sou · GPB37d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera problemen med radon i bostäder och vissa lokaler där människor vistats mer varaktigt. I uppdraget ingick att presentera förslag till ändamålsenliga och effektiva statliga åtgärder som i rimlig tid kunde få ner radon- halterna under gällande gränsvärden för sådana byggnader. Utred- ningens uppdrag preciseras närmare i kommittédirektiven, Dir. 1999:102 (se bilaga). Utredningen har antagit namnet . Utredare har varit jur.kand. Som sekreterare förordnades byggnadsingenjör och för- ordnades nationalekonom som biträdande sekrete- rare. Som sakkunniga förordnades civilingenjör , projektledare , chefsjurist , teknikansvarig , teknikansvarig samt ombudsman . Samma datum förordnades departementssekreterare som expert. Han entledigades från uppdraget och ersattes av departementssekreterare , som förordnades . Departementssekreterare förordnades som ex- pert och entledigades . Hon ersattes av departementssekreterare som förordnades . Utredningen har biträtts av en referensgrupp med myndigheter, enligt beslut av statsrådet . Re- ferensgruppen har bestått av , Statens strål- skyddsinstitut, , , Arbetarskydds- styrelsen, Geologiska undersökning, provnings- och forskningsinstitut, , och . har in- gått i expertgruppen . Särskilda yttranden har lämnats av sakkunniga , och . Utredningen överlämnar härmed sitt slutbetänkande Radon – Förslag till statliga insatser och Radon – Fakta och lägesrapport om radon (SOU 2001:7). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Förslag till förordning (2001:00) om bidrag för åtgärder mot radon i dricksvatten................................... Förslag till ändring i Förordning (1998:897) om Förslag till lag om ändring i Fastighetsmäklarlagen (1995:400)......................................................................... Förslag till förändringar i förordningen (2000:308) om Förslag till ändring i Förordning (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egna hem .................................. Förslag till förordning (2001:00) om bidrag för åt- gärder mot radon i hyres- och bostadsrättshus samt radon i lokaler för förskolor, skolor och fritidshem...... 7.Förslag till lag (2001:00) om uppgiftsskyldighet vid radonundersökning i byggnader, dricksvatten samt vid radonundersökningar av mark......................................... Så här är betänkandet utformat ................................... Förslag till statliga insatser........................................... Fakta och lägesrapport om radon ................................ Så här har vi arbetat:...................................................... Alla bostäder skall radonmätas! Förbättrad information för fler mätningar och fler Information för alla...................................................... Ny och anpassad information ..................................... En radonportal på nätet ............................................... SSI får huvudansvar för information .......................... Fortsatt utveckling av bostadsdeklarationer .............. Utbildningsbehovet kommer att öka.......................... Grundkurs på nätet ...................................................... SSI får huvudansvar för utbildningen ......................... En stärkt myndighetsroll ............................................. Radonregister för byggnader....................................... Radonregister för mark................................................ Radonregister för dricksvatten.................................... Mätresultaten rapporteras till radonregistren ............ Kommuner, länsstyrelser och ansvariga radonmyndigheter skall ha fri tillgång till Samordning och närmare utformning av registren skall utredas av myndigheterna gemensamt ............... Projektgrupp tillsätts för insamling av befintliga Information – en viktig samhällsfråga ........................ Miljöinformation och EU............................................ Bidragssystem för radonåtgärder .................................. Ny definition av egnahem........................................ Trappade bidrag för åtgärdskostnader........................ Radonkällan skall anges ............................................... Radonkällan skall styra valet av åtgärd ....................... Krav på huset efter åtgärd............................................ Bättre uppföljning av åtgärdernas effektivitet............ Utbetalning av bidrag .................................................. Hyres- och bostadsrättshus......................................... Bidrag för åtgärdskostnader......................................... Radonkällan skall anges................................................ Radonkällan skall styra valet av åtgärder..................... Krav på huset efter åtgärd ............................................ Bättre uppföljning av åtgärdernas effektivitet ............ Utbetalning av bidrag ................................................... Förskolor, skolor och fritidshem................................. Bidrag för åtgärdskostnader......................................... Radonkällan skall anges................................................ Radonkällan skall styra valet av åtgärder..................... Krav på lokalerna efter åtgärd ...................................... Bättre uppföljning av åtgärdernas effektivitet ............ Utbetalning av bidrag ................................................... Radon i dricksvatten..................................................... Bidragssystem för dricksvatten i enskild täkter.......... Bidrag för åtgärdskostnader......................................... Radonhalten skall anges ............................................... Bidrag för installation av radonavskiljare .................... Bättre uppföljning av åtgärdernas effektivitet ............ Utbetalning av bidrag ................................................... Bedömning av föreslagna åtgärder mot radon ............ Brister i bedömningen vid bidragsgivning ......... Varierande bedömning av föreslagna åtgärder............ Bedömningen bör flyttas.............................................. Finns kompetensen hos länsstyrelserna? Utred om inomhusmiljöfond....................................... Kriterier för bedömning av åtgärder ........................... Åtgärder skall leda till en sund boendemiljö .............. En helhetssyn på inomhusmiljön för optimal Bedömningen skall vara enhetlig vid Länsstyrelserna granskar föreslagna åtgärder ............. Bidragssystemen och EU ........................................... Egnahem och dricksvatten ......................................... Hyres- och bostadsrättshus........................................ En miljökvalitetsnorm för radon i inomhusluft....... Alla bostäder måste mätas!........................................ Miljökvalitetsnormer – en nyhet för ............ Fördelar med en miljökvalitetsnorm ........................ Hälsoskydd och miljökvalitetsnormer ..................... Miljökvalitetsnormer och EU ................................... Miljökvalitetsnormer – ett viktigt instrument för att förverkliga miljömål ............................................. De svenska miljömålen .............................................. Hur kan miljökvalitetsmål uppnås? Hur fungerar dagens regelverk? Samhällets kontroll – radonhalt i nyproducerade Samhällets kontroll – radonhalt i befintliga hus....... Samhällets krav på åtgärder ....................................... 5.1.10 Miljökvalitetsnormer är styrande för 5.1.11 Vem omfattas?............................................................ 5.1.12 Verksamhetsutövarens egenkontroll ........................ Gränsvärden för radon i miljökvalitetsnormen........ Tidpunkter för när gränsvärdet inte får överstigas .. Gränsvärdet i småhus................................................. Gränsvärdet i flerbostadshus..................................... Gränsvärdet i lokaler för förskolor etc. .................... Kontroll och tillsyn.................................................... SSI tar fram metodanvisningar .................................. Inga återkommande mätningar ................................. Mäklare skall informera om radonförekomst .......... Ingen miljökvalitetsnorm i nyproduktion................ Ingen miljökvalitetsnorm för radon i SSI:s tidigare och nuvarande riskuppskattning, radon i dricksvatten.................................................... Varför inte en radonkontroll liknande OVK? Konsekvenser av förslaget ......................................... Situationen om inga ytterligare insatser görs ........... Bedömning om framtida takt i åtgärdsarbetet .......... bedömningar av åtgärdstakt ........................ Antagande om åtgärdstakt efter våra förslag ............ Sanering av bostäder ................................................... Sanering av brunnar .................................................... Konsekvenser för samhället i stort ............................ Kostnader för mätning av radonhalten...................... Kostnader för radonsaneringar .................................. Energikostnader och kostnader för underhåll .......... Kostnader för information och utbildning ............... Kostnader för tillsyn enligt ................... Räddade liv av att sanera alla bostäder med för Jämförelse med nollalternativet ................................. Kostnad per räddat statistiskt liv ............................... Information och utbildning ....................................... Konsekvenser för hushåll ........................................... Bättre inomhusmiljö vid förbättrad ventilation........ 