sou · GPB326d1 · 2002-01-01 00:00:00 — 81 § Vid intrång i ett gemenskapsvarumärke tillämpas bestäm- melserna i 69 och 70 §§ om straffansvar. I övrigt gäller 66 § om vitesförbud, 67 och 68 §§ om skadestånd, 71 § om förebyggande åtgärder, 72–79 §§ om intrångsundersökning och 80 § om preklusion m.m. i den mån inte något annat följer av rådets förord- ning om gemenskapsvarumärken. Den som ger in en ansökan om registrering av ett gemenskaps- varumärke till för vidare befordran enligt artikel 25.2 i rådets förordning om gemenskapsvarumärken skall betala en avgift med belopp som regeringen bestämmer. Detsamma gäller den som begär omvandling av en ansökan om eller en registrering av ett gemenskapsvarumärke till en ansökan om nationell registre- ring av ett varumärke samt den som begär ett intyg enligt artikel 89.3 i rådets förordning. 82 § Om det enligt inte finns någon behörig domstol för en talan om upphävande av en registrering, skall talan väckas vid . är behörig domstol i mål som avses i 81 § och i artikel 92 i rådets förordning om gemenskapsvarumärken. Skyldighet för licenshavare och panthavare att underrätta innehavaren 83 § Vill en licenstagare väcka talan om intrång i rätten till ett varukännetecken, skall han underrätta kännetecknets innehavare om detta. Gör han inte det skall talan avvisas. Detsamma gäller, om en panthavare vill väcka talan med anled- ning av intrång i den pantsatta egendomen. 84 § Ett slutligt beslut av får överklagas av den som beslutet rör, om det har gått honom emot. Överklagande enligt första stycket görs hos Patentbesvärsrätten från beslutets dag, om inte något annat följer av tredje stycket. Ett slutligt beslut av Patentbesvärsrätten får över- klagas till Regeringsrätten från beslutets dag. Vid ett överklagande till Regeringsrätten tillämpas bestämmelserna i 35–37 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291). Patentbesvärsrät- tens beslut skall innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning i Regeringsrätten och om de grunder på vilka ett sådant tillstånd meddelas. Överklagande av beslut i ärenden om upphävande i administrativ ordning enligt 30–32 §§ görs hos tingsrätt från beslutets dag. 85 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av denna lag. Regeringen får också meddela närmare föreskrifter om avgifter. 1.Denna lag träder i kraft den 2.Genom lagen upphävs varumärkeslagen (1960:644) och kollektivmärkeslagen (1960:645). 3.Om det i en lag eller i en annan författning hänvisas till före- skrifter som har ersatts med bestämmelser i den nya varumärkes- lagen, skall hänvisningen avse de nya bestämmelserna. 4.Ansökningar om registrering av varumärken som har kommit in till före ikraftträdandet skall handläggas med tillämpning av äldre bestämmelser. 5.I fråga om invändningar mot registreringar som gjorts på grundval av ansökningar som kommit in till före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. lag om ändring i firmalagen (1974:156) Härigenom föreskrivs i fråga om firmalagen (1974:156) dels att 2–10, 12, 15–20, 23–25 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tio nya paragrafer, 2 a, 8 a, 10 a, 11 a, 12 a, 12 b och 16 a–d §§ samt närmast före 12 a § en ny rubrik av följande lydelse. Ensamrätt till firma förvärvas samrätt till firma genom regi- genom registrering eller genom strering eller inarbetning. samrätt till sekundärt känne- En förutsättning för ensamrätt tecken förvärvas genom inarbet- till firma på grund av registrering är att firman har särskiljnings- Ensamrätt till sekundärt kän- netecken förvärvas genom inar- Firma registreras enligt be- Firma registreras enligt be- stämmelserna i denna lag och stämmelserna i 8 a–12 §§ och vad i annan författning kan vara vad som föreskrivs i annan för- särskilt föreskrivet om registre- fattning om registrering av visst ring av visst slags