sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Byggmaterial- utvecklingen har gett material som i mindre utsträckning kan underhållas och återanvändas. För att bland annat öka möjligheterna till materialåtervinning och energiutvinning inledde Kretsloppsdelegationen 1994 en dialog med företrädare för byggsektorn. Sektorn inrättade Byggsektorns kretsloppsråd som samtalspart till Kretsloppsdele- gationen. Ett handlingsprogram för miljöanpassning av byggsek- torns aktiviteter antogs 1996. Byggsektorns frivilliga åtagande handlade bland annat om att halvera mängden bygg- och rivningsavfall. gjorde en utvärdering av byggsektorns betydande miljöaspekter med bland annat syftet att kunna användas som underlag för fortsatt frivilligt arbete med att minska sektorns miljöpåverkan. Förvaltningen av byggnader med reparationer, administration, skötsel och städning har en betydligt större ekonomisk volym än nybyggandet. var kostnaden för förvaltning av det offent- ligt ägda beståndet . Bostadsytan per person i ligger på 41 kvm i hyresrätt, 43 kvm i bostadsrätt och 48 kvm per person i egnahem. Det är mycket jämfört med utrymmesstandarden i andra länder. En av anledningarna till de höga siffrorna är att vi har fler äldre och därmed fler ensamboende än i andra länder. Bostads- och lokal- standarden är i teknisk mening hög. Trots nya och effektiva metoder har energianvändningen för driften av våra byggnader inte minskat . ökade använd- ningen av el för uppvärmning mycket kraftigt. Även elanvänd- ningen för husens drift har ökat kraftigt. En av förklaringarna är att den uppvärmda ytan ökat i . I mindre städer har stadsdelar med lägenheter (miljonprogrammet) avfolkats. Rivning av tomma lägenheter i syfte att bli av med kostnaderna för drift och underhåll har förekommit. Folk har främst flyttat till storstadsregionerna. Bostadsbyggandet minskade kraftigt och låg på nivån 12 000 lägenheter , vilket var lägre än i något annat land i . Efter en viss uppgång räknar med att cirka 21 000 lägenheter kommer att påbörjas . Branschglidning gör att aktörskapet inom fastighetssektorn blivit mer komplext. De som tar hand om fastighetsdriften och fastighetsservicen kan ha sin baskompetens från många olika områden – t.ex. byggentreprenadföretag, utrustningstillverkare, personaluthyrningsföretag, tele- eller energiföretag. Dessa aktörer kan genom att komplettera sin egen baskompetens med inköpt kompetens erbjuda lösningar som omfattar allt från fastighets- underhåll till energileveranser. 3.3.2Resultatet av Bygga/Bo-dialogen Resultatet av Bygga/Bo-dialogen finns redovisat i en sär- skild , tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden. I rapporten presenteras dialoggruppens vision och de mål och prioriteringar som tagits fram utifrån visionen. Där redovisas också gruppens strategi och förslag till prioriterade åtgärder för att nå målen och visionen. I det följande presenteras kortfattat resultatet av dialogen. För en mer fullständig bild hänvisas till särrapporten. Till denna rapport finns även en broschyr som presenterar arbetet. En vision för en hållbar bygg- och fastighetssektor Byggkostnadsdelegationen pekar i sitt betänkande (SOU 2000:44) på att det gäller att finna lösningar som kan bryta upp gamla strukturer, kulturer och traditioner i byggsektorn. Ett sätt att konkret påbörja ett sådant arbete är att tillsammans med olika strategiska aktörer från sektorn ta fram en vision för den hållbara bygg- och fastighetssektorn. Sektorns stora möjligheter att ge betydande bidrag till arbetet med att nå ett hållbart samhälle skulle kunna bli ett gemensamt mål för de olika aktörerna i bygg- och förvaltningsprocessen. Ett sådant arbete kan även bli en hävstång i den allmänna samhällsutvecklingen. Dialoggruppen har tagit fram och enats om en vision för en hållbar bygg- och fastighetssektor på en generations sikt dvs. Visionen har sedan fungerat som utgångspunkt för den fortsatta diskussionen om vilka mått och steg som måste tas för