sou · GPB355d2 · 2002-01-01 00:00:00 — sociala nätverk som enligt (1988) både har normstärkan- de, normövervakande och informationsspridande funktioner. För barn i ombildade familjer är det ofta en lägre kvalitet i relationen med styvföräldrar som anförs för att förklara att denne inte kan kompensera för den bortavarande föräldern (t.ex. Astone och McLanahan ). Själva ombildningen medför också ofta en flytt- ning, vilket kan ha negativ betydelse (1998). Flera invändningar kan resas mot dessa tolkningar. I Kapitel 2 visar vi att familjer med båda föräldrarna närvarande, och de med bara en, långt ifrån utgör någon faktisk dikotomi. Snarare är det så att det sociala kapitalet för barn till separerade föräldrar utgör en skala, där många frånvarande föräldrar kan ställa stora sociala resurser till barnens förfogande, liksom styvföräldrar kan bredda det sociala nätverket. En annan invändning är att ensamföräldrar kompenserar sina barn tidsmässigt framför allt genom att dra ner på hushållsarbete (Rydenstam , jfr våra resultat i Kapitel 4). Tidsförlusten för barnen med att bara ha en förälder är därför inte alls så stor som man kunde förvänta sig (även om den finns, vilket indikeras av resultaten i Kapitel 2, Tabell 2:4 ovan). För övrigt är det rimligt att tro att föräldrarna har överlappande nätverk och att frånvaron av en förälder därför inte halverar det sociala kapitalet. I de faktiska fallen där barn erfar sina föräldrars sepa- ration är det dessutom så att föräldrarna inte fungerade så bra till- sammans, vilket troligen satte ned den mängd resurser som två föräldrar annars kan bistå med (och kvaliteten på det sociala kapi- talet). Ett sätt att empiriskt studera hur det sociala kapitalet fungerar i praktiken och hur familjestrukturen inverkar på detta, är att ur- skilja aktiviteter som har direkt stödjande funktioner för barnens skolarbete. Här kommer vi att använda två mått på läxläsning, näm- ligen hur många timmar som går åt till detta, respektive vilka som hjälper till – att föräldrarna läser läxor med sina barn har ett positivt samband med skolresultat (se t.ex. 1978). Vidare urskiljer vi ett mått på faktisk normsättning, nämligen hur noga föräldrarna är med att barnen sköter skolarbetet. Denna form av övervakning (monitoring) från föräldrarnas sida är en ofta analyserad dimension i amerikanska studier, där man funnit såväl en positiv korrelation till skolprestationer som att sådan över- vakning förklarar en del av sambandet mellan familjetyp och skol- framgång (t.ex. Astone och McLanahan ). SOU 2001:55 Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång Något förvånande finner vi i Tabell 7:5 att en stor andel av alla barn i vår åldersgrupp uppger att deras föräldrar är mycket noga med att de sköter skolarbetet. Detta torde innebära inte bara att föräldrarna är måna om att skolarbetet sköts, utan också att de vidtar sanktioner om så inte är fallet (eller kanske att barnen upp- fattar sådana hot som realistiska). Kraven/förväntningarna skruvas ned något , men i övrigt är det inga signifi- kanta skillnader mellan de grupper vi jämför.11 Föräldrarnas noggrannhet med barnens skolarbete, respektive läxläsning bland skolbarn, 10 . Vänstra kolumnen visar andelen föräldrar som enligt barnen är mycket noga med att barnen sköter skolarbetet. Nästa kolumn visar skattat antal timmar med läxläsning. Övriga kolumner visar andelen av olika kategorier som brukar hjälpa till med läxorna (bastalen till dessa kategorier utgörs av de fäder, mödrar etc. som finns). Viktade, av- rundade procent Andel av vissa kategorier som brukar hjälpa med läxor 3-6 (ref.) 3,4*** 64*** 58*** 36*** 46*** 3,6*** 46*** 38*** 41*** Pojkar (ref.) 40*** 2,6* 52*** 40*** 2,3** 40*** 43*** Högre tjm (ref.) Tjm, med/lägre 60*** 2,6* 59*** 47*** 3,4** 38*** 38*** Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5 %-nivån; * = 10 %-nivån. 