sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Miljövårdsberedningen har genom särskilt direktiv (Dir. 1998:65) haft regeringens uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utvecklingen av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete med hållbar utveckling. Beredningen ska, enligt direktivet, därefter lämna förslag på hur en sådan utveckling kan stödjas och drivas på i . I uppdraget har ingått att redogöra för hinder och möjligheter för en ekologiskt hållbar utveckling i näringslivet samt att ge förslag till fortsatta strategier. En plan för arbetet överlämnades till regeringen . Miljövårdsberedningen har inlett dialoger med företag inom bygg- och fastighetssektorn och med företag inom handeln med dagligvaror. Resultatet av dessa dialoger har redovisats i rapporter- na Tänk nytt, tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden och Tänk nytt, tänk hållbart! – en dagligvarukedja för framtiden. Dessa rapporter, som också utgör särtryckta bilagor till detta betänkande, överlämnades till regeringen . Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) överlämnar härmed sitt betänkande Tänk nytt, tänk hållbart! – dialog och samverkan för hållbar utveckling (SOU 2001:20). Miljövårdsberedningens ordförande är riksdagsledamot och övriga ledamöter är agronom , biolog , verkställande direktör , general- direktör , forskningssamordnare , generaldirektör , direktör och miljörevisor . I arbetet med detta betänkande har från deltagit expert , biträdande sekreterare (till och med ), sekreterare (till och med ), biträdande sekreterare , biträdande sekreterare (till och med ), expert , biträdande sekreterare , biträdande sekreterare (till och med ) och kanslichefen . Samhället ............................står inför stora miljöutmaningar 2.2.4 ...............................Fler utredningar och delegationer Utvecklingstendenser ........................................i näringslivet 2.3.1 .....Näringslivets utveckling – en ständig omvandling Dialog med näringslivet – resultat och erfarenheter av Val av ...............................................................dialogområden Okänt namn för dokumentets egenskap. Utgångspunkter och urvalskriterier............................ 3.1.2 Val av Framtida handel respektive Bygga/Bo............. 3.2 Metod och upplägg för våra dialoger med näringslivet......... Metoder för framtidsstudier........................................ Deltagare i dialoggrupperna ........................................ 3.3Bygg- och fastighetssektorn och dialogprojektet Bygga/Bo.................................................................................. 3.3.1 Behov av förändringar inom bygg- och Resultatet av Bygga/Bo-dialogen ................................ 3.3.3 Avstämning av dialogens resultat och beslut om fortsatt arbete.............................................. Dagligvarukedjan och Framtida handel ................................. 3.4.1 Potential för miljöförbättringar inom 3.4.2 Resultatet av dialogen Framtida handel...................... 3.4.3 Avstämning av dialogens resultat och beslut om fortsatt arbete.............................................. Erfarenheter av Miljövårdsberedningens två dialoger .......... 3.5.3 Vad har vi uppnått? Ett näringsliv för hållbar utveckling .............................. Dilemman i hållbarhetsarbetet ............................................... 4.1.3 Globalt och nationellt perspektiv.............................. Drivkrafter för hållbar utveckling i företagen ..................... 4.2.2 Drivkrafter för näringslivets miljöarbete.................. 4.2.3 Förutsättningar för ett framgångsrikt miljöarbete .. 4.2.4 Skapa drivkrafter och förutsättningar för ett Okänt namn för dokumentets egenskap. Miljökrav och konkurrenskraft.................................. Statlig styrning och egeninitierat arbete i Förändrad spelplan för miljöpolitiken ...................... 4.4 Dialog och frivilliga överenskommelser ............................... Mål i dialog och överenskommelser .......................... Företagens motiv för att delta.................................... Särskilda aspekter att beakta ...................................... Riktlinjer för överenskommelser i andra länder ....... Förutsättningar för framgångsrika dialoger och Frivilliga miljööverenskommelser som styrmedel.... 4.4.10 Förslag till riktlinjer för överenskommelse och 4.5Ansvar för framtida dialoger och överenskommelser för 4.5.1 Dialog och överenskommmelser på olika nivåer i 4.5.2 Fortsatt arbete med Bygga/Bo och Framtida 4.5.3 Nationell motor för samverkan om hållbar Överväganden och förslag.......................................... Dialoger på EU-nivå ................................................... Strategier för ett hållbart näringsliv ...................................... Mål och medel ............................................................. 