sou · GPB31d1 · 2002-01-01 00:00:00 — One change pertains to the designation of those who review a companys accounting records. The term used in the current Act, lekmannarevisor (accountants), has been criticized, including in the Parliamentary review of the Governments proposal on these provisions. In the new Act, the term has been replaced by general examiner. The new Act contains significant changes in the provisions on increasing capital. One way to raise the share capital is through a bonus issue, which is implemented without further payment from the shareholders. The share capital can also be raised through contributions from prospective shareholders – through the issuance of new shares, convertibles or warrants. With share issues, subscribers can pay for their new shares in cash or by contribution in kind. In the case of convertible issues, the company receives a contribution in connection with the conversion of all or parts of the convertible loan to share capital. Lastly, with warrants, the contribution comes in the form of payment for the shares subscribed for by exercising the warrants, in the same way as a new share issue. In the current Act, the methods for raising share capital are divided up in such a way that bonus issues and new share issues are covered in one chapter, while issues of convertibles and warrants are in another. The reasoning behind this is the uncertainty whether an issue of warrants or convertibles will ultimately lead to an increase in share capital. In the new Act, the provisions instead are divided up based on the difference, as described, between bonus issues on the one hand and issues of new shares, convertibles and warrants on the other. Chapter 10 covers certain provisions common to all increases in share capital, while chapter 11 covers bonus issues and chapter 12 covers issues involving payments at some point in time. Another change is that the new Act permits companies to issue naked warrants. As mentioned above with regard to the formation of a company, the new Act provides greater opportunities for shareholders to decide whether their payment for issued shares, or warrants or convertibles for that matter, should constitute restricted or non-restricted equity in the company. This is a question shareholders must decide on when approving the issue. Expressed another way, the Committee has severed the traditional tie between the share capital and number of 28 A Act – a summary The share capital can be increased without raising the number of shares, and the number of shares can be increased without raising the share capital. When a public company or a shareholder in such a company announces or in some other way makes an offer to a wider circle of investors to acquire shares or subscription rights in the company, the board of directors, according to the provisions of the current Act, must prepare a prospectus if the total amount that could be received as a result of the offer passes a level stipulated by law. In addition to the Companies Act, the provisions on issue prospectuses are included in, among other places, the Act (1991:980). With regard to securities registered with, or intended to be registered with, a stock exchange, the provisions on prospectuses are contained in, among other places, the Securities and Clearing Operations Act (1992:543). Both acts are complemented by the Financial Supervisory Authoritys prospectus regulations. feels that it is unfortunate that companies and shareholders that intend to issue or sell securities have to abide by the prospectus rules in several different acts. The new Act therefore does not include any prospectus rules. Instead, several new provisions on prospectuses are proposed in the Act and the Securities and Clearing Operations Act. also addresses the issue of whether a company can be held responsible for errors or adequacies in a prospectus it has prepared. Todays law to some extent is ambiguous on this point. According to the prevailing opinion in legal doctrine, a company cannot, based on the law of contracts, be held liable for damages by shareholders or those who, to a significant extent, are equated with shareholders, when the claims of these individuals pertain to the subscription for, or acquisition of, shares or other securities issued by the company. This differs from the position held, for example, in the U.S. and UK, frequently leading to problematical legal issues when Swedish companies float issues in the international capital market. Against this background, the Committee is proposing