11 Den skillnad som finns mellan ensamstående föräldrar och andra försvinner helt i en multivariat analys, troligen därför att det finns fler äldre, gymnasiestuderande barn i hushåll med ensamstående förälder. Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång Variationerna i läxläsningens längd är inte heller särskilt stora runt genomsnittet på i veckan.12 Som förväntat läser barnen mer läxor på högstadiet och i gymnasiet än i lägre årskurser. Det finns en tendens att barn till ensamstående och till föräldrar med en ny partner läser mindre läxor än barn i intakta familjer.13 Barn till utrikesfödda föräldrar läser dock läxor mer än andra barn. Tabell 7:5 visar också vilka som brukar hjälpa till vid läxläsning. Barnen har fått ange en eller flera av dem som finns uppräknade (plus alternativen någon annan och ingen som inte redovisas här – de är båda relativt ovanliga ). Mamman är den som oftast hjälper till, med pappan strax efter. Av dem som har en styvfar är det närmare en tredjedel som uppger att han hjälper till. Siffran är lägre för styvmor, vilket säkert beror på att hon ofta inte bor i samma hushåll som barnet (i vår definition är hon pappas sammanboende, även om hon bor med pappan i ett annat hushåll). Syskon och kompisar är också ofta inblandade i läxläsning. Överhuvudtaget är det ganska höga siffror även om det finns en överlappning: många har hjälp av flera. Det finns förstås ett antal som inte har någon vuxenhjälp. av barnen i åk 3-6 har varken hjälp av far eller mor eller någon styvförälder: motsvarande siffror för högstadiet är och för gymnasiet (dessa siffror syns inte i tabellen). För dessa barn har kompisar börjat spela en central roll för läxläsning, för gymnasiestudenterna i paritet med föräldrarnas. Det finns påtagliga skillnader i läxhjälp mellan olika kategorier av barn. Andelen vuxna som hjälper barn till ensamstående föräldrar är jämförelsevis låg. Barn från arbetarhem anger i betydligt lägre utsträckning att deras mor och – speciellt – deras far hjälper till.14 En anledning till detta kan mycket väl vara att dessa föräldrar i genomsnitt (som vi såg ovan) har lägre utbildning än dem med 12Antal timmar är skattade utifrån frågan: Ungefär hur många timmar brukar du göra läxor?, där svarsalternativen är , , , , och jag har inga/gör inga läxor. Dessa alternativ har åsatts skattningarna 0, 5, 2, 5, 8, 12, respektive . 13Kontrollerat för de andra variablerna är signifikanserna för ensamstående 0,04 och för ombildade 0,07 (estimaten –0,48 respektive –0,56). 14Notera dock att de låga andelarna läxhjälp från mors och fars sambo för barn som bor i enföräldershushåll beror på att dessa sambos bor med barnets frånvarande förälder – styvföräldern och barnet bor alltså inte i samma hushåll. Det är egentligen andelarna för mors och fars sambo i en ombildad familj () – där alltså styv- föräldern bor tillsammans med barnet – som bör jämföras med siffrorna för mor respek- tive far i intakta familjer (). Andelarna är klart lägre för styv- föräldrar, inte helt överraskande – är siffror en indikation på att många styvföräldrar fyller en föräldraroll i praktiken. SOU 2001:55 Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång En anmärkningsvärt låg siffra kan vi också notera för barn till utrikesfödda föräldrar, men där är det inte så mycket deras utbildningsnivå som deras förmåga att bemästra språket som är en trolig orsak bakom. En annan orsak kan vara att det är fler syskon att fördela hjälpen mellan – detta framgår också genom att barn med utrikesfödda föräldrar kompenserar bristen på föräldra- hjälp med syskonhjälp. 