sou · GPB311d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I gällande regler finns det bestämmelser om utländskt bolag i 6 kap. 9 och 10 §§. Enligt 9 § avses med utländskt bolag en utländsk juridisk person som beskattas i den stat där den hör hemma, om beskattningen är likartad med den som gäller för svenska aktie- bolag. Beträffande innebörden av likartad beskattning, se avsnitt 3.2.2. Enligt 10 § skall som utländskt bolag alltid anses en utländsk juridisk person som hör hemma och är skattskyldig till inkomst- skatt i en stat på en lista som tagits in i paragrafen, om personen omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist i staten enligt avtalet. Listan omfattar de stater med vilka har ett skatteavtal med ett fåtal uteslutningar. Förslaget till ändrad cfc-reglering innebär att utländskt bolag förlorar sin nuvarande förankring i cfc-reglerna. Begreppet har därför utmönstrats. I stället har på de ställen där utländskt bolag förekommer och har en begränsande innebörd i förhållande till utländsk juridisk person som bör upprätthållas begreppet ersatts med särskilda villkor som anpassas till vad sammanhanget kräver. De villkor som tagits in i första stycket är att den utländska juridiska personen skall motsvara en sådan svensk juridisk person som anges vid 1–6 samt höra hemma och vara skattskyldig till inkomstskatt i en stat som är medlem i EES eller i en avtalsstat. I det senare fallet skall personen omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och ha hemvist i staten enligt avtalet. Det har inte ansetts nödvändigt att utesluta några avtalsstater. Inte heller har det ansetts nödvändigt att uppställa ett krav på likartad beskattning. I paragrafen har gjorts redaktionella ändringar. I första stycket har gjorts en redaktionell ändring. I första stycket har gjorts en redaktionell ändring. Nuvarande andra stycket är inte längre aktuellt med hänsyn till att utdelningar på svenska och på utländska andelar skall behandlas lika. Beträffande bestämmelsen i första stycket, se avsnitten 2.1.4 och 2.2. Bestämmelsen baseras på nuvarande 16 §. Det första villkoret är nytt. Det andra villkoret innebär att den nuvarande gränsen på av rösterna sänkts till . Betingandevillkoret i 3 är oför- ändrat. Såväl andelar i svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar som i utländska motsvarigheter omfattas av bestäm- melsen i första stycket (jfr 2 kap. 2 § första stycket). Beträffande bestämmelsen i tredje stycket, se avsnitt 2.1.5. Bestämmelserna motsvarar de nuvarande bestämmelserna i 22 §. I första stycket har som första ord lagts till Marknadsnoterade med hänsyn till att onoterade andelar alltid skall vara näringsandelar. I stycket har även gjorts en redaktionell ändring. Se beträffande 1–4 avsnitt 2.4 och 5 avsnitt 2.5. 5 har utländskt bolag ersatts med utländskt företag. Med anledning av detta har det i bestämmelsen tagits in ett villkor om likartad beskattning, jfr kommentaren till 23 kap. 4 §. 16–18 §§ Se avsnitt 2.1.1. Även innehavstid före ikraftträdandet får räknas. Bestämmelsen i 18 § andra stycket innebär inte att en eventuell förändring av röstetalet på grund av utgivande av nya aktier kan ha verkan på bedömningen av om ett aktieinnehav är näringsbetingat före utgivandet. Bestämmelsen motsvarar bestämmelsen i nuvarande 17 § med den skillnaden att förvaltningsföretag strukits som en konsekvens av förslaget i avsnitt 2.1.6 att de särskilda reglerna för sådana företag skall utmönstras. Bestämmelserna motsvarar bestämmelserna i nuvarande 18 §. En redaktionell ändring har gjorts. Bestämmelsen motsvarar bestämmelsen i nuvarande 19 §. En redaktionell ändring har gjorts. Nuvarande 13 och 14 §§ Beträffande borttagandet av dessa paragrafer, se avsnitt 2.1.6. Bestämmelserna har ersatts av bestämmelser i 13 §. Nuvarande 20 och 21 §§ Bestämmelserna har blivit överflödiga med hänsyn till att jämförlighetsvillkoret har ersatts med ändrade regler för cfc- beskattning. I första strecksatsen har hänvisningen till de upphävda bestäm- melserna om koncerninterna andelsavyttringar ersatts av en hänvisning till bestämmelserna om fiktiv anskaffningsutgift i 6 §. I paragrafen har tagits in nya hänvisningar. Se avsnitt 2.1.5. Är villkoret om innehavstid inte uppfyllt följer det av bestämmelsen i andra stycket att man vid beräkningen av om- kostnadsbeloppet skall bortse från att andelen har varit en näringsandel. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 28 §. En redaktionell ändring har gjorts. En ny tredje punkt, som avser näringsandelar och aktiehärledda näringsdelägarrätter som innehafts än , har lagts till. Beträffande punkten, som innebär att avdrag aldrig medges, se avsnitt 2.1.2. 9–11 §§ Paragraferna motsvarar nuvarande 30–32 §§. Redaktionella ändringar har gjorts. Nuvarande 6–27 §§ Beträffande borttagandet av reglerna om uppskov med beskatt- ningen vid koncerninterna andelsavyttringar, se avsnitt 2.8.1. 3–6 §§ I paragraferna har tagits in definitioner. Den bestämmelse om intressegemenskap som det hänvisas till har utformats närmast för cfc-beskattningsreglerna, se avsnitt 3.1. Den har betydelse för 19 och 25 §§. Se kommentaren till 24 kap. 15 §. Genom bestämmelserna blir de bestämmelser som det hänvisas till tillämpliga även när det avyttrande företaget är ett svenskt handels- bolag eller ett delägarbeskattat utländskt handelsbolag, såvitt avser sådana delägare som anges i 8 §. Vid överlåtelse av en andel i ett handelsbolag övertas skattskyldigheten avseende hela beskatt- ningsåret av förvärvaren, om parterna inte kommit överens om annat. Bestämmelserna i första stycket tredje och fjärde meningarna föranleds av detta. Bestämmelsen i första stycket fjärde meningen föranleds även av att för en delägare som är en fysisk person en kapitalvinst på en fastighet som har avyttrats av ett handelsbolag beskattas i inkomstslaget kapital. Se avsnitt 2.1.1 och 2.3. Tillgången skall ha varit en näringsandel eller aktiehärledd näringsdelägarrätt före avyttringen. Se avsnitt 2.1.1. Av lydelsen av andra stycket följer att även tid före ikraftträdandet under vilken andelen har varit en näringsandel enligt de nya bestämmelserna får räknas. Se avsnitt 2.3. Av lydelsen av andra stycket följer att även tid före ikraftträdandet får räknas. Se avsnitt 2.1.1 såvitt avser näringsandelar. Detsamma bör gälla för aktiehärledda näringsdelägarrätter. Beträffande bestämmelsen i första stycket, se avsnitt 2.7.5. Av bestämmelsen i andra stycket följer att vanliga regler för beräkning av kapitalvinst eller kapitalförlust skall gälla om villkoret om innehavstid inte är uppfyllt. Se ingressen till avsnitt 2.7. 17 och 18 §§ Se avsnitt 2.7.1. Se avsnitt 2.7.2. Frågan om ett återköp avser den övervägande delen av tillgångarna bör bedömas med hänsyn till marknads- värdena vid den ursprungliga avyttringen. 20–22 §§ Se avsnitt 2.7.4. Se avsnitt 2.7.3. Se avsnitt 2.1.2. Jfr 9 §. Av bestämmelsen i tredje stycket följer att avdrag inte medges när en vinst skulle ha tagits upp på grund av att skalbolags- och återköpsvillkoren inte är uppfyllda. Se avsnitt 2.7.6. Jfr 9 §. Se avsnitt 2.7.6. Jfr 9 §. Av utformningen av bestämmelserna i andra stycket följer att de inte omfattar avyttringar före ikraft- trädandet. Se avsnitt 2.7.6. Se avsnitt 2.7.6. Jfr 9 §. Bedömningen av användningen av fastig- heten bör normalt kunna begränsas till . I andra stycket har förvaltningsföretag strukits som en konsekvens av förslaget i avsnitt 2.1.6 om att de särskilda reglerna för sådana företag skall utmönstras. Utländskt bolag har ersatts med utländsk juridisk person. Med anledning härav har det tagits in ett villkor om likartad beskatt- ning, jfr kommentaren till 23 kap. 4 §. Ändringarna är av samma karaktär som de i 31 kap. 25 a §. Ändringen i 1 är av samma karaktär som ändringen i 30 kap. 1 § andra stycket. Ändringarna är av samma karaktär som de i 31 kap. 25 a §. I andra stycket har det gjorts en redaktionell ändring. Beträffande ändringarna i första