6.6Miljömålskommitténs förslag till delmål för Anslagna medel för åtgärder i inomhusmiljön.......... De lokala investeringsprogrammen ........................... Höjd ambitionsnivå för radonsanering ..................... Så här ser det ut .............................................. Radon i småhus ........................................................... Radon i flerbostadshus ............................................... Radon i skolor och förskolor..................................... Radon i lokaler för äldreboende ................................ Radon i vatten ............................................................. Radon i arbetslokaler ................................................. Radonläget på arbetsplatser....................................... 500 lungcancerfall orsakas av radon ............... Förtäring av radonhaltigt vatten ............................... Hur upplever människor risken med radon? Riskbedömning i allmänhet....................................... Radon – farligare för grannen än för mig! Intresse för radon vid överlåtelser ............................ Radonrisk i jämförelse med så kallade Hur kan människors beteende styras? Olika styrmedel – sett ur miljörättslig synpunkt..... 178 Etiska värderingar och sociala normer...................... Det rättsliga systemet ................................................ Metod för beräkning av kostnad per räddat liv En miljökvalitetsnorm för radon Vi föreslår att en miljökvalitetsnorm för radon i bostäder och loka- ler för förskole- och skolverksamhet införs. innebär att gränsvärdet /m3 inte får överskridas. Samma värde finns , men som riktvärde. Det nya är att värdet förs in som gräns- värde i en miljökvalitetsnorm, som inte får överskridas efter en viss angiven tidpunkt. är i första hand styrande för myndigheter, som i sin till- synsverksamhet skall kontrollera att värdet inte överskrids. Kom- munen, närmare bestämt den nämnd som har ansvar för miljö- och hälsoskyddet inom kommunen, får ansvar för att kontrollera att inte överträds. Fastighetsägare skall mäta radonhalten För att underlätta kommunens arbete med tillsyn skall fastighets- ägare göra radonmätningar i bostäder och lokaler för förskole- och skolverksamhet och åtgärda om resultatet överskrider gränsvärdet /m3. Olika tidpunkter gäller för när gränsvärdet inte får överträdas. För småhus får man på sig att mäta och att, vid behov, åtgärda. Flerbostadshusen skall vara mätta och åtgärdade och förskolor, skolor . Fastighetsmäklare skall upplysa om radonhalt vid överlåtelser Fastighetsmäklare skall skriftligen upplysa köpare om radonhalten i ett hus som är till försäljning. Mätresultatet rapporteras in av analysföretaget till ett centralt radondataregister som inrättas hos . Därtill in- rättas för vatten och mark hos geologiska undersökning. Vi föreslår också att ett bidragssystem införs som innebär att egna- hemsägare får av kostnaden, maximalt , i bidrag om de utför åtgärderna . Därefter trappas bidraget ned; först till , maximalt och sedan till , maximalt under ytterligare en femårsperiod. För flerbostadshus och förskole- och skollokaler kan bidrag lämnas av åtgärdskostnaden respektive . bedömer åtgärderna och prövar ansökan. Den som söker bidrag skall lämna uppgift om den förhöjda radonhalten orsakas av radon som kommer från marken, byggnadsmaterialet eller hushållsvattnet, samt beskriva vilka åtgärder man avser genomföra för att komma tillrätta med problemen. Ett bidrag för åtgärder mot radon i dricksvatten införs, som innebär att ett bidrag om av åtgärdskostnaden lämnas för installation av så kallad radonavskiljare. Inför införande behöver ny information tas fram. Vi föreslår också att en radonportal skapas på Internet där infor- mation om radon samlas och på så sätt blir lättillgänglig för allmän- heten. Länkar skall finnas till de nationella radonregistren där vissa uppgifter skall finnas tillgängliga för allmänheten. Behovet av utbildningar kommer att öka kraftigt för att därefter återgå till någon slags normal nivå. får en stärkt myndighetsroll får ansvar för information och utbild- ning samt ett tydligare ansvar för samordning av insatser mot radon i samarbete med andra myndigheter. Först beskrivs konsekvenserna för samhället i stort av våra förslag. Därefter redogörs för de direkta effekterna på statsfinanserna, samt för konsekvenserna för hushåll. Konsekvenser för samhället i stort Med samhällsekonomiska kostnader menas kostnaden av den totala resursförbrukningen av åtgärderna, oavsett om det är staten, kom- munerna, hushållen, näringslivet etc. som direkt belastas av kostna- derna. Vi redovisar här kostnader för mätning, sanering, ökad