att driva utvecklingen i riktning mot visionen. Det är viktigt att betona att visionen är en önskad framtidsbild – inte en prognos utifrån dagens förutsättningar. Fokus i visionen har naturligt varit på de faktorer som bygg- och fastighetssektorn kan påverka. Människans behov av trivsel, ljus och värme har också varit central när visionen har tagits fram. Visionen berör alla i samhället varför ett syfte med visionen är att bidra till en bredare debatt om hur vi vill att den hållbara framtiden ska se ut. Alla jämförelser görs med som referens. Visionen beskrivs utifrån fem områden: Framgångsrik svensk bygg- och fastighetssektor Samhälle i omdaning – med möjlighet att påverka Effektiv användning av resurser En genomtänkt bebyggelse Resurseffektiv fastighetsförvaltning. Visionens framtagande har varit en viktig del i det arbetet företagen gjort och central för den strategi som tagits fram. Här presenteras ett kort sammandrag av visionen. Visionen i sin helhet finns i rapporten nytt, tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden. Framgångsrik svensk bygg- och fastighetssektor är en framträdande nation när det gäller teknik och system- lösningar för en energieffektiv och miljöanpassad bygg- och fastig- hetssektor. Kvaliteten på inomhusmiljön i bostäder och lokaler är mycket hög både miljömässigt och estetiskt. Arkitekturen och lösningarna för att uppnå en god inomhusmiljö, är erkända både inom och utom . Den svenska exporten av produkter och kompetens inom dessa områden är betydande. Samhälle i omdaning – med möjlighet att påverka Nya arbetsmönster har inneburit att resandet till och från arbets- platsen inte längre koncentreras till morgnar och eftermiddagar utan sprids ut över tiden. Detta, tillsammans med bättre kollektiv- trafik, gör att kommunerna till stor del kan låta de inre stads- kärnorna vara fria från privat biltrafik. Det finns en fördjupad insikt om de ekologiska sambanden och om vad som krävs för ett långsiktigt hållbart samhälle. Många tillämpar dessa kunskaper i sitt vardagsliv t.ex. när vi reser eller gör våra inköpsval. Nya yrken och former för anställning har utvecklats, och allt fler kan påverka sin arbetssituation i allt högre grad. Tätorterna består i allt större utsträckning av områden där bostäder, arbetsplatser och rekreationsområden integreras. Människor vistas gärna i sin närmiljö och i närregionerna, eftersom det där finns ett mångsidigt utbud av arbetsplatser, utbildning, kultur och rekreation. Kaféer och restauranger är viktiga mötesplatser både och i arbetslivet, vilket avspeglas i lokalernas disponering och inredning. Omsorgen om miljön är en självklarhet i kommunernas plan- arbete. Stadsbilden har fått ökat inslag av både vattenytor och gröna områden. Tysta områden avsätts i planerna. Alla stora träd som är planterade i stadsmiljön gör tätorten grön och inbjudande till utevistelse. Många förflyttar sig till fots eller per cykel. Stadsmiljön har genom bättre transportteknik och trafik- lösningar fått en renare luft och en omgivning med mindre trängsel och buller. Effektiv användning av resurser Fossila bränslen används inte längre för uppvärmning, vilket främst har blivit möjligt genom en övergång till biobränslen och genom energieffektiviseringar i byggnadsbeståndet. Hushållen är medvetna om vad som kan tillföras avloppet. För att säkra grundvattennivåer, minska risken för översvämningar och för att inte förorena sjöar och vattendrag, omhändertas och används vatten från regn och snö i allmänhet lokalt. Detta sker bl.a. genom ett stort inslag av ytor som kan infiltrera vatten. I stort sett samtliga byggnader är miljöklassade och miljödekla- rerade. Lättillgänglig dokumentation om alla led i byggandet underlättar både samordning och helhetssyn. Radon och ämnen som framkallar allergier eller som gör oss överkänsliga, är inte längre ett problem i inomhusluft. Bostadsområdena från miljonprogrammets dagar är till största delen förnyade, och är både attraktiva och