that a company can be held responsible for damages caused by errors or adequacies in a prospectus it has prepared for an issue or a shareholders sale of a major shareholding in the company. As proposed, the provisions on such responsibility would be added to the Act. Chapter 13 contains special provisions on certain private placements, etc. With the exception of minor changes regarding their application, among other things, the provisions correspond to the current stipulations of the Act on Certain Directed Placements in Stock A Act – a summary 29 , etc. (1987:464), also known as the law. is proposing that this act be abolished. One of the tangible changes is that a parent company that wants to transfer the shares in a subsidiary or second tier subsidiary to the companys management or employees – otherwise known as a management buyout, – would not require the approval of its general meeting. Included in the core of the Companies Act are the rules on protecting a companys restricted shareholders equity. In addition to the formation of a company, they cover reductions in share capital, share repurchases, and profit distributions. At present, the provisions on these procedures are distributed throughout the Act. They are not coordinated and differ from each other in several respects without justification. is proposing that these provisions be brought together in a single block, beginning with a chapter on equity transfers common to all three procedures. The new Act contains certain fundamental provisions on equity transfers in chapter 14, provisions on profit distributions in chapter 15, provisions on share repurchases in chapter 16, and provisions on reductions in share capital in chapter 17. Without exception, the proposed rules offer companies greater opportunities to continuously adapt their capital structure to what at any given time they feel to be most favorable for the company and its owners. has also designed the new Act to reflect developments in legal doctrine and practice in recent decades with regard to profit distributions. In its report entitled, Corporate capital (SOU 1997:22), the Committee proposed, among other things, that Swedish companies, both private and public, be allowed to acquire their own shares. This part of its proposal led to legal amendments in the spring of 2000. Certain public companies, primarily listed companies, were given the right to repurchase their own shares. The question of whether other public companies as well as private companies should also be allowed to buy back their own shares will be resolved after a further evaluation of the relevant tax issues. has not presented a new constitutional draft on share repurchases in its latest proposal, but it remains firm in its opinion that all companies should be permitted to buy back their own shares. Creditor protection rules are also covered in chapter 18, on loans from companies to shareholders, etc. In a previous report, Profit distributions (SOU 1997:168), the Committee proposed that the current rule strictly forbidding such loans be replaced by less extensive restrictions. In its current proposal, the Committee is taking even further steps. Briefly, its proposal would allow funds that could be used 30 A Act – a summary for dividends to shareholders to also be loaned to shareholders and other specific individuals. is proposing a new chapter 19 on the redemption of minority shares, followed by chapter 20 on mergers and chapter 21 on demergers. While the merger provisions largely conform to current law, the demerger is new. A demerger is essentially the opposite of a merger – the separation of one company into two or more new ones. Thus, the new rules provide Swedish businesses with one more instrument to restructure and adapt to new conditions. The details of the provisions were designed in large part to be consistent with the EUs sixth company law directive. The provisions in chapter 22 on liquidations correspond to the recommendations in the Committees report, issued as recently as 1999, entitled Liquidation of companies (SOU 1999:36). Chapter 23 covers changes in company categories, in the same way as is in chapter 17 of the current Companies Act. Among the key provisions in the Act is chapter 24 on registration, which remains materially unchanged from chapter 18 of the current Companies Act. have any significant changes been proposed in the rules on corporate names in chapter 25 of the new Act. Lastly, the Act includes chapter 26 on damages and chapter 27 on penalties and fines. At the suggestion