sou · GPB311d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Generellt gällande förmåner, som participation exemption i , skall däremot inte beaktas, varför sådana förmåner i sig inte medför cfc-status. Ett utländskt företag undviker alltid cfc-status om det i sin hemviststat är underkastat en beskattning efter en effektiv skatte- sats som uppgår till minst 3/5 av den finska bolagsskattesatsen. Det finska cfc-systemet kan åskådliggörs med följande grafiska bild: Är bolaget kontrollerat av finska personer? Härrör bolagets inkomster huvudsakligen från (a) industriell eller (b) annan därmed jämförbar produktion som bedrivits i bolagets hemviststat eller (c) rederiverksamhet eller (d) viss försäljnings- eller marknadsföringsverksamhet? Är bolagets hemviststat en stat med vilken Är statens allmänna skattesats lägre än i dvs. (X )? Är bolagets effektiva skattesats Har bolagets utnyttjat eventuella Det franska skattesystemet bygger på territorialprincipen, dvs. bolagsskatt tas endast ut på inkomster som härrör från i bedriven verksamhet. I hemmahörande företag beskattas dock för såväl inhemska som utländska passiva inkomster som royalty, ränta och – om inte skattebefriad – utdelning. Ett företag anses hemmahörande i om det har sitt säte där eller om den verkliga ledningen utövas där. Bolagsvinst och utdelning beskattas enligt ett avräkningssystem. Härutöver finns också regler enligt vilka utdelning i vissa fall är skattefri. Standardskattesatsen för bolag är 33 1/vartill normalt kommer två tilläggsskatter (varav en är tillfällig). Tilläggsskatterna utgår vardera av den normala bolagsskatten (vilket inkluderar standardskattesatsen och en reducerad skattesats om på vissa kapitalvinster). är vidare skyldiga att erlägga en årlig minimiskatt om minst 5 000 FRF och högst 150 000 FRF, beroende på företagets omsättning. Minimiskatten får avräknas från årets och de två efterföljande årens bolagsskatt. som delar ut sådana vinstmedel som inte varit föremål för normal fransk bolagsskatt skall erlägga kompletterings- skatt (précomte). Ett franskt företag är berättigat till ett skattetillgodohavande (avoir fiscal) uppgående till av mottagen nettoutdelning. För att rätt till avoir fiscal skall föreligga måste det utdelande företaget dels ha sitt huvudkontor i , dels vara skattskyldigt till fransk bolagsskatt. I icke hemmahörande utdelningsmottagare är be- rättigade till skattetillgodohavande endast om detta följer av bestämmelserna i ett skatteavtal. I sådana fall inräknas skattetill- godohavandet i utdelningen och källskatt tas ut på hela beloppet. Källskatt tas inte ut på utdelning som franska bolag betalar till en i hemmahörande andelsägare. Om emellertid utdel- ningen betalas av vinster som inte belastats med full bolagsskatt skall det utdelande företaget erlägga kompletteringsskatt. Betalas utdelningen med skattefria vinster tas kompletteringsskatt ut med 9/29 av lämnad utdelning. Detsamma gäller om den utdelade vinsten underkastats full bolagsskatt, men utdelningen ägt rum senare än efter det att vinsten intjänats. Har bolagsskatt tagits ut på den utdelade vinsten men efter en reducerad skattesats tas kompletteringsskatt ut med ett belopp motsvarande skillnaden mellan full bolagsskatt och den reducerade bolagsskatt som faktiskt erlagts. Investeringsbolag, holdingbolag och bolag som begär konsoliderad beskattning är undantagna från reglerna om kompletteringsskatt. som uppbär utdelning kan välja att undanta av utdelning från bolags- och tilläggsskatterna. Denna valmöjligheter föreligger dock endast om det mottagande företaget innehar andelar i det utdelande företaget motsvarande av dess andelskapital, eller har anskaffat andelarna i det utdelande företaget för minst 150 miljoner FRF, och har registrerat eller deponerat andelarna i det utdelande bolaget hos en av skattemyndigheten godkänd inrättning (vanligtvis en kommersiell bank), och lämnat en förklaring av innebörd att det kommer att inneha andelarna . I de fall skattefrihet