4.6.2 Samverkan för hållbar utveckling .............................. Konsekvenser av Miljövårdsberedningens förslag ......... Okänt namn för dokumentets egenskap. Tänk nytt, tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden (särtryckt rapport) ................................ Tänk nytt, tänk hållbart! – en dagligvarukedja för framtiden (särtryckt rapport) ...................................... Miljöanpassning av småföretag .................................... En orientering om indikatorer i näringslivet .............. Miljövårdsberedningen har haft regeringens uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete med en hållbar utveckling. I uppdraget har också ingått att analysera hinder och möjligheter och ge förslag till fortsatta strategier. Dialogerna Bygga/Bo och Framtida handel Beredningen har inlett två dialoger med företag valda utifrån olika samhällsfunktioner. I den ena dialogen kallad Bygga/Bo, har tjugo företag och tre kommuner deltagit. Företagen är fastighetsförval- tare, byggherrar, entreprenörer, arkitekter och konsulter, leveran- törer, bank och försäkringsbolag samt telekomföretag. Den andra dialogen fokuserar på framtidens handel med daglig- varor och har kallats Framtida handel. Dialogen har omfattat detaljhandel, transportörer, livsmedelsindustri och IT-sektorn – totalt har sexton företag deltagit. Vi har valt en bred sammansättning av grupperna eftersom vi tror att framtidens lösningar kräver samarbete över gränserna. De två dialogprojekten kan betraktas som pilotprojekt för att testa möjligheterna att i en öppen framtidsinriktad dialog hitta vägar till en hållbar utveckling. Med hjälp av metoden framtidsbaserad strategiteknik (s.k. back- casting) har företag och kommuner i respektive dialogprojekt ut- vecklat och enats om en vision för en mer hållbar utveckling fram Utifrån visionen har grupperna tagit fram mål på lång och medellång sikt och strategier för att nå målen och visionen. Våra byggnader och lokaler svarar för en stor andel av miljö- belastningen och därför finns inom bygg- och fastighetssektorn en betydande potential att bidra till en hållbar utveckling. Energi- och resurseffektivisering, god inomhusmiljö och sunda materialval har identifierats som de viktigaste områdena för en sådan utveckling och Bygga/Bo-gruppen har tagit fram mål för dessa områden. Målen på energiområdet innebär att inga fossila energikällor används till uppvärmning eller varmvattenberedning , att mer än hälften av energibehovet över året kommer från förnyelsebara energikällor och att användningen av köpt energi har minskat jämfört med . För materialval är målet att byggsektorn har fasat ut användningen av de skadliga metaller och ämnen som omfattas av regeringens riktlinjer. Ett annat mål är att alla nya hus och av det befintliga beståndet är deklarerade och klassificerade med avseende på byggnadsrelaterad hälsa och miljöpåverkan. Ytterligare ett mål är att avfallsmängderna från ny- och ombyggnad till deponi ska reduceras jämfört med år1994. För att förverkliga målen har gruppen enats om fortsatt arbete inom upp till åtta strategiska åtgärdsområden: användning av bästa möjliga teknik och utveckling av ny teknik, forskning och utveckling, upphandling med livscykelperspektiv och helhetssyn, samordning av bygg- och förvaltningsprocessen, miljöklassning av bostäder och lokaler, marknadsföring av miljölösningar, Stora strukturförändringar kan komma i handeln med dagligvaror, om t.ex. elektronisk handel slår igenom. Det kan leda till en ökad miljöbelastning men kan också, vid rätt utbyggd logistik, ge miljö- vinster. Nya lösningar för transporter och varudistribution är mycket angelägna för att bland annat minska utsläppen av kol- dioxid. Dialoggruppen Framtida handel har fokuserat på logistik och elektronisk handel samt varans innehåll och tillverkningen av den. Mål är en halvering av transporterna (livsmedelsindustrins och handelns transporter av dagligvaror samt hushållens inköpsresor) och väsentligt större andel förnybara energikällor i livsmedelskedjan. Dialoggruppen har också enats om mål för utfasning av skadliga ämnen. Dialoggruppen har identifierat fem strategiska åtgärdsområden: samverkan mellan branscher och trafikslag, utveckling, upphandling och införande av ny teknik, forskning och utveckling, hållbar utveckling präglar hela företaget, ökad miljöanpassning av varor inklusive att synliggöra varornas miljöpåverkan. Dialoggruppen Framtida handel vill också starta ett antal pilot- projekt, bland annat om samordning av transporter i storstäder och i glesbygd, om kombitransporter, om system