stycket, se kommentaren till 23 kap. 4 §. Bestämmelsen i andra stycket har utgått i konsekvens med förslaget i kap. 6 att utländska skadeförsäkringsföretag skall beskattas enligt konventionell metod. Redaktionella ändringar har gjorts. Beträffande ändringen i första stycket, se kommentaren till 23 kap. 4 §. Bestämmelsen i andra stycket har ändrats i konsekvens med förslaget i kap. 6 att utländska skadeförsäkringsföretag skall beskattas enligt konventionell metod. Bestämmelsen har gjorts tillämplig även på utländska skadeför- säkringsföretag (kap. 6). Det nuvarande tredje stycket har utgått till följd av förslaget i avsnitt 2.1.6 att den skattemässiga kategorin förvaltningsföretag skall utmönstras. Bestämmelsen har utgått i enlighet med förslagen i kap. 6 om konventionell beskattning av utländska skadeförsäkringsföretag. 3 och 5 §§ Utländskt bolag i 3 § och i 5 § tredje stycket har ersatts av utländsk juridisk person, jfr kommentaren till 23 kap. 4 §. I dessa bestäm- melser har det – i motsats till bedömningen beträffande 7 § – inte ansetts behövligt att kvalificera det senare begreppet. Villkoret i den sista strecksatsen har ersatts av ett villkor som anknyter till förutsättningarna i 7 § för att en utländskt juridisk person skall kunna vara ett moderföretag enligt kapitlet. Beträffande utbytet av utländskt bolag till utländsk juridisk person som uppfyller vissa villkor, se kommentaren till 23 kap. 4 §. Nuvarande första stycket 3 har utgått med hänsyn till den ändrade definitionen av företag i 3 §. Konsekvensändringar har gjorts i nya första stycket 3. Se kap. 5. Beträffande utbytet av utländskt bolag till utländsk juridisk person som uppfyller vissa villkor, se kommentaren till 23 kap. 4 §. Utländskt bolag har ersatts med utländsk juridisk person. Ett villkor om att personen skall beskattas likartat med ett svenskt aktiebolag har lagts till, jfr kommentaren till 23 kap. 4 §. I paragrafen har gjorts ändringar av samma karaktär som ändringarna i 16 a §. I paragrafen har det gjorts konsekvensändringar. Det kan noteras att avdrag från utdelning från en utländsk juridisk person inte får göras för inkomst hos ett företag längre ner i en ägarkedja för vilken den som uppbär utdelningen cfc-beskattats. Procenttalet har ändrats från med hänsyn till den ändrade definitionen av näringsandelar. Nuvarande punkt 3 har utgått som en konsekvens av förslaget i avsnitt 2.1.6 om att de särskilda reglerna för förvaltningsföretag skall utmönstras. Den nuvarande första strecksatsen har utgått som en konsekvens av att bestämmelserna om koncerninterna andelsavyttringar slopas. Hänvisningen i den nya första strecksatsen har komletterats. Beskrivningen av innebörden av bestämmelserna i 25 kap. 28–30 §§, ändrade till 7–9 §§, har kompletterats. Ändringarna är av samma slag som ändringarna i 45 kap. 31 §. Se avsnitt 2.1.1. Ordet delägarrätter i andra meningen täcker såväl aktiehärledda näringsdelägarrätter som övriga delägarrätter av samma slag och sort, dvs. sådana som förvärvats på marknaden. Enligt förslagen i betänkandet medges inte avdrag för kapital- förluster i vissa fall. I paragrafen har gjorts en ändring i konsekvens med detta. Enligt förslagen i betänkandet får kapitalförluster på närings- andelar och aktiehärledda näringsdelägarrätter dras av bara om villkoret om innehavstid inte är uppfyllt. Sådana fall ligger så nära kapitalförluster på portföljinnehav att det är motiverat att begränsningen i första stycket skall vara tillämplig. Med hänsyn härtill har bestämmelserna i andra och tredje styckena utgått. Av lydelsen av första stycket följer att en kapitalförlust före ikraftträdandet på en delägarrätt som inte kunnat dras av på grund av bestämmelsen i stycket får föras vidare även om en likadan kapitalförlust inte skulle ha fått dras av efter ikraftträdandet. I stycket har gjorts en ändring av samma slag som den i 25 §. I paragrafen har gjorts ändringar av samma slag som den i 25 §. Punkt 1 har utgått med hänsyn till att reglerna om koncerninterna andelsavyttringar slopas. Beträffande ändringarna i första stycket 2, se kommentaren till 23 kap. 4 §. 