miljöeffektiva. Resursanvändningen i bebyggelsen har i hög grad kunnat både minska och ställas om till förnybara energislag. Tillgång till bil ingår ofta som tillval i hyran för hyresrätten eller i avgiften för bostadsrätten. Dialoggruppen har utifrån visionen prioriterat tre teman som de väsentligaste för hållbar utveckling och tagit fram förslag på satsningar inom dessa. Förslagen till satsningar inom dessa teman redovisas här mycket kortfattat. Det är angeläget att satsa på uthållig energiproduktion med utfas- ning av fossila energislag och ökad användning av förnyelsebara energikällor. Den totala energianvändningen måste också minska. Dialoggruppen har enats om konkreta energimål i kWh per kvadratmeter och år för nya och befintliga småhus, flerbostadshus och kontorslokaler. Målen är satta för och (se figur 3.5). Inomhusmiljö och sunda materialval Skadliga ämnen ska inte användas i byggnader och byggnads- konstruktionerna måste utformas så att husen blir både energisnåla och sunda. För detta behövs ökad kunskap inom sektorn. Inom- husmiljön bör ingå som en del i ett utvecklat miljöklassningssystem för lokaler och bostäder. Byggmaterial av förnyelsebara material och med god kvalitet och lång livslängd ska väljas i första hand. Återvinning och återanvänd- ning av material måste öka vilket kan underlättas av byggvaru- deklarationer. Ett ökat industriellt tänkande i byggandet kan ge mindre spill och minskade avfallsmängder. Byggnader måste göras yteffektiva för att spara både material och energi. IT-lösningar som spar energi och ger god miljö bör utvecklas och användas. Naturgrus bör endast användas där alter- nativ inte finns. För att tydliggöra arbetet med att nå visionen särskilt inom de områden som prioriterats, har följande sju mål för bygg- och fastighetssektorn tagits fram av dialoggruppen. 1.Inga fossila energikällor används till uppvärmning eller varm- vattenberedning . erhålls mer än hälften av energibehovet över året från förnyelsebara energikällor. 2.Användningen av köpt1 energi i sektorn minskar med jämfört med . 3.Senast år 2005 finns sektorsanpassad information som gör det möj- ligt att välja bort byggvaror/byggkonstruktioner som innehåller eller ger upphov till kända hälso- och miljöskadliga ämnen. 4.Senast år 2010 är alla nya hus och av det befintliga beståndet deklarerade och klassificerade med avseende på byggnadsrelaterad hälsa och miljöpåverkan. 5.Senast år 2008 har byggsektorn fasat ut användningen av de ämnen och metaller som omfattas av regeringens riktlinjer för kemikalie- användning2. 6.Senast år 2010 deponeras högst av avfall3 från ny- och ombyggnationer räknat i ton och års nivå. depo- neras högst . 7.Uttaget av naturgrus har begränsats till ett fåtal specifika ändamål och uppgår till högst 3 För att förverkliga dessa mål måste företagen i sektorn, kommuner och staten gemensamt sträva mot en långsiktigt hållbar bygg- process och fastighetsförvaltning. Lösningar som underlättar för kunden att välja ett mer miljöanpassat brukande måste erbjudas och efterfrågan på detta område stimuleras. De mål och delmål som tagits fram av Bygga/Bo-gruppen är relevanta för arbetet med de flesta av femton miljö- 1Dagens energistatistik följer mängden köpt energi varför detta begrepp används i målen och visionen. Gruppen är medveten om att egenproducerad energi inte behöver vara miljömässigt bättre än köpt energi. Målet bör omfatta all energianvändning. Statistik för egenproducerad energi måste tas fram . 2De ämnen som omfattas av målen är av människan framställda organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerbara samt ämnen som ger upphov till dessa ämnen, cancerframkallande, arvsmassepåverkande och hormonstörande ämnen samt kvicksilver, kadmium och bly och deras föreningar. Se Varor utan faror SOU 2000:53 för definitioner av långlivat och bioackumulerbart. 