mätproblem. Ett annat uppslag för att motverka r-arbitrage har varit att vidtaga någon beskattningsåtgärd om soliditeten i den utländska delen av en koncern är högre än i den svenska delen. Ytterligare ett uppslag har varit att svenska företag skulle beskattas för en försiktigt beräknad schablonmässig avkastning av utländskt kapital, som det kommer till uttryck i omkostnadsbeloppet för närings- betingade andelar i utländska företag, och från skatten få avräkna skatt som betalats i utlandet. Lösningar av detta slag bör emellertid avföras redan på grund av att de internationellt är alltför udda. De är även i övrigt förenade med svårigheter och nackdelar av olika slag. I 6 kap. 7 – 16 utom 12 och 14 §§ IL finns det bestämmelser som innehåller de s.k. cfc-reglerna (cfc står för controlled foreign company). Dessa regler går i sina grunddrag tillbaka på lagstiftning (prop. 1989/90:47, bet. 1989/90:SkU16, SFS 1989:1040). Regleringen är uppbyggd kring en distinktion mellan utländskt bolag och annan utländsk juridisk person än utländskt bolag. Med utländskt bolag avses enligt en huvudregel en utländsk juridisk person som beskattas i den stat där den hör hemma, om beskatt- ningen är likartad med den som gäller för svenska aktiebolag. Huvudregeln kompletteras av en schablonregel. Enligt denna anses som utländskt bolag alltid en utländsk juridisk person som hör hemma och är skattskyldig till inkomstskatt i någon av vissa uppräknade stater med vilka har ingått skatteavtal (de avtalsstater som har uteslutits är , , , och ). Förutsättningar är att personen har hemvist i staten enligt avtalet och omfattas av avtalets regler om begräns- ning av beskattningsrätten. Cfc-beskattning kan ske hos en obegränsat skattskyldig fysisk eller juridisk person som är delägare i en annan utländsk juridisk person än ett utländskt bolag och som, förenklat uttryckt, innehar Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. andelar med av kapitalet eller rösterna i personen. Andelar med minst eller rösterna skall innehas av obegränsat skattskyldiga. Beskattningen innebär att delägaren beskattas för sin andel av ett överskott hos personen oberoende av om beloppet tas ut ur denna eller ej. Ett underskott hos personen får däremot inte dras av mot andra intäkter hos delägaren utan endast vid beräkningen av personens resultat det följande beskatt- ningsåret (14 kap. 11 § IL). Av cfc-regleringen följer att ett aktiebolag som innehar närings- betingade andelar i ett lågbeskattat utländskt företag normalt skall beskattas för sin andel av dettas resultat. Det innebär att något problem med r-arbitrage normalt inte uppkommer, eftersom arbitraget motverkas av cfc-beskattning. Cfc-reglerna är emellertid, av skäl som inte framgår av förarbetena, inte tillämpliga vid indirekt ägande genom utländska företag (se avsnitt 3.1). Detta medför att cfc-beskattning inte kan ske av inkomster hos sådana utländska företag i en svensk koncern som är dotterföretag till ett utländskt företag. I praktiken skulle därför cfc-regleringen i dess nuvarande utformning inte effektivt motverka r-arbitrage. Min uppfattning är att det enda verkliga alternativet till BKN för att motverka r-arbitrage genom avyttring är att cfc-reglerna ändras. Lösningen tar hand även om r-arbitrage genom utdelning varför, om denna lösning väljs, jämförlighetsvillkoret i reglerna om utdelning på näringsbetingade andelar i utländska företag kan tas bort. Detta är en betydande fördel. Villkoret får till stor del sitt innehåll genom uttalanden i förarbetena och till viss del även i praxis. En utförlig lagreglering skulle bli komplicerad, eftersom den måste hantera förhållanden för de olika nivåer av utländska dotterföretag som kan förekomma. Att villkoret inte redan skapat allvarliga tillämpningsproblem torde främst bero på att utredningssvårigheter i förening med lagregleringens vaga utformning gjort det problematiskt för skatteförvaltningen att ifrågasätta företagens deklarationer på denna punkt. Två alternativ för ändring av cfc-reglerna kan ställas mot varandra. Gemensamt för dessa är att räckvidden utsträcks till att omfatta även indirekt ägande. Också inkomster hos ett utländskt företag som ägs av en svensk fysisk eller juridisk person genom ett eller Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. flera andra utländska företag skall således kunna beskattas. Det ena alternativet (Alt. 1) anknyter till de gällande cfc-reglerna på så sätt att den utländska beskattningen av hela inkomsten hos det utländska företaget avgör om cfc-beskattning skall kunna ske. Om cfc-beskattning skall ske är det också hela inkomsten som beskattas hos delägaren. I det andra alternativet (Alt. 2) inriktas regleringen på intäkter av passiv verksamhet hos det utländska företaget, t.ex. ränteintäkter. Detta begränsar den administrativa bördan för företagen och skatteförvaltningen av att cfc-regleringen utvidgas till att omfatta även indirekt ägda utländska företag och ökar inte