13 a och 19 a §§ Se avsnitt 2.8.2. En redaktionell ändring har gjorts. Beträffande upphävandet av paragrafen, se avsnitt 2.8.2. 10 och 11 §§ I paragraferna har gjorts ändringar av samma slag som den i 48 kap. 25 §. Bestämmelserna innebär att den nya cfc-regleringen skall börja tillämpas än förslagen i övrigt, se ingressen till kap. 3. Beträffande bestämmelserna i andra–fjärde meningarna, se avsnitt 2.8.1. Även uppskov enligt motsvarande bestämmelser i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt omfattas av bestäm- melserna, jfr 1 kap. 4 § lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen. En konsekvens av att äldre bestämmelser skall tillämpas på kapitalvinster och kapitalförluster på grund av avyttringar före ikraftträdandet är att en tillkommande köpeskilling på grund av en sådan avyttring som erhålls efter ikraftträdandet skall beskattas enligt äldre bestämmelser. En förlust på grund av en avyttring före ikraftträdandet som blir definitiv först efter detta skall också behandlas enligt äldre bestämmelser. Se avsnitt 6.7.4. Se avsnitt 2.1.6. Se avsnitt 2.7.3. I avsnitt 2.8.1 har föreslagits att äldre uppskov enligt bestämmelserna om koncerninterna avyttringar skall efterges. Motivet är att en koncern som har erhållit ett sådant uppskov inte bör komma i ett sämre läge än den skulle ha varit i om de överlåtna andelarna behållits av det säljande företaget. I analogi med detta bör avdrag inte få göras för äldre kapitalförluster på andelar m.m. i sådan fall när avdragsrätten har skjutits upp enligt den s.k. förlustregeln i 25 kap. 30 § (10 § i lagförslaget) IL. En bestämmelse om detta har tagits in i punkten. lag till ändring av lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen I paragrafen har tagits in ett nytt andra stycke, se avsnitt 2.8.2. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) I första stycket har det gjorts konsekvensändringar. Beträffande ändringarna i sjätte stycket, se avsnitt 2.8.7. Bestämmelserna i nuvarande femte stycket behövs fortfarande för fall där röstetalet på marknadsnoterade andelar som inte är rörelsebetingade understiger och andelstalet uppgår till . lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländskt skatt Tredje stycket har utgått som en konsekvens av att jämförlighets- villkoret i reglerna om utdelningar har ersatts av nya regler om cfc- beskattning. En redaktionell ändring har gjorts. 18–22 §§ Se avsnitt 3.6. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) I 17 § har en punkt, 5, lagts till, se avsnitt 3.2.2. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 13 och 18 a §§ Se avsnitt 3.9. Med identifikationsuppgifter i 18 a § första stycket avses närmast namn, eventuell utländsk motsvarighet till organisationsnummer och säte. Se avsnitt 6.7.3. Se avsnitt 3.2.2. lag om ändring i lagen (1992:160 om utländska filialer m.m. Se avsnitt 6.7.2. Bestämmelsen innebär att filiallagens bestämmelser rörande bokföring och revision i 11–14 a §§ görs tillämpliga på generalagenter och generalrepresentationer med fast driftställe i . De i 13 § andra stycket och 14 § andra stycket filiallagen intagna undantagen blir härigenom tillämpliga också på sådana generalagenter och generalrepresentationer. Genom bestämmelsen i andra stycket första strecksatsen får bestämmelsen i första stycket verkan även för företag som bedriver återförsäkringsrörelse. Av bestämmelsen i andra stycket tredje strecksatsen följer att skyldighet att till registreringsmyndigheten ge in handlingar eller att upprätta årsredovisning inte kommer att gälla för försäkringsgivare från tredje stat. lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares verksamhet i I paragrafen har ett nytt sjätte stycke lagts till genom vilket den nya 26 a § filiallagen blir tillämplig på generalagenter. I paragrafen har ett nytt fjärde stycke lagts till genom vilket den nya 26 a § filiallagen blir tillämplig på generalrepresentationer. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Den nuvarande punkten 32 har utgått som en följd av att bestäm- melserna om koncerninterna andelsavyttringar upphör att gälla. (och har deltagit i Utredningen om vissa företagsskattefrågor, och har deltagit i Utredningen om vissa internationella företagsskattefrågor) har omfattande skattesänkningar skett runt om i världen. Allmänt kan sägas att de skattesänkningar som skett förefaller ha ökat ekonomiernas tillväxtförmåga och har därför bidragit till ökat välstånd. På grund av skattesänkningarna har frågan om internationell skattekonkurrens fått ökad betydelse. Skattekonkurrens kan före- komma i två olika hänseenden. Åtgärder som uppfattas som s.k. fair tax competition har i allmänhet skett för att öka effektivite- ten i den egna ekonomin och för att i samband därmed dra till sig mer av internationella investeringar. Den andra typen skattekon- kurrens, illojal eller skadlig skattekonkurrens går ut på att genom speciella skattefördelar, oftast för utlandsägda företag, eller sekre- tessbestämmelser och ovilja att lämna information till andra stater, locka till sig skattebaser (oftast av finansiellt slag), som reellt till- hör andra skattejurisdiktioner. Den förstnämnda typen av skattekonkurrens har inte endast i allmänhet ansetts internationellt godtagbar utan har också ansetts medföra i huvudsak positiva effekter, även om trycket därigenom ökat på de nationella skattesystemen. Den illojala skattekonkur- rensen har man däremot genom internationella överenskommelser sökt bekämpa. Det har dock visat sig svårt för världens stater att komma överens om reella och effektiva åtgärder mot denna typ av skattekonkurrens, även inom EU, där dock arbetet med en upp- förandekod i den s.k. Primarologruppen bör noteras. Inom EU har den tillåtna typen av skattekonkurrens ökat under inflytande av bildandet av EMU och kan förväntas öka ytterligare, eftersom skatte- och strukturpolitiken blivit de viktigaste kvarstående instrumenten för nationell ekonomisk politik. Kapitalvinstskattefrihet på näringsbetingade aktier har införts i allt fler länder, på den allra hos våra närmaste grannländer som och . Svenska företag, stora som små, privatägda som statligt ägda, har också svarat på denna olikhet mellan det svenska skattesystemet och andra skattesystem genom att placera ägandet av underkoncerner i länder som medger skatte- frihet vid avyttring av näringsbetingade aktier. Traditionellt har detta skett i , men sker nu i ökande utsträckning även i andra länder. Som utredaren visar medför kapitalvinstbeskattningen av när- ingsbetingade aktier en systemvidrig trippelbeskattning och det är därför nödvändigt att den avskaffas. Sakligt sett är det orimligt att aktievinstbeskattning skall vara hårdare än utdelningsbeskattning i bolagssektorn. Alternativet för företagen är att i ökande utsträck- ning flytta ut ägandet ur för att ta bort kostnadsnackdelen av att ha ägandet här. I dagens alltmer internationaliserade värld kan inte sådana kostnadsskillnader tillåtas finnas kvar om konkur- renskraften skall kunna bibehållas. Utredarens initiativ att inom ramen för utredningen förorda ett avskaffande av kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade aktier är därför sakligt motiverat och nödvändigt. Vi instämmer starkt i behovet av att avskaffa kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade aktier. Det finns inga skäl till att som land skall behålla regler som stimulerar till att ägande flyttas ut ur landet till följd av skattesystemets konstruktion eller att andra länders rättssystem skall behöva utnyttjas för att ge svenska koncerner skattevillkor som motsvarar dem som utländska koncerner arbetar Däremot anser vi att den skatteförmån som uppkommer vid sparande i aktier via bolag i förhållande till direkt ägande har – i förhållande till dess ekonomiska betydelse – fått för stort in- flytande över