enligt ovan föreligger skall det mottagande företaget ta upp av den uppburna utdelningen som skatte- pliktig inkomst. Vidareutdelas sådan skattefri utdelning som uppburits från franska bolag skall kompletteringsskatt erläggas, men den får kvittas mot den kompletteringsskatt som tagits ut på den ursprungliga utdelningen. På utdelning till ett utländskt företag tas källskatt ut . Utdelning till ett sådant EU-företag som anges i bilaga till moder- dotterbolagsdirektivet och som av ägt av det utdelande företagets kapital är dock befriad från källskatt. Kapitalvinster beskattas som vanlig inkomst och det oavsett inne- havstidens längd. Kapitalvinst som uppkommit vid avyttring av andel i dotterbolag som innehafts beskattas emellertid efter en reducerad skattesats om (22,inkl. två tilläggsskatter om vardera, dvs. + (x x 2)) om vinsten redovisas i en särskild reserv för långsiktiga innehav. Ränta på lån som tagits för att förvärva andel i utländsk juridisk person är i regel avdragsgill, oavsett om utdelning på andelarna är skattefri. Som ett undantag från territorialprincipen kan ett franskt skatte- subjekt bli beskattat för inkomster från ett av franska ägare kontrollerat företag, som är etablerat i ett skatteparadis. Dessa cfc- regler ändrades väsentligt 1993 och tillämpas olika beroende på om det utländska företaget bildades före eller efter . Cfc-reglerna är tillämpliga om en fransk juridisk person efter har etablerat ett fast driftsställe i en lågskattestat eller, direkt eller indirekt, förvärvat av andelskapitalet eller andelar värda minst 150 miljoner FRF i ett utländskt företag (eller koncern) i en lågskattestat. För förvärv som skett före gäller t.o.m. äldre cfc-regler, vilka innefattar ett krav på att ägandet skall uppgå till av andelskapitalet. Ägandet bedöms normalt med utgångspunkt i läget vid utgången av det utländska företagets räkenskapsår, vissa särregler finns dock för att motverka att andelar tillfälligt avyttras i samband med ett räkenskapsårs utgång. Understiger ägarandelen vad som ovan anges är cfc-reglerna i princip inte tillämpliga. Enligt anvisningar till cfc-reglerna kan dock skatteflyktsregler i stället bli tillämpliga i vissa fall (t.ex. om tio franska bolag vardera äger av andelarna i ett utländskt företag i en lågskattejurisdiktion). En stat anses som en lågskattestat om beskattningen av där hemmahörande företag är minst 1/3 lägre än den beskattning som skulle ha ägt rum enligt franska beskattningsregler. Vid jämförelsen mellan den franska och utländska skatten utgår man från den franska standardskattesatsen om 33 1/(tilläggsskatterna beaktas inte). Cfc-beskattningen sker med tillämpning av vanliga interna franska regler, vilket bl.a. innebär att tilläggsskatterna tas ut. Cfc- inkomsten beskattas dock separat från det franska skattesubjektets övriga inkomster så att eventuella underskott inte kan påverka beskattningsunderlaget. Förutsatt att den underliggande utländska bolagsskatten är likartad fransk bolagsskatt får den avräknas. Cfc-reglerna tillämpas emellertid inte på alla förmånsregimer. De är t.ex. inte tillämpliga på sådana utländska förmånsregimer som är omfattar verklig industriell och kommersiell verksamhet och som i princip är begränsade till att gälla under högst (som inte kan förlängas). Cfc-reglerna gäller inte heller utländska företag som primärt bedriver industriell eller kommersiell verksamhet och som har sin huvudsakliga avsättning på den lokala marknaden. Begreppet den lokala marknaden innefattar cfc- staten och den omedelbara geografiska omgivningen eller, om det är fråga om en OECD-stat, endast den aktuella staten. Cfc-reglerna är i princip också tillämpliga på utländska holding- bolag som medges skattefrihet för kapitalvinster eller som uppbär annan inkomst än utdelning. Oavsett detta medges vid cfc- beskattningen i hemmahörande delägare skattefrihet för utdelning som uppburits av det utländska holdingbolaget till den del denna kan sägas vara hänförlig till denna