of the Committee, the damage provisions were redesigned in 1999. The provisions on penalties and fines in the new Act have again been kept to a minimum. has been assigned by the Government to present a complete proposal on shareholder registers, a Swedish summary of which is included in the appendix. Förslag till aktiebolagslag (2003:000) 1 § I ett aktiebolag har aktieägarna inte något personligt betalnings- ansvar för bolagets förpliktelser, om inte annat följer av 22 kap. 14 eller 15 §. Trots vad som sägs i första stycket svarar aktieägare i aktiebolag som bedriver advokatverksamhet solidariskt med bolaget för sådana förpliktelser mot klienter som bolaget ådrar sig medan han är aktie- ägare, såvitt avser uppdrag för vilket han är ansvarig. Privata och publika aktiebolag 2 § Ett aktiebolag är privat aktiebolag eller publikt aktiebolag. Denna lag gäller alla aktiebolag, om inte annat föreskrivs. 3 § Ett aktiebolag skall ha ett aktiekapital. Aktiekapitalet skall vara bestämt i bolagets redovisningsvaluta. Av 4 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078) framgår att redovisningsvalutan får vara antingen svenska kronor eller euro. Om aktiekapitalet är bestämt i kronor, skall det i ett privat aktie- bolag uppgå till och i ett publikt aktiebolag till . Om aktiekapitalet är bestämt i euro och har varit bestämt i euro sedan bolaget bildades, skall det uppgå till minst det belopp i euro som enligt den av då fastställda växelkursen motsvarande eller, i fråga om publika aktiebolag, 500 000 Har aktiekapitalet tidigare varit bestämt i kronor, skall det uppgå till minst det belopp i euro som vid bytet av redovisningsvaluta motsvarade respektive . Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier, representerar varje aktie en lika stor andel av aktiekapitalet. Förbud mot spridning av aktier m.m. i privata aktiebolag 4 § Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte genom annonsering söka sprida aktier eller teckningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevis. Ett bolag eller en aktieägare som avses i första stycket får inte heller på annat sätt söka sprida i första stycket angivna värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepapperen. Detta gäller dock inte om erbjudandet riktar sig enbart till en krets som i förväg har anmält intresse av sådana erbjudanden och antalet utbjudna poster inte överstiger 200. Begränsningarna i första och andra styckena gäller inte erbjudanden som avser överlåtelse till högst tio förvärvare. I första stycket angivna värdepapper som har givits ut av ett privat aktiebolag får, så länge bolaget är privat, inte noteras vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. 5 § I bolagsordningen kan tas in ett förbehåll om att bolagets aktier skall vara registrerade i ett avstämningsregister enligt lagen (1998: 1479) om kontoföring av finansiella instrument (avstämningsförbehåll). Sådana bolag benämns i denna lag avstämningsbolag. Bolag som inte är avstämningsbolag benämns kupongbolag. 6 § Ett aktiebolag är moderbolag och en annan juridisk person är dotterföretag, om aktiebolaget 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller an- delar i den juridiska personen, 2.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, 3.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan, eller 4.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolags- ordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderbolaget, om ett annat dotterföretag till moderbolaget eller moderbolaget tillsammans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i den juridiska personen, 2.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, eller 3.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan. Om ett dotterföretag äger aktier eller andelar i en juridisk person och på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag till moderbolaget. Moderbolag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern. avses i denna lag företag i samma koncern. 7 § I de fall som avses i 6 § första stycket 1–3 och andra stycket skall sådana rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn men för en annan fysisk eller juridisk persons räkning anses tillkomma den personen. Vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag beaktas inte de aktier och andelar i dotterföretaget som innehas av företaget självt eller av dess dotterföretag. Detsamma gäller aktier och andelar som innehas av den som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller dess dotterföretags räkning. Aktie som innehas av aktiebolaget självt 8 § En aktie som innehas av aktiebolaget självt eller av dess dotterföre- tag skall inte räknas med när det i denna lag eller bolagsordningen för giltigt beslut eller för utövande av befogenhet föreskrivs samtycke av ägare till en viss andel av aktierna. En sådan aktie skall inte heller räknas med vid tillämpning av bestämmelser i denna lag eller bolags- ordningen som förutsätter att någon eller några innehar en viss andel av aktierna eller rösterna i bolaget. 