lagstiftningens utformning. Den åtskillnad som görs mellan näringsaktier och portföljaktier motiveras enbart av spar- bösseeffekten. Som framgår av bifogade promemoria, Kvoterad bolagsskatt – en teknik för att hantera sparbösseeffekter och att skattemässigt likställa sparande direkt resp. via bolag, är sparbösse- effekten mycket begränsad. Vid total värdetillväxt, varav som direktavkastning och som kapitalvinst är det vid en lång innehavstid tillräckligt om 1/16 av en kapitalvinst beskattas för att balansera sparbösseeffekten. Utredarens förslag att fullt ut bolagsbeskatta portföljaktier leder just till den kedjebeskattning som man velat undvika i bolagssektorn. I fråga om investmentbolag och värdepappers- fonder har man avstått från full bolagsbeskattning och genom bl. a. avkastningsskatt på portföljens värde försökt begränsa beskattningen till att träffa den fördel som sparbösseeffekten innebär. Enligt vår uppfattning skulle man helt kunna bortse från sparbösseeffekten i bolag som till huvudsaklig del bedriver annan verksamhet än kapitalplacering. Förekommer dessutom en viss ägarspridning i bolaget torde det över huvudtaget inte finnas skäl att skilja mellan närings- och portföljaktier. gör i sin skattereform inte någon skillnad mellan de båda typerna av aktier. En sådan utgångspunkt som vi här förespråkar skulle inte bara leda till ett betydligt enklare skattesystem utan också ett incitament för företagen att behålla överlikviditeten i . Det ger också en injektion i vårt finansiella system. Utredaren föreslår att skattefriheten för näringsaktier inte skall gälla aktier i skalbolag, inte ens om försäljningen är koncernintern. Effekten av en försäljning av ett skalbolag blir inte bara den att kapitalvinsten beskattas utan dessutom att som skattepliktig intäkt skall tas upp hela försäljningslikviden. Regeln är enligt vår bestämda mening alldeles för generellt utformad eftersom det förekommer försäljningar av skalbolag som sker i helt legitima syften Det gäller i synnerhet koncerninterna avyttringar. Som exempel kan nämnas att StoraEnso i samband med en pågående omstrukturering i samband med en utförsäljning har att hantera ett femtiotal bolag som skulle komma att omfattas av skalbolags- regeln. Det blir inte heller möjligt att sälja ett bolag som bedriver handel med värdepapper men inte driver fondkommissionshandel eller liknande. Enligt vår uppfattning är det inte tillräckligt med en regel som säger att om särskilda skäl föreligger skall bestämmelsen inte tillämpas. Under alla förhållanden bör inte skatteeffekten vara utformad som en skattesanktion, som närmast för tankarna till straff. Ett sätt att begränsa effekterna är att som anskaffningsutgift få ta upp det egna kapitalet i det avyttrade bolaget vid utgången av räkenskapsåret för avyttringsåret. Det kapitalet kan ägaren alltid tillgodogöra sig skattefritt vid en likvidation. Att utgå från bolagets skattemässiga egna kapital är det skattemässigt korrekta men i en schablonregel av detta slag behövs inte en sådan precision i synner- het som det korrekta alternativet är skattefrihet. Handelsbolagen har på grund av befarat missbruk i vissa situationer helt ställts vid sidan av reformen trots att problemet med dubbelbeskattning i bolagssektorn också gäller för andel i handelsbolag och handelsbolagets egna innehav av närings- betingade andelar. Risken med utredarens förslag är att en överströmning sker till enkla bolag där delägarna kan uppnå samma sak som i ett handelsbolag utan att drabbas av dess negativa effekter. Vi skall också komma ihåg att skiljelinjen mellan portföljaktier och näringsaktier enbart upprätthålls för att eliminera sparbösseeffekten. Som vi redovisat ovan är den starkt begränsad. De nuvarande reglerna om avskattning av investmentföretagen är en konsekvens av beskattningen av aktievinster i bolagssektorn. En konsekvens av den slopade kapitalvinstbeskattningen av närings- aktier är att också bestämmelserna om avskattning bör kunna slopas.