skattekostnaden för företag med producerande verksamhet i lågskattestater. I vissa fall av skadlig skattekonkurrens skall dock cfc-beskattning kunna ske även av aktiv verksamhet. Från fiskal synpunkt har Alt. 1 fördelen att det begränsar utbytet av att genom felaktiga internpriser föra över inkomst till koncernföretag i lågskattestater. Den kvantitativa betydelsen av detta är emellertid oklar. Fokus bör enligt min mening i stället sättas på frågan om företagens syn på som hemland för moderföretaget och huvudkontoret. En del företag, inte minst stora svenska internationella koncerner, skulle kunna uppfatta saken så att avskaffandet av BKN inte betyder så mycket för dem, därför att de redan innehar sin internationella organisation genom nederländska holdingföretag eller därför att de ser möjligheten att etablera holdingföretag t.ex. i , eller . ökar Alt. 1 skattebelastningen på koncerner som har rörelsedrivande dotterföretag i lågskattestater. Det torde också vara ofrånkomligt att Alt. 1 leder till en besvärlig tillämpning både för företagen och skatteförvaltningen. Inter- nationellt är cfc-system med endast något enstaka undantag, bort- sett från tekniska aspekter, utformade i huvudsak enligt Alt. 2. Min bedömning är att Alt. 1 inte bör införas. En modell för Alt. 2 utvecklas i kap. 3. Alternativet benämns i fortsättningen CfcN. Modellen innebär i huvudsak följande. Personer hos vilka cfc-beskattning skall kunna ske Cfc-beskattning skall kunna ske hos en skattskyldig fysisk eller juridisk person, A, som tillsammans med personer i intresse- Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. gemenskap med A direkt eller indirekt genom en eller flera utländska juridiska personer innehar andelar i en utländsk juridisk person med av kapitalet. Vid ett indirekt delägande i en utländsk juridisk person skall delägarens andel av kapitalet i personen anses utgöras av produkten av kapitalandelarna i varje led av ägarkedjan. Intäkter av passiv verksamhet Som intäkter av passiv verksamhet skall anses 1.mottagen utdelning, om denna skulle ha varit skattepliktig om den erhållits av ett svenskt aktiebolag, 2.mottagen ränta på andra fordringar än fordringar för varor och tjänster som den utländska juridiska personen sålt till köpare som inte är i intressegemenskap med personen, 3.ersättning på grund av upplåtelse av nyttjanderätt till materiella eller immateriella tillgångar, 4.ersättning på grund av överlåtelse av nyttjanderätt till materiella eller immateriella tillgångar, 5.en positiv skillnad mellan kapitalvinster och kapitalförluster på värdepapper, om dessa skulle ha varit skattepliktiga respektive avdragsgilla om de gjorts av ett svenskt aktiebolag, och 6.ersättning på grund av överlåtelse av andra värdepapper än sådana som avser fordringar som anges vid 2, om ersättningen skulle ha utgjort intäkt av näringsverksamhet om den erhållits av ett svenskt aktiebolag. Lågbeskattade intäkter av passiv verksamhet Intäkter av passiv verksamhet hos en utländsk juridisk person skall anses lågbeskattade om de i andra stater än inte beskattas eller beskattas efter regler som medför en lindrigare beskattning än den beskattning som skulle ha skett om av intäkterna utgjort överskott av näringsverksamhet för ett svenskt aktiebolag. Som utländsk skatt på en intäkt av passiv verksamhet skall anses den tillämpliga nominella skattesatsen multiplicerad med ett belopp som, normalt, motsvarar intäkten. Frågan om ett avskaffande av beskattningen av kapitalvinster .. Intäkter av passiv verksamhet skall inte anses lågbeskattade, om den utländska juridiska personen hör hemma i en stat på en vit lista, intäkterna har uppkommit i verksamhet i den staten, vid ett fast driftställe i en annan stat på den vita listan vars inkomster beskattas i den stat där personen hör hemma eller vid ett fast driftställe i , och intäkterna har beskattats med den inkomstskatt som normalt tillämpas på juridiska personer i den stat eller de stater till vilka intäkterna är hänförliga. Intäkterna av passiv verksamhet skall stå i en viss relation till de totala intäkterna Cfc-beskattning skall ske endast om lågbeskattade intäkter av passiv verksamhet överstiger såväl av personens totala intäkter som av de genomsnittliga totala intäkterna under denna och den föregående beräkningsperioden. Delägaren skall som intäkt av näringsverksamhet ta upp sin andel av av lågbeskattade intäkter av passiv verksamhet under beskattningsåret för den utländska juridiska personen till den del de överstiger såväl av personens totala intäkter under beräk- ningsperioden som av de genomsnittliga totala intäkterna under denna och den föregående beräkningsperioden. Delägaren skall ha rätt att i stället ta upp sin andel av resultatet av hela verksamheten hos den utländska juridiska personen, om detta kan beräknas tillförlitligt. Ett underskott skall inte medföra rätt till avdrag. När ett överskott tas upp, skall delägaren få avräkna skatt hos den utländska juridiska personen.