2 kap. Aktiebolags bildande 1 § Den som vill bilda ett aktiebolag (stiftare) skall 1.upprätta en stiftelseurkund och en bolagsordning, 2.teckna sig för samtliga aktier i stiftelseurkunden, 3.betala de tecknade aktierna, 4.upprätta och låta en auktoriserad eller godkänd revisor granska en öppningsbalansräkning för bolaget, 5.färdigställa, dagteckna och underteckna stiftelseurkunden, samt 6.ansöka om bolagets registrering hos Patent- och registrerings- verket. Teckning av aktier blir bindande för stiftaren när han betalat akti- erna och samtliga stiftare undertecknat stiftelseurkunden. Bolaget anses bildat den dag stiftelseurkunden undertecknats av samtliga stiftare, om bifaller ansökan. 2 § Stiftelseurkunden skall innehålla uppgift om det antal aktier som skall ges ut, det belopp som skall betalas för varje aktie och hur stor del av betalningen för aktierna som skall tillföras aktiekapitalet. Stiftelseurkunden skall ange, 1.om aktie skall kunna tecknas med rätt eller plikt att mot aktien tillskjuta någon annan egendom än pengar, 2.om aktie skall kunna tecknas med rätt eller plikt för bolaget att överta egendom mot någon annan ersättning än aktier, 3.om aktie skall kunna tecknas med andra villkor, 4.om bolaget skall ersätta kostnader för bolagets bildande, eller 5.om någon på annat sätt skall få särskilda rättigheter eller förmåner av bolaget. Bestämmelse som avses i 1–5 skall återges i sin helhet. Med egendom som avses i andra stycket 1 och 2 (apportegendom) får inte jämställas åtagande att utföra arbete eller att tillhandahålla tjänst. Stiftelseurkunden skall innehålla en redogörelse för de omständig- heter som kan vara av betydelse för att bedöma värdet på apportegen- dom och bestämmelse enligt andra stycket i övrigt. 1.namn, personnummer, organisationsnummer eller annat identifie- ringsnummer samt hemvist beträffande den som avses med bestäm- melsen, 2.det värde till vilket apportegendom beräknas komma att tas upp i balansräkningen och antalet aktier eller annan ersättning som skall lämnas för egendomen, samt 3.det högsta beräknade beloppet av sådan kostnad för bolagets bil- dande som angetts i bestämmelsen. 3 § Om skriftligt avtal upprättats rörande sådan bestämmelse som avses i 2 § andra stycket, skall stiftelseurkunden innehålla avtalet eller en kopia av det eller hänvisning till avtalet med uppgift om den plats där det hålls tillgängligt för aktietecknarna. Muntligt avtal skall i sin helhet tas upp i stiftelseurkunden. När en rörelse tillskjuts eller övertas, skall vad som sägs i första stycket om skriftligt avtal gälla även balans- och resultaträkningar för rörelsen . Om sådana räkningar inte upprättats för rörelsen, skall det i stiftelseurkunden lämnas upp- lysning om rörelsens resultat . I stiftelse- urkunden skall upplysning också lämnas om rörelsens resultat därefter. 4 § I stiftelseurkunden skall stiftarna ange 1.fullständigt namn, personnummer eller, om sådant saknas, födel- sedatum samt postadress för styrelseledamot, styrelsesuppleant, verk- ställande direktör, vice verkställande direktör, firmatecknare, revisor, revisorssuppleant, allmän granskare och särskild delgivningsmottagare, samt 2.hur bolagets firma tecknas. 5 § Bolagsordningen skall ange 2.den ort i där bolagets styrelse skall ha sitt säte, 3.föremålet för bolagets verksamhet, angivet till sin art, 4.aktiekapitalet eller, om detta skall kunna utan ändring av bolags- ordningen bestämmas till lägre eller högre belopp, minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimikapitalet inte får vara mindre än en fjärdedel av maximikapitalet, 5.antalet eller, om i bolagsordningen angivits ett minimikapital och maximikapital, lägsta och högsta antalet aktier, 6.