3Enligt EU:s avfallsdefinition. kvalitetsmål och kan ge viktiga bidrag till att målen nås inom en generation. Hur får vi en önskvärd förändring inom bygg- och fastighets- sektorn dvs. i riktning mot visionen och målen? Vad är det för hinder och vad driver på önskvärd utveckling? Gruppen har utifrån visionen och prioriterade teman enats om följande sju åtgärdsområden där insatser ger drivkraft i arbetet med att uppnå en energi- och resurseffektivare bygg- och fastighetssektor med god inomhusmiljö. Detta åtgärdsområde handlar om hur den fysiska planeringen kan samordnas och förbättras ur hållbarhetssynpunkt samt om ökat engagemang hos människor. Det handlar också om taxesättning av verksamhet, tillsyn, energiplanering och energirådgivning. Användning av bästa möjliga teknik och utveckling av ny teknik Enligt ska bästa möjliga teknik användas. Denna teknik är dock inte definierad och den är dessutom inte statisk utan behöver ständigt utvecklas. Inom bygg- och fastighetssektorn finns teknik som kan utvecklas t.ex. i gemensamma pilot- eller fullskaleprojekt. Tekniken kan också kommersialiseras genom t.ex. gemensamma teknikupphandlingar. Upphandling med livscykelperspektiv och helhetssyn Upphandling av byggnader är alltför fokuserad på byggandet istället för förvaltningen. System för upphandling utifrån livscykel- kostnad finns och måste användas i större utsträckning. För all offentlig upphandling av byggnadsrelaterade tjänster och varor bör de manualer som delegationen för ekologiskt hållbar upphandling (EKU) kommer att presentera användas. Samordning av bygg- och förvaltningsprocessen Samordning av hela processen behövs för att få en ökad helhetssyn på byggnaden och en systematisk erfarenhetsåterföring. Ett syfte med samordningen måste vara att sätta tydligare fokus på kvalite- ten av den färdiga produkten. Ett underliggande problem är fragmenteringen av byggpro- cessen. Sektorn har förutsättningar att utveckla ett gemensamt ansvarstagande för att bättre uppfylla kundens önskemål, men det kräver ökad samverkan mellan alla aktörer. Samordning av bygg- och förvaltningsprocessen måste omfatta alla inblandade från pla- neringsstadium till genomförd produktion, samt vid förvaltning av byggnader . Byggherren är den som har huvudansvaret för att arbetet med bättre samordning vid ny- och ombyggnation tar fart. Kunskaper och resurser för detta arbete måste finnas hos byggherren. IT-tekniken är både ett villkor och en pådrivande faktor för ökad samordning och kunskapsutveckling inom sektorn. Genom att avtala om längre garantitider () på ny- och ombyggnationer, där entreprenören gör återbesiktningar av bygg- objekten, ges drivkrafter för att kvalitetssäkra och dokumentera byggnationen. får entreprenören en uppföljning av sitt byggprojekt. Dialoggruppen rekommenderar även att en översyn görs av lagen om offentlig upphandling () för att säkerställa att den inte innebär några hinder för en bättre samordning av bygg- och förvaltningsprocessen. Klassning av bostäder och lokaler Klassning av hus är ett sätt att öka efterfrågan på hälso- och miljö- märkta hus på fastighetsmarknaden. Kunskapen om inomhus- och miljöfrågor bör också öka om krav på klassning börjar ställas på bred front. Klassningen kan även ses som ett slags tävlingsmoment för byggsektorn där de blir bedömda på marknaden. Det är tänkbart att jämka ihop eller utveckla befintliga system till ett nytt gemensamt system eller också använda några system parallellt. Det viktiga är att fastigheten inventeras enligt någon metod som är godkänd av finans- och försäkringsbolag. Därmed kan inventeringen kopplas till försäkringspremier och kreditvillkor. Att som betala högre fastighetsskatt när hälso- och miljö- standarden på huset förbättras, skickar felaktiga signaler till både sektorn och bostadskonsumenterna. Ett sätt är att regeringen kopplar ett stabilt förslag till klassningssystem av lokaler och bostäder till ett differentierat skatteuttag på byggnader. Systemet bör även gälla befintliga hus. Det skulle ge ett stort genomslag i hela samhället och signalera att de investeringar som ger bättre hälsa och