för e-handel och om drivmedels- och fordonsteknik. Miljövårdsberedningen bedömer att dialogerna lett fram till spännande visioner för en mer hållbar framtid, till ambitiösa mål och till goda strategier för att ta sig mot målen. I båda dialogerna finns också förslag om en fortsättning för att fördjupa, utveckla och konkretisera arbetet inom strategiska åtgärdsområden. Företa- gens VD:ar, kommunalråden från deltagande kommuner och miljö- respektive näringsministern har enats om att fortsätta de två dialogerna i syfte att nå fram till överenskommelser om konkreta åtgärder inklusive uppföljning och utveckling. Det finns inom de två dialogerna, enligt vår bedömning, en stor potential att få igång ett konkret och aktivt arbete som kan ge vik- tiga bidrag till att nå många av de femton miljökvalitetsmål som fastställts av regering och riksdag. De två dialoggrupperna har också identifierat ett antal åtgärder som staten bör vidta för att det ska vara möjligt att nå målen. Båda projekten förordar skattedifferentiering för att ge drivkrafter till miljöanpassning. Staten bör se över energiskatterna och utforma system som stimulerar användning av förnybara energikällor. Bygga/Bo-gruppen vill ha ett differentierat skatteuttag kopplat till miljöklassning av byggnader. Båda grupperna framhåller att staten bör vara ett föredöme och utnyttja sin beställarroll för att driva fram hållbara lösningar. Resurser till forskning och utveckling inklusive kompetensutveckling och erfarenhetsåterföring efter- frågas liksom resurser för att sprida information om de framtagna strategierna. Resultatet av dialogerna har redovisats i två särrapporter, Tänk nytt, tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden och Tänk nytt, tänk hållbart! – en dagligvarukedja för framtiden. Dessa sär- tryckta rapporter är också bilagor till detta betänkande. Strategier för ett hållbart näringsliv Det kommer att krävas stora förändringar för att klara framtidens miljöutmaningar och få en hållbar utveckling. Det behövs därför nya lösningar särskilt för energiförsörjning och transporter, och näringslivet har här en nyckelroll. Många åtgärder som företag kan genomföra är lönsamma sam- tidigt som de ger miljövinster. Resurseffektivisering och optime- ring av befintliga system ger ofta kostnadsminskningar; det finns gott om exempel på sådana investeringar med korta återbetalnings- tider. Men även miljödriven produktutveckling kan ge god utdel- ning för företaget på marknaden. Miljöarbetet i företagen har utvecklats väsentligt under det senaste årtiondet. Allt fler företag granskar och försöker begränsa de negativa miljöeffekterna av sina produkter och tjänster. Driv- krafterna kan vara marknadskrav, märkesförstärkning eller hot om lagstiftning. Företagen kan också vilja gardera sig mot obehagliga överraskningar som kan dyka upp på marknaden om produkten blir förknippad med negativ påverkan på hälsa eller miljö. Miljövårdsberedningen bedömer att det kommer att behövas teknikgenombrott, helt nya affärskoncept, nya synsätt och nya sorters samarbeten för att lösa framtidens miljöutmaningar. bedriver ett sådant miljöorienterat förnyelsearbete. För att ge företagen incitament för de nya lösningar som behövs och som måste börja utvecklas krävs det, enligt vår bedömning, betydande skärpningar av styrmedlen. Vi anser att de styrmedel som föreslagits av företagen i dialog- grupperna har stor potential att bidra till att nå miljökvalitetsmålen och bör övervägas av regeringen. Vi föreslår att regeringen utreder möjligheterna att förbättra till- gången till riskkapital för miljödriven produktutveckling. Vi stödjer också Miljöteknikdelegationens förslag om att underlätta export av svensk miljöteknik och av produkter och tjänster som klarar högt ställda miljökrav liksom förslag i betänkandet Statens insatser för form och design (SOU 2000:75) om ökade insatser för få in miljöhänsyn tidigt i produktutvecklingen. Vi menar att dialoger och överenskommelser kan ge den insikt som behövs för att få igång ett mer genomgripande förändrings- arbete. Vi anser därför att dialog och överenskommelser bör användas som ett väsentligt komplement till andra styrmedel. Erfarenheterna från våra två dialoger är goda. Det finns dock ett antal aspekter som måste beaktas vid dialoger och över- enskommelser med näringslivet. Det handlar om konkurrens- neutralitet, småföretagens möjligheter, risk för fripassagerare och behovet av insyn och öppenhet. Vi föreslår därför ett antal rikt- linjer för att dessa aspekter ska beaktas. Flera andra länder har fast- ställt sådana ramverk för överenskommelser mellan stat och när- ingsliv i lag, och vi föreslår att en särskild utredning får i uppgift att se över om det behövs ett ramverk som är fastställt genom