energiförbrukning, underhåll, information och utbildning samt till- syn. De sammanlagda kostnaderna för radonmätningar i bostäder samt skolor och förskolor beräknas uppgå till ca 790 miljoner kro- nor. Av dessa kostnader rör mätning av små- hus och mätning av flerbostadshus. Kostnaden för att sanera alla bostäder och lokaler för skolor och förskolor med för höga radonhalter beräknas till ca . Av dessa kostnader står sanering av småhus för den i sär- klass största delen, ca . För flerbostadshus är siffran betydligt lägre, ca . Den faktiska ökningen av energibehovet av att åtgärda alla hus är knappt 210 GWh/år. Den totala kostnadsökningen blir ca . Vi har valt att i den samhällsekonomiska kalkylen inte räkna med kostnaden för en ökad ventilation upp till 0,5 oms/h eftersom detta är ett befintligt krav på luftomsättning. Det ökade energibehovet för fläktar samt uppvärmning av luft ut- över 0,5 oms/h efter det att alla hus radonsanerats blir ca 10 GWh/år. Merkostnaden för detta ökade energibehov blir . Kostnaden av att kontinuerligt byta ut fläktar i radonsugar och radonbrunnar beräknas vara totalt , med start . Den årliga kostnaden av att byta ut fläktar i ventila- tionsanläggningar beräknas vara , med start . De totala kostnaderna för information och utbildning, inklude- rat uppbyggnad av såväl en radonportal som nationella register för radon i bostäder, mark och vatten, uppskattas i ett 50-års perspek- tiv till . En mycket grov uppskattning är att kommunernas arbetsbelast- ning för tillsyn över hälsoskyddet i genomsnitt ökar med som en följd av våra förslag. Den uppskattade kostnaden för detta är ca . I ett 50-års perspektiv blir kostna- den Kostnad per räddat liv En viktig fråga att ställa är hur samhällets resurser skall användas för att minska olika risker för dödsfall. Om alla bostäder med radonhalter över /m3 saneras, skulle ca 150 framtida dödsfall i lungcancer undvikas . I ett 50-årigt perspektiv undviks ca 4 700 radonrelaterade lungcancerfall vid antagandet att latensperio- den för att utveckla lungcancer är . Kostnaden per räddat liv av att genomföra det åtgärdsprogram vi föreslår för att sanera alla bostäder och lokaler för förskolor, skolor m.fl. med för höga radonhalter blir per räddat liv. Kostnaden per räddat liv har visat sig variera kraftigt mellan olika riskområden. Vid en jämförelse med kostnaderna för andra insatser för att rädda liv ligger kostnaderna för att minska radonhalter i bostäder och skollokaler mycket lågt. En analys av insatser i för att rädda liv visar att medelvärdet är ca per räddat liv. Den största påverkan på statsfinanserna av våra förslag är ökade utgifter för radonbidrag. Statens årliga utgifter för radonbidrag blir enligt våra beräkningar och under de efterföljande 5 åren. antas att av småhusen med för höga radonhalter åtgärdas, samt alla flerbostadshus. Under de två efterföljande 5-års perioder blir utgifterna 34,3 respektive . Under dessa perioder ges bi- drag endast till åtgärder i småhus. Vi föreslår att SSI får huvudansvaret för information och utbild- ning i radonfrågan, samt att de får ett förstärkt samordningsansvar för radonmyndigheterna. är SSI:s resursbehov totalt ca . Därefter minskar resursbehovet till åren 2003–2004, åren 2005–2012 och åren 2013–2023. Vi föreslår uppbyggnad av nationella register för radon i byggna- der vid samt för radon i mark och vatten vid SGU. Utvecklingen beräknas ta till en kostnad av . De årliga kostnaderna för hantering av re- gistren beräknas vara åren 2004–2007. Därefter kommer resursbehovet avta eftersom datamängderna som skall lagras in minskar allt eftersom registren blir mer fullständiga. Den största konsekvensen för landets hushåll av att alla bostäder med för höga halter av radon saneras är att färre människor kom- mer att dö på grund av radon. kostar det 200–att mäta radonhalten i en bostad. Vissa kommuner subventionerar mätningarna helt eller delvis så att kostnaden för hushållet blir ändå lägre. Kostnaden för att sänka radonhalten varierar kraftigt beroende av problemets karaktär. Den vanligaste orsaken till höga radon- halter i småhus är markradon. Kostnaderna för att sanera mark- radon ligger vanligtvis per småhus. Om problemet istället kommer ifrån byggnadsmaterialet krävs i de flesta fall att mekaniskt frånluftssystem eller mekaniskt till- och frånluftssystem installeras. Kostnaden för detta uppskattas vara per småhus. Den vanligaste orsaken till höga radonhalter i flerbostadshus är radon i byggnadsmaterial. Kostnaderna för åtgärder ligger vanligen mellan ca 5 500 och utslaget per bostad. De åtgärder mot radon där man ökar luftväxlingen ger i många fall även en bättre inomhusmiljö. bedömer att omkring 500 lungcancerfall orsakas av radon i bostäder. Risken för icke-rökare att drabbas av lungcancer från radon är betydligt