miljö är de rätta. Satsningar på forskning och utveckling En ökad satsning på forskning och utveckling behövs inom bygg- och fastighetssektorn. Lyckade forskningssatsningar måste kom- mersialiseras och nå hela sektorn. Forskning om innemiljön och förvaltningens stora betydelse i arbetet med hållbart byggande bör prioriteras. Byggsektorns innovationscentrum (BIC) är ett utformat centrum som ska samfinansieras av sektorn och staten genom . Centrat har tagit form för att starta sin verksamhet . BIC har i sitt arbetsprogram satsningar på hållbart byggande som ett av tre fokus och bör kunna användas för att driva dialoggruppens strategi vidare. Många miljösatsningar betalar sig på . Kundnyttan visar sig både i lägre hälsorisker och långsiktig lönsamhet med bl.a. minskat underhåll. Miljö och etik blir också allt viktigare i företagens profil. Kunskap om de lösningar som redan är lönsamma bör spridas brett i sektorn. All konsumentvägledning måste informera om miljö- och hälsofrågor kopplade till boendet för att öka konsumenternas kompetens på området. Det klassningssystem för byggnader som nämnts är ett sätt att underlätta för kunden att välja miljölösningar. Dialoggruppens förslag till åtgärder från staten Dialoggruppen såg tidigt behovet av att regeringen utser någon med mandat att föra dialogen vidare. Detta gjorde regeringen i Övriga förslag för att stödja bygg- och fastighets- sektorns arbete med hållbar utveckling sammanfattas här kort. tillsammans med sektorn utveckla system för miljöklassning av hus och koppla ett differentierat skatteuttag till denna miljöklassning, se över energiskatterna och utforma system som stimulerar användningen av förnybara energikällor, ge ökade resurser till forskning och utveckling inklusive kompetensutveckling och erfarenhetsåterföring, i sin roll som byggherre och fastighetsägare verka för att strategin förverkligas t.ex. genom att i sin beställarroll ställa krav som leder till att målen uppfylls, se över tillämpningen av lagen om offentlig upphandling samt bidra till kunskapsspridning av den framtagna strategin; regeringen kan även stötta informationsarbetet genom åter- kommande uppföljningar samt redovisning till . Exempel på aktörsspecifika åtgärder Under temadagarna för energi-, inomhusmiljö-, resurs- och forskningsfrågor togs en mängd förslag till åtgärder fram. Listan blev alltför lång och detaljerad varför gruppen valde ut och utvecklade de sju redovisade åtgärdsområdena från denna lista. Diskuterade åtgärder ligger bilagda som en exempellista på åtgärder som driver en hållbar utveckling i gruppens , tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden. En orsak till att de ligger som en exempellista är att förslagen var för detaljerade men att de kan vara intressanta för det fortsatta arbetet. 3.3.3Avstämning av dialogens resultat och beslut om fortsatt arbete Arbetet inom Bygga/Bo-dialogen inleddes med att de deltagande företagens verkställande direktörer och berörda kommunalråd träffade miljöminister . För att stämma av dialogarbetet både som process och det resultat som uppnåtts, samt för att diskutera fortsatt arbete hade dialoggruppens deltagare, företagens VD:ar och kommunalråden ett möte med miljöministern . Vid detta möte enades företagen, kommunerna och staten om ett samverkansdokument. Samverkansdokumentet för Bygga/Bo Samverkan för en hållbar bygg- och fastighetssektor har tjugo företag och tre kommuner fört en dialog med Miljövårdsberedningen om hållbar utveckling inom bygg och fastighets- sektorn. Beredningen har regeringens uppdrag att stimulera arbetet för hållbar utveckling inom näringslivet. Dialogen har resulterat i en vision av den hållbara bygg- och fastighetssektorn , mål som utgångspunkt för det fortsatta arbetet, samt en strategi för att påbörja arbetet med att nå visionen. Vid mötet har vi, miljöministern, deltagande företag och kommuner, enats om följande: Vi är medvetna om bygg- och fastighetssektorns miljö- och hälsopåverkan och ser de