delägare. Ett villkor för skattefriheten är att utdelningen skulle ha varit skattefri om den hade uppburits direkt av den cfc-beskattade delägaren. Förluster som uppkommit i ett cfc-bolag får sparas och utnyttjas mot framtida vinster i samma cfc-bolag. Detta gäller dock endast förluster som uppkommit då de franska cfc-reglerna varit tillämpliga på företaget. Förluster får också föras bakåt i tiden och utnyttjas mot tidigare års cfc-inkomster. beskattar företag hemmahörande i för all inkomst oavsett varifrån den härrör. Ett företag anses hemmahörande i om företaget är bildat enligt nederländsk lag eller har sin verkliga ledning där. Bolagsvinst och utdelning beskattas enligt det klassiska systemet. Bolagsskattesatsen uppgår till . Utdelning från ett nederländskt företag är skattefri om det mot- tagande nederländska företaget äger av det utdelande företagets andelskapital och fråga inte är om lagerandelar (s.k. participation exemption). Är andelsinnehavet betingat av affärs- mässiga skäl eller om det ligger i allmänhetens intresse kan skatte- frihet föreligga även om innehavet understiger . För att utdel- ning från ett utländskt företag skall vara skattefri krävs härutöver att fråga inte är om en portföljinvestering samt att det utdelande företaget är underkastat statlig vinstskatt – oavsett skattesats – i den stat det är hemmahörande. Nederländsk skattelagstiftning innehåller bestämmelser som syftar till att förhindra att reglerna om participation exemption missbrukas. Enligt dessa bestämmelser medges inte skattefrihet för utdelning på andelar i ett sådant utländskt passivt koncerninternt finansbolag som utdelningsmottagaren beviljat lån som han sedan skrivit ned och skattemässigt dragit av. Skattefrihet medges inte heller för utdelning på andelar i ett bolagiserat fast driftställe om utdelningsmottagaren skattemässigt dragit av förluster som upp- kommit i det tidigare fasta driftstället. Reglerna om participation exemption är inte heller tillämpliga då utdelning som erhållits på andel som förvärvats i samband med en fusion eller fission om kapitalvinst som uppkommit vid denna omorganisation var skattefri. Utdelning som överstiger den skatte- fria kapitalvinsten är dock skattefri. Är det tveksamt om skattefrihet föreligger kan förhandsbesked begäras. I förhandsbeskeden anger de nederländska skattemyndig- heterna normalt att reglerna om participation exemption är tillämpliga endast om av investeringen i de utländska andelarna är finansierad med eget kapital, trots att några särskilda kapitaliseringskrav formellt inte uppställs. På utdelning till ett utländskt företag tas källskatt ut . Är det företag som uppbär utdelningen hemmahörande i ett EU- land och innehar det andelar motsvarande av röstetalet tas ingen källskatt ut om denna andra stat har motsvarande regler i förhållande till . Vidare är utdelning till ett sådant EU-företag som anges i bilaga till moder-dotterbolagsdirektivet och som av ägt av det utdelande företagets kapital befriad från källskatt. Kapitalvinst vid försäljning av andelar i dotterföretag är skattefri under förutsättning att mottagen utdelning på andelarna skulle ha varit skattefri enligt reglerna om participation exemption. Kapital- vinster som inte är skattefria inkluderas i rörelseinkomsten och beskattas med den vanliga bolagsskatten. Kostnader avseende förvärv av andel i ett företag är avdragsgilla endast om de, direkt eller indirekt, genererar beskattningsbar inkomst i . Detta innebär att kostnader för att för- värva andel i en utländsk juridisk person inte är avdragsgilla medan förvärv av nederländska företag torde vara det, såvida inte det företaget i sin tur, direkt eller indirekt, innehar utländska andelar (då endast en pro rata del blir avdragsgill). Ränta på lån som tagits före ett förvärv anses ha samband med förvärvet om den skattskyldige inte visar annat. För att räntekostnader skall vara avdragsgilla krävs således att ett företag kan visa att ett förvärv av ett utländskt dotterföretag (helt eller delvis) har finansierats med eget kapital. För nederländska holdingbolag finns det dock en alternativ väg. De kan nämligen välja att beräkna ett s.k. tillgängligt kapital, dvs. hur stor del av det egna kapitalet som är tillgängligt för investeringar i andelar i utländska bolag. Till den del det vid ingången av räkenskapsåret tillgängliga kapitalet täcker kostnaden för de förvärvade utländska andelarna anses några icke avdragsgilla kostnader inte ha uppkommit. ett holdingföretag tillämpar denna regim måste ett startvärde fastställas för att det tillgängliga kapitalet skall kunna beräknas. Startvärdet anses vara den till hänförliga delen av det egna kapitalet, vilket är tillgängligt för att finansiera förvärv av nya utländska dotterbolag. Startvärdet är en viss andel av det belopp med vilket bolagets egna kapital, i skattehänseende, vid ingången av detta första år överstiger summan av det bokförda värdet av (direkt och indirekt ägda) utländska dotterbolag, lån vars ränta berättigar till avräkning av utländsk skatt, vissa skattefria reserver och i utländska filialer investerat eget kapital. Det tillgängliga beloppet skall sedan ökas med kontanta intäkter av emissioner, kontant utdelning, den skattemässiga vinsten för det aktuella året, intäkter från avyttring av (direkt eller indirekt ägda) utländska andelar till den del dessa andelar finansierats med eget kapital, eget kapital som överförts från ett utländskt fast driftställe samt återbetalning av lån som holding- bolaget lämnat till ett utländskt subjekt och för vars ränta avräkning av utländsk skatt medges till den del lånet finansierats med eget kapital. Det årliga beloppet skall vidare minskas med summan av kontant utdelning som bolaget lämnat, återbetalat andelskapital, erlagd nederländsk bolagsskatt, den del av det egna kapitalet som är hänförligt till utländska fasta driftställen och lån som lämnats till ett utländskt subjekt och för vars ränta bolaget är berättigat till avräkning av utländsk skatt. Den ovan beskrivna regimen innehåller också en substance- over-form-bestämmelse enligt vilken ett förvärv – oavsett att det ryms inom tillgängligt kapital – skall anses vara lånefinansierat om det finns klara indikationer på att så är fallet. På motsvarande sätt är denna regim inte tillämplig i fall då det är uppenbart att ett förvärv av utländska andelar i sin helhet finansierats med eget kapital (t.ex. på grund av att det nederländska holdingbolaget gjort en emission). Ränta på koncerninterna lån som är hänförlig till vissa transaktioner är inte avdragsgill såvida inte den skattskyldige kan göra sannolikt att såväl transaktionen som lånet är kommersiellt motiverade eller att räntan blivit beskattad hos mottagaren med en med nederländsk skatt jämförbar skatt. Nederländsk lagstiftning innehåller inga cfc-regler. beskattar bolag hemmahörande i för all inkomst oavsett varifrån den härrör. Ett bolag som är bildat enligt norsk lag och som har sitt huvudkontor i anses hemmahörande där. Bolags förhållande till den norska aktiebolagslagen, dess plats för registrering etc. är emellertid inte avgörande för bedömningen om det skall anses hemmahörande i . Vid osäkerhet om ett bolag skall anses hemmahörande i har det betydelse om den verkliga ledningen på styrelsenivå utövas i . På bolagsinkomster (inklusive vinster) tas statlig inkomstskatt ut efter . Utdelning till i hemmahörande/bosatta skattskyldiga beskattas enligt ett avräkningssystem, se vidare nedan. Vid beskattning av utdelning från ett i hemmahörande bolag till en i hemmahörande delägare tillämpas ett avräkningssystem. Enligt detta skall bruttoutdelningen inräknas i det mottagande företagets skattepliktiga intäkt. Avräkning medges härefter för erlagd bakomliggande bolagsskatt. Skatt för vilken avräkning inte kunnat erhållas ett visst år, får avräknas under de efterföljande 10 åren. För att förhindra att obeskattade vinster delas ut tas en kompletteringsskatt ut. Kompletteringsskatten tas ut om det utdelande