7.8Betydelsen av olika typer av resurser för skolgången Den beskrivning av barns resurser som vi gjort i detta kapitel är en viktig del av de yngres levnadsnivå. Att ha ekonomiskt svängrum, att ha goda sociala relationer, att ha föräldrar med hög utbildning och mycket kulturellt kapital är fördelaktigt för barn i många aspekter – även om dessa resurser naturligtvis inte är de enda som gynnar barn. Som vi argumenterade i Kapitel 1 har resurser kopp- lade till uppväxten ett värde i sig, eftersom de ökar handlings- utrymmet. Men självklart är det viktigt i en analys av resurser att också betrakta deras korrelat: vilken betydelse har resurstillgång respektive resursbrist för skolgången? I så fall, är det någon resurs som framstår som viktigare än de andra? Vårt nästa steg är därför att använda våra indikatorer på hemresurser för att studera sambandet med självskattad skolpresta- tion, upplevd undervisningstakt och högskoleaspirationer. Vi gör det genom att applicera multivariat regressionsteknik – OLS- regression för skolprestation och logistisk regression för de båda andra måtten. De tre beroende variablerna täcker tre olika dimen- sioner av skolkarriären. Den självskattade prestationsnivån ger en genomsnittlig bild, att ha svårt att hänga med ger oss en pro- blembild, och det sista måttet ger oss en bild av höga utbild- ningsaspirationer. Vi börjar, i Tabell 7:6, att först testa resursindi- katorer på hushållsnivå, dvs. huvudsakligen föräldrars karakte- ristiska. De ekonomiska indikatorerna beskrevs i Kapitel 3. Till de mer renodlat ekonomiska variablerna har vi lagt två mått på för- äldrarnas arbetslöshet. Ett av dessa indikerar om någon av föräld- rarna är arbetslös vid intervjutillfället, det andra om den förälder som intervjuades var arbetslös . Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång Multivariata analyser av betydelsen av olika eko- nomiska, utbildningsmässiga, kulturella och sociala resurser i hushållet för självskattad skolprestation, upplevd skoltakt samt universitetsaspirationer. I OLS-regressionen visas regressions- koefficienter och i den logistiska regressionen visas oddskvoter. (N=1 292) 3,88*** 0,00*** 1,41*** –0,06*** 1,25*** 0,94** Svårt med löpande utg. Äger villa/radhus Multiproblem (3 item) Någon av för. 0,06*** 1,22*** utbildning (metrisk) Index över kult. –0,10* 2,11*** –0,15* 1,80*** Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1 %-nivån; ** = 5 %-nivån; * = 10 %-nivån. = ej signifikant på 10%-nivån och variabeln därför bortplockad ur modellen. En slutsats är klar, om än något oväntad: det finns ingen som helst effekt av hushållets ekonomiska resurser eller av föräldrarnas arbetslöshet.15 De farhågor vi reste i Kapitel 3, att hushållsekono- min framför allt under barnets förskoleålder skulle vara viktig för dennes skolgång, får heller inget stöd. Vi har prövat olika mått på 15 Vi prövade också en variabel som mäter hur som föräldern varit arbetslös, men den hade heller ingen effekt. Notera att vi har prövat de icke-signifikanta variablerna en och en utan att finna någon effekt. SOU 2001:55 Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång ekonomiska problem (då barnet var ) utan att finna några samband. Inte heller finns det någon effekt av hushållets samhällsklass, trots att otaliga studier visar ett starkt samband mellan denna och barnens uppnådda utbildning. Det finns två skäl till att vi inte finner detta samband. Det ena är att vi har föräldrarnas utbildning i modellen, och denna variabel har påtaglig effekt på självskattad skolprestation och högskoleaspirationer. Eftersom det finns ett ganska starkt samband mellan föräldrarnas utbildning och sam- hällsklass är det svårt att på små material erhålla signifikanta effekter för båda dessa (vi vet dock från tidigare studier att de har av varandra oberoende effekter). Detsamma gäller alldeles säkert vårt mått på kulturellt kapital, som inte heller har någon effekt. Det andra skälet till att vi inte finner någon effekt av social bakgrund (liksom möjligen ekonomiska resurser och kulturellt kapital) är att våra beroende variabler sannolikt är mätta med bristande precision om vi ser dem som indikatorer för objektiva skolprestationer eller faktiska utbildningsval. Det hade exempelvis varit en fördel att ha betyg och beteende, dvs. I modellerna i Tabell 7:6 har vi bara de ordinära måtten