stora möjligheter som finns för oss gemensamt att bidra till en hållbar och tilltalande samhällsutveckling. Vi är medvetna om att en hållbar bygg- och fastighetssektor ställer krav på långsiktighet inom sektorn, politiken, offentliga myndigheter och hos utbildningsväsendet. Vi avser att aktivt verka för hållbar utveckling inom bygg- och fastig- hetssektorn. Vi är eniga om att denna dialog varit givande och att uppföljning av diskuterade strategiska åtgärdsområden är nödvändig. Vi avser att utifrån dessa områden fördjupa vårt gemensamma arbete med sikte på att till nå fram till överenskommelser om konkreta åtgärder, inklusive utveckling och uppföljning. Arbetet kommer att bedrivas i kontakt med det fortsatta arbetet med femton miljökvalitetsmål. Samverkansdokumentet från detta möte visar på en samsyn mellan sektorn och staten om sektorns miljö- och hälsopåverkan samt att det finns stora möjligheter för sektorn att bidra till en hållbar Vidare finns enighet om att dialogen varit givande och att det krävs ett fortsatt arbete med en fördjupning samt konkretisering av de åtgärdsområden som prioriterats. Del- tagande företag, kommuner och miljöministern kom därför överens om att till fördjupa arbetet med syftet att nå fram till överenskommelser. Det fortsatta arbetet med Bygga/Bo-dialogen I det fortsatta arbetet bör arbetsgrupper skapas för att fördjupa och ta fram konkreta förslag inom de strategiska åtgärdsområdena. I arbetsgrupperna bör staten, deltagarna i dialogen, andra företag och branschförbund som vill bidra delta. Även forskare kan kopplas till grupperna. är en viktig funktion som ska behandlas inom flertalet av de sju åtgärdsområdena. Merparten av miljö- åtgärderna måste ske i befintlig bebyggelse. Då förvaltningen allt- för ofta inte får tillräcklig uppmärksamhet trots sin betydande roll inom sektorn bör en separat arbetsgrupp skapas. Tänkbara konkreta åtgärder i framtida överenskommelse kan vara: Fler samfinansierade forskningssatsningar. System med klassning kopplat till differentierade bankkrediter och försäkringspremier samt differentierat skatteuttag på byggnader. System med avtalat garantiansvar på 10–. Handlingsprogram för spridning av kunskap och hållbara lösningar inom sektorn. Staten och de berörda företagen har ett gemensamt ansvar för detta fortsatta arbete. Företagen i dialoggruppen Bygga/Bo har framfört att det är viktigt att det från regeringens sida finns någon som är utpekad som ansvarig för att föra dialogen vidare och som har regeringens mandat att förhandla vid beslut om konkreta åtaganden och överenskommelser. Från sektorns sida är det, enligt dialoggruppen, önskvärt att Byggsektorns kretsloppsråd ges ett ansvar för den långsiktiga uppföljningen. 3.4Dagligvarukedjan och Framtida handel Miljövårdsberedningen inledde dialogen Framtida handel. I denna dialog har företag från livsmedelsindustrin, transportnäringen, detaljhandeln och IT-företag deltagit. I beg- reppet dagligvara inkluderas, förutom livsmedel, även andra varor som man finner i en dagligvarubutik som t.ex. kemisk-tekniska produkter. I har vi valt att fokuse- ra på leden från livsmedelsindustrin till att varan når hushållen. I detta avsnitt redovisas det hittillsvarande arbetet och resultaten från . 3.4.1Potential för miljöförbättringar inom dagligvarukedjan Inom dagligvarukedjan kan stora förändringar komma att ske . IT-utvecklingen ger nya möjligheter och den elektroniska handeln (e-handeln) kan komma att innebära betydande förändringar. Detta kan vara ett tillfälle att se över de gamla strukturerna och att bygga upp de nya systemen på ett sätt så att miljöbelastningen minimeras redan från början. De förändringar som kan komma att ske inom dagligvarukedjan, vad gäller bl.a. strukturer och distribution, och de hinder och möjligheter som de medför har varit dialogprojektets fokus. Denna inriktning har medfört att andra viktiga led i dagligvarukedjan som t.ex. primärproduktionen endast har behandlats indirekt i dialogen.