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och styrelsesuppleanter, om sådana skall finnas, samt tiden för styrelseleda- mots uppdrag, 7.antalet eller lägsta och högsta antalet revisorer och revisors- suppleanter, om sådana skall finnas, 8.sättet för sammankallande av bolagsstämma, 9.vilka ärenden som skall förekomma på ordinarie bolagsstämma, 10.vilken tid bolagets räkenskapsår skall omfatta. I avstämningsbolag skall i bolagsordningen anges på vilken dag aktieägaren skall vara införd i aktieboken för att få delta i bolagsstäm- ma (avstämningsdag). Denna dag får inte infalla tidigare än fem var- dagar före bolagsstämman. I fråga om publika aktiebolag, vars firma inte innehåller ordet pub- likt, skall i bolagsordningen anges beteckningen (publ) efter firman. Bestämmelserna i första stycket 6 gäller inte arbetstagarrepresen- tanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresenta- tion för de privatanställda. 6 § Om bolaget skall ha euro som redovisningsvaluta, skall detta anges i bolagsordningen. I så fall skall det i bolagsordningen också anges att aktiekapitalet skall vara bestämt i euro. Vid byte av redovisningsvaluta får ändring av uppgifter som avses i 5 § första stycket 4 anstå till den första ordinarie bolagsstämman efter det att beslutet om byte av redovisningsvaluta fick verkan. 7 § I förekommande fall skall i bolagsordningen anges att bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha annat syfte än att ge vinst till fördelning bland aktieägarna. I så fall skall uppgift också lämnas om hur vinst och behållna tillgångar vid bolagets likvidation skall an- vändas. 8 § I bolagsordningen kan föreskrivas att styrelsen får samla in full- makter på bolagets bekostnad. En sådan föreskrift skall innebära att styrelsen i samband med kallelse till bolagsstämma får tillhandahålla ett formulär åt aktieägarna som de kan använda för att ge viss av styrelsen angiven person i uppdrag att företräda dem på bolags- stämman. Det angivna ombudet får inte vara ledamot av styrelsen eller verkställande direktör i bolaget. 9 § Om en aktie tecknats med villkor som inte stämmer överens med stiftelseurkunden, kan aktietecknaren inte åberopa villkoret. Efter det att samtliga aktietecknare undertecknat stiftelseurkunden kan inte en aktietecknare som grund för aktieteckningens ogiltighet åberopa att ett villkor i stiftelseurkunden inte har uppfyllts. 10 § Betalning för tecknade aktier som skall erläggas i pengar skall ske genom insättning på ett särskilt konto som stiftarna öppnat för ända- målet hos en bank i . Annan egendom som skall lämnas som betalning för sådana aktier skall tillföras bolaget på ett sätt som skyddar egendomen mot anspråk från aktietecknarens borgenärer. Om frågan om bolagets bildande har förfallit skall stiftarna genast betala tillbaka vad som har betalats för tecknade aktier samt upp- kommen avkastning. 11 § Vid granskning av öppningsbalansräkningen skall en auktoriserad eller godkänd revisor särskilt pröva att 1.det belopp som skall betalas i pengar för aktierna är inbetalt till en bank i , 2.all apportegendom avskilts för bolagets räkning på ett sätt som skyddar egendomen mot anspråk från aktietecknarens borgenärer, 3.apportegendom i stiftelseurkunden inte åsatts högre värde än det verkliga värdet för bolaget, 4.förpliktelse som bolaget enligt villkor i stiftelseurkunden skall fullgöra efter bildandet, redovisats och värderats enligt god redovis- ningssed. Sedan revisorn slutfört granskningen skall han yttra sig över denna. Om yttrandet inte tecknas på balansräkningen, skall revisorn på räk- ningen teckna hänvisning till yttrandet. I yttrandet skall revisorn beskriva apportegendomen och ange vilken metod som använts vid värderingen av den. Särskilda svårigheter att uppskatta värdet av egendomen skall anmärkas. 12 § Bolaget skall anmälas för registrering från stiftelseurkundens undertecknande. skall pröva om bolagsbildningen skett i enlighet med denna lag och annan författning. Bolaget får inte registreras om 1.det sammanlagda beloppet som tillförts aktiekapitalet (bolagets aktiekapital) inte motsvarar det i bolagsordningen angivna aktie- kapitalet eller uppgår till minimikapitalet, eller 2.full och godtagbar betalning inte erlagts för samtliga aktier. Om genom lagakraftägande beslut avskrivit ansökan om att ett bolag skall registreras eller vägrat registrera bolaget, är frågan om bolagets bildande förfallen. Stiftarna ansvarar solidariskt för återbetalningen av de belopp som betalats för tecknade aktier och uppkommen avkastning. Detsamma gäller i fråga om apportegendom. Rättshandlingar som företagits före bolagets registrering 13 § Innan ett aktiebolag har registrerats, kan det inte förvärva rättig- heter eller åta sig skyldigheter. Det kan inte heller föra talan vid domstol eller någon annan myndighet. Uppkommer en förpliktelse genom åtgärd på bolagets vägnar före registreringen, svarar de som deltagit i åtgärden eller beslut om den solidariskt för förpliktelsen.