på socialt kapital, nämligen familjeupplösning och -ombildning. De visar sig dock vara av betydelse. Barn till separerade föräldrar tycks ha något lägre självskattad nivå på sina skolprestationer (vare sig den hem- mavarande föräldern bor ihop med en ny partner eller ej) och barn till ensamstående föräldrar har en stor överrisk för att anse att takten på undervisningen är för hög. När det gäller höga utbildningsaspirationer är det, förutom en stark effekt av föräldrarnas utbildning, bara barn till utrikesfödda föräldrar som skiljer ut sig: och de gör det genom att ha höga utbildningsaspirationer. 7.8.2Betydelsen av barnens egna, direkta resurser Tabell 7:6 gällde hushållsresurser, dvs. vi koncentrerade analyserna till de resurser som barnen tar del av genom sin familj. Närmast, i Tabell 7:7, analyserar vi vad barnens egna resurser betyder för skolgången. I vissa fall är dessa resurser också relaterade till familjen, t.ex. fickpengar som ges av föräldrarna och sociala rela- tioner som inbegriper både föräldrar och barn. En närmare för- till de ekonomiska prediktorerna återfinns i Kapitel 3, Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång medan frågorna under rubriken socialt kapital beskrivs i Kapitel 2. I modellerna kontrollerar vi också för ålder och för de variabler på hushållsnivå som visade sig vara av betydelse i den förra analysen (Tabell 7:6). Det innebär att de eventuella effekter vi finner av barnens egna resurser inte speglar det faktum att de har samband med bakomliggande hushållsvariabler (som vi mätt) eller med barnens ålder. Multivariata analyser av betydelsen av barns och ung- domars ekonomiska, utbildningsmässiga, kulturella och sociala resurser för självskattad skolprestation, upplevd skoltakt samt universitetsaspirationer. (N=1 292 1 304) 4,23*** 0,01*** 0,05*** 1,19*** 1,82*** Föräldr ej födda i 1,83** –0,06*** 1,23*** 0,93* –0,13*** Ej fickpengar/-bidrag Skattat antal tim/vecka 0,03*** 1,21*** 0,08*** 0,83** 1,13* Ej överens med mor –0,18*** 0,55*** Ej överens med far –0,09 1,92** 1,49* 0,09* 2,65*** Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1 %-nivån; ** = 5 %-nivån; * = 10 %-nivån. = ej signifikant på 10%-nivån och variabeln därför bortplockad ur modellen. Även i denna analys är det slående vilken liten betydelse ekonomin har för skolgången (delvis därför att vi inte analyserar utbildnings- val, som mer än våra beroende variabler speglar en ekonomisk investering eller risktagning). Barn och ungdomar som inte har någon egen ekonomisk buffert har dock lägre nivå på sina själv- SOU 2001:55 Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång skattade skolprestationer än de som har sådan buffert. Läxläsning, vilket vi kan se som ett mått på utbildningsresurser, har en positiv effekt på skolprestation och på aspirationsnivån för högskole- studier. Något riktigt bra mått på kulturellt kapital har vi inte för barnen, men den indikator vi förfogar över – hur ofta intervju- personen läser böcker – har effekt i förväntad riktning på alla tre beroende variablerna (även när vi kontrollerar för läxläsning). Det kanske mest intressanta i Tabell 7:7 är att betydelsen av socialt kapital, dvs. hur föräldrar och barn kommer överens och hur noga föräldrarna är att barnen sköter sitt skolarbete, är så stark. Dåliga sociala relationer med föräldrar och låga krav är systematiskt och ganska starkt negativt korrelerade med skolframgång – tyd- ligast i form av att sakna höga utbildningsaspirationer. Det är inte överraskande att hemförhållanden har betydelse för hur det är och går i skolan, men det är anmärkningsvärt att sociala relationer mellan barn och föräldrar slår igenom även när vi i de statistiska modellerna konstanthåller för en lång rad andra och betydelsefulla förhållanden.16 Utöver de rena effekterna av indikatorerna på socialt kapital kan vi också konstatera att skillnader i socialt kapital, som vi mätt dem, inte spelar särskilt stor roll