lag. I uppdraget bör också ingå att utreda hur överenskommelser och åtaganden förhåller sig till de krav som ställs i . Vi menar vidare att det behövs en utvärdering av de överenskom- melser och åtaganden som finns i inklusive hur överenskommelserna efterlevts. Hållbar utveckling är en process som kräver framtidsinriktade dialoger i alla sektorer och på alla nivåer i samhället - lokalt, regio- nalt och nationellt. Initiativ till sådana dialoger kan tas av många parter, t.ex. ideella organisationer, fackförbund, branschorgan, kommuner och myndigheter. Staten har ett särskilt ansvar för att få igång ett sådant framtids- arbete som kan överbrygga gapet mellan de korta tidshorisonter som gäller för de flesta aktiviteter i samhället och de långa tidsper- spektiven för förändringar i vår miljö. Regeringen bör därför gå i spetsen för utvecklingen genom att inrätta en särskild samman- hållande funktion som kan genomföra sektorsövergripande dialo- ger med näringslivet, men också inspirera och stödja andra aktörer att ta initiativ till dialoger om framtiden. Sektorsmyndigheterna har i sin pådrivande roll ett viktigt ansvar för att initiera förändringar. Vi föreslår också att regeringen tar initiativ till att få igång framtidsinriktade dialoger på EU-nivå. Genom dialoger kan samhället förbereda sig för en omställning till mer hållbara produkter, tjänster och system som kan tillgodose människors behov utan att äventyra de ekosystem vi är beroende av och utan att minska naturkapitalet. Vi bedömer att de nationer som inleder en sådan utveckling också kommer att ha konkurrens- fördelar . was instructed by the Government to contribute to the formulation of strategies for the development of ecologically sustainable industry and commerce by planning and engaging in a dialogue with certain business sectors concerning their efforts on behalf of sustainable development. The assignment also included analysing obstacles and opportunities and presenting proposals for future strategies. Two dialogues: and Living and Tomorrows Grocery Market engaged in dialogue with companies in two different social sectors. One dialogue focused on the and property sector – which was named and Living. Twenty companies and three municipalities participated. The companies involved were real estate management companies, developers, contractors, architects and consultants, suppliers, banks and insurance companies, and telecommunications companies. The second dialogue focused on the future grocery market – logistics and sales channels – and was named Tomorrows Grocery Market. The subjects discussed in the dialogue were the retail market, , the food industry and the IT sector. Sixteen companies participated altogether. A wide range of sectors were represented in the groups since we believe that tomorrows solutions will require cross sector cooperation. The two dialogue projects may be seen as pilot projects, the aim of which was to explore approaches to sustainable development through forward-looking dialogue. Using a back-casting technique, the companies and municipalities in each of the dialogue projects formulated and agreed on a vision for sustainable development up to year 2025. Taking this vision as their starting-point, the groups formulated long- and medium-term objectives and devised strategies for achieving the objectives and the vision. in , including commercial , are responsible for roughly half of the total environmental impact, and consequently there is great potential in the property sector for a major contribution to sustainable development. efficient use of energy and resources, a good environment and sound choices of materials were identified as the most important factors for such a development, and the and formulated objectives for these areas. The objectives with regard to energy were to phase out the use of fossil energy sources for heating and hot water production by year 2025, to meet more than half the energy requirement from renewable sources by year 2015 and, with year 2000 as the base year, to reduce the use of purchased energy by 30 per cent by year 2025. As regards choices of materials, the objective in the construction sector was to phase out the use of hazardous metals and substances in accordance with the Governments guidelines by year 2008. Another objective was to ensure that all new and at least 30 per cent of the existing stock are classified with respect to building-related health and environmental impacts by year 2010. By year 2025, waste volumes are to be reduced by 90 per cent compared with 1994. In order to achieve these objectives, the group agreed to concentrate on studying up to eight areas: sustainable community development, use of the best available