företagets egna kapital vid räkenskapsårets slut, på grund av lämnad utdelning, är lägre än summan av företagets inbetalda andelskapital (inklusive eventuell överkurs), obeskattade reserver samt en beräknad egenkapitalandel av den positiva nettoskillnaden mellan bokförda värden och skattemässiga värden av balansposter. På utdelning från ett utländskt dotterföretag tas vanlig bolags- skatt ut. Om det norska moderföretaget vid utgången av det beskattningsår utdelningen uppbärs innehar av andelarna och röstetalet i det utländska dotterföretaget, medges moderföretaget avräkning för utländsk källskatt och den under- liggande bolagsskatten. Avräkning kan även medges för av dotter- dotterföretag erlagd underliggande bolagsskatt. Sådan avräkning förutsätter dock att moderföretaget – genom det utdelande dotter- företaget – indirekt innehar av andelarna i dotter- dotterföretaget, att dotterföretaget och dotter-dotterföretaget är hemmahörande i samma stat samt att dotter-dotterföretaget har lämnat utdelning till det utdelande dotterföretaget. Kravet på ägande skall vara uppfyllt vid utgången av det beskattningsår då moderföretaget uppbär utdelningen. Avräkning för underliggande skatt medges – efter yrkande där- om i självdeklarationen – för sådan skatt som dotterföretag eller dotter-dotterföretag erlagt under det år utdelningen hänför sig till och skatt som erlagts under något av de föregående fyra åren. På utdelning till utländskt företag tas en källskatt om ut. Lägre skattesats kan följa av skatteavtal. Kapitalvinst vid avyttring av andelar i norska företag beräknas enligt RISK-metoden (Regulering av aksjers Inngangsverdi med Skattlagt Kapital). Metoden innebär att man i princip justerar andelens ingångsvärde med hänsyn till de beskattade vinster som kvarhållits i företaget andelen innehafts. För varje beskattningsår görs en beräkning av hur stor del av årets inkomst som stannat i företaget, dvs. beskattningsårets skattepliktiga inkomst minskad med erlagd skatt och årets utdelning. Det framräknade beloppet fördelas sedan på samtliga andelar i bolaget per beskattningsåret varvid ett RISK-belopp som återspeglar förändringen i av varje andels andel av det beskattade bolagskapitalet erhålls. Det framräknade RISK-beloppet per andel tillgodoräknas i hemmahörande/bosatta personer som beskattningsåret ägde andelarna. Kapitalvinst vid avyttring av andelar i utländska företag beskattas efter . Ränta på lån som tagits för att förvärva andel i utländsk juridisk person är avdragsgill oavsett om utdelning på andelen är skattefri. I hemmahörande fysiska eller juridiska personer beskattas löpande för sin andel av inkomster som ett norskkontrollerat utländskt företag beläget i en lågskattestat förvärvar. Ett utländskt företag anses vara norskkontrollerat om en i hemmahörande person, direkt eller indirekt, vid beskattningsårets ingång och utgång äger eller kontrollerar av dess andelar eller kapital eller om det var norskkontrollerat året före ingången av beskattningsåret. Ett utländskt företag vars andelar vid beskatt- ningsårets utgång till ägs eller kontrolleras av en i hemmahörande person anses också vara norsk-kontrollerat. Med lågskattestat avses en stat där den generella skattesatsen på bolagsvinster understiger 2/3 av den norska bolagsskattesatsen. Har ett skatteavtal med staten i fråga skall cfc-beskattning endast ske om företagets inkomster huvudsakligen är av passiv natur. beskattar där hemmahörande företag för all inkomst oavsett varifrån den härrör. Ett företag anses hemmahörande i om det är bildat där eller om företagets verkliga ledning utövas där. Bolagsvinst och utdelning beskattar enligt avräkningsmetoden. Den normala bolagsskattesatsen är . För bolag med en redovisad vinst om 0 – 50 tas dock skatt ut efter en skattesats som i det lägsta intervallet (upp till 10 ) är . För bolag med en vinst om 50 001 – 300 är skattesatsen . Utdelning som i hemmahörande företag uppbär från ett annat brittiskt företag är skattefri. Utdelning