för att förstå varför barn till ensamstående föräldrar tycker att skoltakten är för hög. Effekten av familjetyp minskar visserligen något när vi inför kon- troller för socialt kapital (dessa resultat visas inte), men det är marginellt i relation till den starka kvarstående effekten.17 Nästa steg i våra analyser är att utföra dem separat för olika familjetyper. Tabell 7:8 visar resultaten från detta. Denna tabell ser måhända svårgenomtränglig ut, men den övre delen genererar i stort sett samma slutsatser som dem vi redan dragit av analyserna i tabellerna ovan. Skolbarnens ålder, deras föräldrars utbildning, egen bokläsning och läxläsning har i stort samma effekter som tidigare och de är av ungefär samma styrka i olika familjetyper (även om det ringa antalet personer i analyserna av ensamstående och ombildade familjer gör att estimaten är lite osäkra). 16En del av det samband vi finner kan möjligen vara en artefakt av att vi har subjektiva mått på skolgång. Barn som har en, kanske tillfälligtvis, dålig relation till en förälder kan vara allmänt nedstämda och ha en tendens att rapportera skolförhållandena i negativa termer. 17Vi bör notera att ett av de mått på socialt kapital som diskuterades ovan, nämligen vilka som hjälper till med läxläsningen, har prövats i flera modeller. I en del fall har denna variabel en signifikant effekt, men koefficientens riktning är den motsatta mot den man kunde förmoda (dvs. att föräldrarna inte hjälper till med läxorna är förbundet med bättre skol- prestationer). Vår intuition är att en, kanske ganska stor, del av dem som inte har föräldrarna som läxstöd helt enkelt är så duktiga i skolan att de inte behöver det. Multivariat analys av självskattad skolprestation, upplevd skoltakt samt universitetsaspirationer bland skolbarn, 10 , i olika familjetyper. I OLS-regressionen över skolprestation visas regressionskoefficienter och i de båda logistiska regressionerna visas oddskvoter Upplevd skoltakt för hög 3,83*** 3,17*** 3.95*** 0,03*** 0,00*** 0,00*** 0,41* 0,04*** 0,13** 1,28*** 2,16*** –0,06*** –0,05*** –-0.07*** 1,16*** 1,46*** 1,48** 0,92*** –0,10*** Skattat antal tim/vecka läxläsning 0,03*** 0,05** 0,58* 1,21*** 1,37*** 0,06*** 0,13*** 0,77*** 1,10* 1,43** noga m. skolarb 0,12*** 2,34*** 5,94*** Ej överens, mor / hemmaförälder –0,18*** –0,31*** 2,38* 0,46*** Ej överens, far / bortaförälder –0,06 1,70* 1,55** För lite tid, mor / hemmaförälder –0,13** –0,13 0,16*** För lite tid, far / bortaförälder –0,02 2,16*** 0,69* Ej överens, styvfar –0.52*** Ej överens, styvmor 5,46* Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1 %-nivån; ** = 5 %-nivån; * = 10 %-nivån. = ej signifikant på 10 %-nivån och variabeln därför bortplockad ur modellen. – = ej aktuellt. SOU 2001:55 Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång Det viktiga i Tabell 7:8 är resultaten från analyserna av socialt kapital. De är både komplicerade och enkla. Enkelheten består i ett mönster som kan sammanfattas i en mening: skolbarns sociala relationer i hemmet har betydelse för deras skolgång. Denna be- tydelse finns såväl för barn som bor med båda sina föräldrar som för dem som bor med en ensam förälder eller i ombildade familjer (även om estimaten är osäkra). De sociala relationerna indikeras med att föräldrar och barn inte kommer överens samt att för- äldrarna, enligt barnen, är mycket noga med att barnen sköter skolarbetet (vilket förstås också indikerar föräldraaspirationer).18 Till yttermera visso tycks, för dem i ombildade familjer, relationen till styvföräldern ha betydelse. Utöver sambanden med sociala relationer har i ett par fall också bristande tid från en av föräldrarna en negativ effekt för skolgången. Vi har försökt gå vidare i en specialstudie av de barn som har separerade föräldrar, för att se om kontakten med och relationen till den frånvarande föräldern har någon betydelse. Vi har prövat indikatorer på hur ofta barnet bor med den frånvarande föräldern (och som vi såg i Kapitel 2 är det ganska många vars frånlevande föräldrar är ganska närvarande), hur ofta de träffas, samt hur van- ligt det är att de båda föräldrarna pratar med varandra om frågor som rör barnet (dessa frågor ställs till föräldern i huvudintervjun). Ingen av dessa variabler tycks vara relaterad till barnens utbildning, som vi mätt den. Detta bör dock inte leda oss till att tvivla på att den sociala relationen också till den förälder som bor i ett annat hushåll är viktig för barnen. Denna relation har i de allra flesta fall säkert ett stort egenvärde och kan också ha betydelse för det allmänna välmåendet. Dessutom kan en av anledningarna att vi inte finner några effekter vara att vi i dessa analyser är nere på mycket små delurval, där skillnaderna måste vara extra stora för att man skall uppnå statistiskt signifikanta resultat. I detta kapitel har vi studerat utbildning och lärande, vilka utgör resurser för barn och ungdomar såväl som i livet, efter utbildningens slut. Vi har inte haft tillgång till något mått på 18 Men notera att estimatet för kommer ej överens med far i analysen av univer- sitetsaspirationer, när barnet bor med båda föräldrarna, går i fel riktning: barn som inte kommer så bra överens med fadern har högre utbildningsaspirationer. Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång objektiv kunskap eller vad barn och ungdomar faktiskt har lärt sig, utan har använt mått på självskattade skolprestationer, upplevd takt på undervisningen och högskoleaspirationer. Generellt sett är de självskattade prestationerna ganska höga, få anser att takten på undervisningen är för låg och många tycker att det är viktigt att de skall få gå på högskola eller universitet – betydligt fler än vad som slutligen kommer att hamna där, kan tilläggas. Om det är något allmänt problem våra resultat tyder på, är det att det finns ganska många (10 18-åringar) som anser att undervis- ningen sker i för hög takt. Detta skulle kunna tala för att de halkar efter, att de utgör just den grupp som den individualiserade undervisningens kritiker varnat för (se t.ex. 1967). Å andra sidan utgörs denna grupp främst av gymnasister, vilket pekar på andra möjliga orsaker, t.ex. att de är ovana vid ett nytt tempo när de lämnat . Oroväckande är att det framför allt är barn till ensamstående föräldrar som uppfattar takten som för hög (vilket gäller på varje skolstadium). Ett sätt att tolka detta är att ensamstående föräldrar inte har tid, energi eller egen utbildning nog för att backa upp barnen i skolan. Det är ett ofta förbisett faktum att föräldrarna både direkt och indirekt fungerar som extralärare och det finns en risk för att barn som av olika skäl har mindre sådana resurser halkar efter – vilket är detsamma som att säga att skolan av något skäl (t.ex. resursbrist) inte kan ge dessa barn det stöd de skulle behöva. Just när det gäller barns och ungdomars utbildning är för- äldrarnas resurser centrala. Vi visade i detta kapitel hur en del av de relevanta resurserna är fördelade. Vi identifierade tillgång till eget rum och egen eller hushållets dator som skolrelevanta ekonomiska resurser. Unga svenskar kliver in i det 21:a århundradet med betydande välstånd i dessa fall – av alla 10 18- åringar har eget rum och ännu fler har tillgång till en dator i hushållet (medan har en egen dator). Många har också stort kulturellt kapital med sig hemifrån, åtminstone mätt som boklig tradition – av barnen har tillgång till uppslags- verk i hemmet, böcker eller mer och har (åtminstone) en förälder som ofta läser . Även av barnen uppger att de läser böcker eller . Många barn har enligt våra mått ett stort socialt kapital med sig hemifrån. Nästan två av tre barn säger att deras föräldrar är mycket noga med att de sköter skolarbetet och de flesta barn läser läxor SOU 2001:55 Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång tillsammans med vuxna, även om detta minskar med barnets ålder.