technology, research and development, procurement based on a life-cycle perspective and a holistic approach, coordination of the construction and management process, environmental classification of residential and commercial , the marketing of environmental solutions, sustainable management. Major structural changes are likely to take place in the grocery market if e-commerce becomes mainstream. This may increase the environmental impact, but it may also, if the logistics problem can be solved, yield environmental gains. New solutions for transport and distribution are urgently needed in order to reduce emissions of carbon dioxide and certain other substances. The dialogue group Tomorrows Grocery Market focused on logistics, electronic commerce and the content and manufacture of products. The target for year 2025 is to halve transport volumes (transports in the food industry and the grocery market, as well as households shopping journeys) and to achieve a much higher percentage of renewable energy sources in the food production chain. The dialogue group also agreed on objectives for phasing out harmful substances. The dialogue group identified five strategic action areas: collaboration between sectors and transport categories, research and development, development, procurement and introduction of new technology, whole companies geared to sustainable development, environmentally sounder products and dissemination of information about the environmental impact of products. The dialogue group Tomorrows Grocery Market also plans to start a number of pilot projects, including projects on the coordination of transport systems in cities and rural areas, on intermodal transport, on e-commerce systems and on fuel and vehicle technologies. The Environmental Advisory Council considers that the dialogues generated exciting visions of a more sustainable future, ambitious objectives and sound strategies towards achievement of the objectives. Both dialogue groups proposed that the project should be extended in order to deepen, develop and identify concrete measures in strategic action areas. In October 2000 the managing directors of the companies, the leading councillors of the participating municipalities and the Minister for the Environment and the Minister for Industry, Employment and Communications agreed to prolong the two dialogues for another year to make it possible to reach agreement on concrete measures, including evaluation and development. In our opinion, the two dialogues have great potential for initiating concrete and forceful efforts that can make a significant contribution to the realization of many of the 15 environmental quality objectives that have been adopted by the Parliament. The two dialogue groups also identified a number of measures that should be taken by the Government to facilitate realization of these objectives. Both the project groups were in favour of tax differentiation to create incentives for improving environmental performance. The Government should review the energy tax system and devise a system that encourages the use of renewable energy sources. The and was in favour of differentiated taxes linked to the environmental classification of . Both groups emphasized the role of the state as a model and the need for it to use its client role to pursue sustainable solutions. They both saw a need for resources for research and development, including training and experience feedback, as well as resources for disseminating information about the adopted strategies. The results of the dialogues were presented in two separate reports: Think New, Think Sustainable! – and Managing Properties for the Future and Think New, Think Sustainable! – The Future Convenience Goods Trade. Strategies for sustainable industry and commerce Great changes will be necessary in order to meet the environmental challenges of the future and realize sustainable development. New solutions will have to be found, especially as regards energy supply and transport. Business has a key role in these efforts. Companies can undertake many measures that are both profitable and yield environmental gains. Costs can often be reduced by investing in more efficient use of resources and optimization of existing systems. There are plenty of examples of such investments with short payback periods. Environmentally sound product development can also be a profitable market strategy. The business sectors environmental activities have expanded rapidly in the last decade. and more companies are examining the environmental impacts of their products and services and taking steps to reduce them. The driving forces in this connection may be market demand, brand reinforcement, or the threat of new legislation.