mindre än för rökare. Radonsänkande åtgärder i alla bostäder med radonhalter över /m3 kan spara upp till 150 dödsfall i lungcancer . Av dem skulle ett trettiotal vara icke-rökare. Radonsituationen varierar i landets kommuner. Många kommuner arbetar eller har arbetat hårt med radonfrågan . Andra kommuner prioriterar inte radonet lika högt. Detta kan givetvis bero på att det faktiskt är ett större problem inom vissa kommuner med mycket högriskmark än i andra som till stor del består av lågriskområden. Men det kan också bero på att låg risk likställs med ingen risk. Även inom lågriskområden finns många hus med förhöjda radonhalter orsakade av markradon. Överstiger radonhaltens årsmedelvärde /m3 i inomhus- luften anses det vara en olägenhet för människors hälsa. Enligt den så kallade , som utfördes , (SIB 1993) uppskattas antalet bostäder med radonhalter över detta rikt- värde till 100 000 i småhus och 50 000 i flerbostadshus. har man spårat ca 30 000 bostäder i småhus och 10 000 bostäder i fler- bostadshus. För att hitta samtliga bostäder med förhöjda radonhalter måste man mäta alla som har markkontakt, dvs. alla småhus och bostäder i markplan utan underliggande källarvåning i flerbostadshus. Detta eftersom det alltid finns tillräckligt mycket radon i marken för att kunna förorsaka en halt överstigande /m3 i inomhusluften. Det är husets täthet mot marken samt luftgenomsläppligheten i marken eller delar därav under huset som är avgörande. Parametrar som man inte vet så mycket om utan omfattande undersökningar. I flerbostadshus bör man dessutom mäta förslagsvis av övriga bostäder, dvs. de som inte har markkontakt. Fram till har radonmätningar utförts i ca 280 000 bostäder i småhus och 100 000 bostäder i flerbostadshus. Antalet bostäder som återstår att mäta beräknas därför till 1 670 000 i småhus och 630 000 i flerbostadshus. Sanering av radonhalter över /m3 har utförts i 19 000 bostäder i småhus. I två tredje delar av dessa sjönk radonhalten till en nivå under /m3, vilket är den gräns som man i första hand bör komma under, ju lägre desto bättre. I en tredjedel nådde man således inte målet med saneringen och i var tionde bostad var radonhalten efter åtgärd fortfarande för hög. Den största orsaken till resultatet är troligen att man valt åtgärdsmetod utan avseende på radonkälla. Antalet sanerade bostäder i flerbostadshus är ungefär 10 000. Här har saneringsåtgärderna varit mera lyckosamma, endast i av bostäderna har radonhalten inte sjunkit under /m3. Svaren på vår kommunenkät tyder på att ca 25 000 lokaler i skolor och förskolor har radonmätts. Med samma motivering som för flerbostadshusen skulle det återstå 100 000 lokaler att mäta. Uppskattningsvis har 800 av 25 000 skolbyggnader radonhalter över /m3. Ett hundratal av dessa har sanerats. Enskilda djupborrade brunnar med radonhalter över 1 /l uppskattas till mellan 10 000 och 15 000. Av dessa har ca 2 500 sanerats. Förordning (2001:00) om bidrag för åtgärder mot radon i dricksvatten Härigenom föreskrivs följande. Enligt denna förordning lämnas, i mån av tillgång på medel, statligt bidrag till kostnader för åtgärder i syfte att minska radonhalten i dricksvatten i bostäder. Bidragsverksamheten sköts av och länsstyrelserna. Bidrag lämnas endast för åtgärder som påbörjas – och som avslutas senast den 31 de- cember 2007. får meddela närmare föreskrifter om när åtgärderna skall anses påbörjade respektive avslutade. Med dricksvatten förstås i förordningen vatten som är avsett att drickas eller användas för andra hushållsändamål inomhus och som kommer från enskilda täkter. Bidrag får, med de undantag som anges i 7 §, lämnas om radon- halten i dricksvatten från en enskild täkt överstiger 1 per liter. Bidragsunderlaget skall bestå av 1.skälig kostnad för utredning 2.skälig kostnad för bidragsberättigade åtgärder 3.skälig kostnad för kontroll av utförda arbeten (uppföljningsmätning). Bidrag lämnas för de åtgärder som finner nödvändiga för att dricksvattnets radonhalt skall understiga de gränsvärden som anges i 5 §. Senast efter avslutade åtgärder skall en uppföljande radon- mätning göras och ett protokoll över resultatet skall lämnas till . Om dricksvattnet från en enskild täkt endast används i bostadshus som nyttjas för fritidsändamål, lämnas inte något bidrag. För åtgärder för att minska radonhalten i vatten från enskilda täk- ter lämnas bidrag av bidragsunderlaget, dock med högst . Bidragsunderlaget skall bestå av 1.skälig kostnad för utredning 2.skälig kostnad för bidragsberättigade åtgärder 3.skälig kostnad för kontroll av utförda arbeten (uppfölj- Bidrag betalas inte ut. Ansökan om bidrag görs hos i det län täkten är be- lägen. Ansökan skall göras på en blankett fastställd av . Till ansökan skall fogas de handlingar och den övriga utredning som föreskriver.