från ett utländskt dotterföretag är skattepliktig. Avräkning medges dock för erlagd källskatt. Moderföretag som, direkt eller indirekt, innehar andelar med ett röstvärde om i det utdelande företaget medges även avräkning för under- liggande bolagsskatt (förutsatt att 10 %-kravet är uppfyllt mellan mottagande och utdelande företag medges avräkning genom hela kedjan av företag). Ingen källskatt tas ut på utdelning till utländskt företag. Kapitalvinst på andelar beskattas och vanlig bolagsskatt tas ut. Ränta på lån som tagits för att finansiera förvärv av utländskt dotterföretag är avdragsgill. Den brittiska cfc-lagstiftningen innebär att cfc-beskattning kan inträda om ett brittiskt företag har rätt till av ett utländskt företags vinst, detta företag kontrolleras av brittiska andelsägare och är beläget i en lågskattestat. Stater med lägre skatt än 3/4 av motsvarande brittisk skatt, anses vara en lågskattestat (Inland Revenue har publicerat en vit lista med stater som inte är att betrakta som lågskattestater). Den brittiska cfc-lagstiftningen är också tillämplig i förhållande till listade jurisdiktioner i vilka den tillämpliga skattesatsen sats i syfte att där etablerade företag skall kunna kringgå andra staters cfc-lagstiftning, s.k. designer rate regimes. De jurisdiktioner som tas upp på denna lista är , , och . Ett brittiskt företag som innehar andelar i ett cfc-bolag kan undgå att beskattas för detta cfc-bolagets vinst, om något av följande villkor är för handen: 1.Cfc-bolaget följer en acceptabel vinstutdelningspolicy, dvs. av dess vinst delas ut till mottagare i efter bokslutet och inkluderas i mottagarens beskattningsbara inkomst. 2.Cfc-bolaget bedriver kommersiell verksamhet samt har för den bedrivna verksamheten passande lokaler och personal i hemvist- staten. Investmentföretag (bortsett från vissa holdingbolag) omfattas inte av denna punkt. 3.Cfc-bolagets, enligt brittiska regler beräknade, beskattningsbara vinst för en tolvmånadersperiod uppgår till högst £ 20 000. 4.Cfc-bolagets andelar innehas till av allmänheten och är noterade på en erkänd fondbörs. 5.Varken cfc-bolagets existens som sådan eller de transaktioner det företagit har medfört något skatteundandragande i Stor- . Företag som är hemmahörande i något av de stater som finns angivna i den av Inland Revenue utfärdade vit listan anses alltid uppfylla detta villkor. beskattar företag hemmahörande där för all inkomst oavsett varifrån den härrör. Ett företag anses hemmahörande i om dess säte eller ledning finns där. Det tyska skattesystemet har med verkan fr.o.m. genomgått genomgripande förändringar. Enligt det nya systemet tas bolagsskatt ut efter en skattesats om . Förutom bolagsskatt erlägger företag en, mot bolagsskatten avdragsgill, näringsskatt om 12 – samt en solidaritetsskatt om av bolagsskatten. All utdelning som ett i hemmahörande företag uppbär från ett annat där hemmahörande företag är i realiteten skattefri. Utdelning från ett utländskt företag anses ha medfört kostnader motsvarande av utdelningen, varför ett däremot svarande belopp automatiskt tas upp till beskattning. I praktiken är således av utdelning från utländskt företag skattefri. Faktiska kostnader för utdelningen är avdragsgilla. Skattefrihet för utdelning från ett utländskt företag kan dock föreligga på grund av bestämmelser i skatteavtal. Källskatt på utdelning tas ut efter en skattesats om . Är det företag som uppbär utdelningen hemmahörande i en EU-stat och har det av ägt andelar motsvarande av det utdelande företagets kapital (om ömsesidighet föreligger) tas dock ingen källskatt ut. Kapitalvinst vid avyttring av andelar i såväl tyska som utländska företag är skattefri oavsett innehavets storlek. För skattefrihet krävs dock att de avyttrade andelarna innehafts eller, om andelarna härrör från en tidigare skattefri omstrukturering, . Ränta på lån som tagits för att förvärva andelar i ett tyskt företag är inte avdragsgill om företaget utnyttjar systemet med skattefri utdelning.