firma. inarbetat, om det är känt som inarbetat om, och så länge, det här i landet inom en betydande del av den krets till vilken det del av den krets till vilken verk- riktar sig (omsättningskretsen) är samheten riktar sig. känt som kännetecken för den verksamhet som bedrivs under är inarbetat endast inom en del av landet, gäller ensamrätten en- dast inom det området. Den som använder ett eget namn med särskiljningsförmåga som näringskännetecken inom ett visst geografiskt område, har ett 1 Senaste lydelse 1994:1509 Ensamrätt till registrerad firma innebär att annan än inne- havaren ej får använda ett med firman förväxlingsbart närings- kännetecken inom det område för vilket firman registrerats, om det ej visas att innehavaren icke kan lida skada därav. Ensamrätt till näringskänne- tecken på grund av inarbetning innebär att annan än innehavaren ej får använda ett skydd för namnet som för näringskännetecken inom samma område. Vidare har innehavaren av ett varukännetecken med skydd inom ett visst geografiskt område, ett skydd för känne- tecknet som för näringskänne- tecken inom samma område. 2 a § Ett näringskännetecken anses ha särskiljningsförmåga om det är ägnat att skilja den verk- samhet som bedrivs i en rörelse från den som bedrivs i en annan. Vid bedömning av om ett näringskännetecken har särskilj- ningsförmåga skall hänsyn tas till att kännetecknet kan förvärva sådan förmåga genom använd- ning. Innehåller ett näringskänne- tecken en beteckning för associa- tionsform såsom aktiebolag, han- delsbolag eller ekonomisk före- ning eller förkortning därav, skall vid bedömningen bortses från denna. Ensamrätten till ett närings- kännetecken enligt 2 § innebär, att ingen annan än innehavaren i näringsverksamhet får använda 1.ett tecken som är identiskt med näringskännetecknet för verksamhet av samma slag, eller 2.ett tecken som är identiskt med eller liknar näringskänne- tecknet för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för förväxling, inbegripet med dennes kännetecken förväxlingsbart näringskänne- tecken inom det område där in- arbetningen består. risken för att användningen av tecknet leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder tecknet och inne- havaren av näringskännetecknet. När ett näringskännetecken är känt inom en betydande del av omsättningskretsen innebär en- samrätten enligt 2 § dessutom, att ingen annan än innehavaren, i näringsverksamhet, utan skälig anledning får använda ett tecken som är identiskt med eller liknar näringskännetecknet för verksam- het av annat slag, om han därigenom skulle dra otillbörlig fördel av eller orsaka förfång för näringskännetecknets särskilj- ningsförmåga eller anseende. Ensamrätten till en registrerad firma utgör dock inte hinder mot att någon annan i näringsverk- samhet använder ett tecken inom det område där firman har skydd om denne visar att innehavaren av firman inte kan lida skada av detta. Näringsidkare får utan regi- strering och oberoende av in- arbetning använda sitt släktnamn som näringskännetecken, om icke detta är ägnat att framkalla för- växling med annans skyddade närings- eller varukännetecken. Inom område där närings- idkare enligt vad i första stycket sägs använder sitt släktnamn som näringskännetecken får annan ej använda ett med namnet förväx- Ensamrätten till ett närings- kännetecken ger inte något själv- ständigt skydd för sådan del av kännetecknet som inte har sär- skiljningsförmåga. Ensamrätten till ett närings- kännetecken hindrar inte att någon annan, när det stämmer överens med god affärssed, i näringsverksamhet använder 1.sitt namn eller sin adress, verksamheten utbjuden varas art, ursprung, tiden för dess framstäl- lande eller andra egenskaper hos 3. allmänt brukat ortnamn. Inom område där närings- idkare enligt 3 § åtnjuter skydd för näringskännetecken får annan ej obehörigen använda närings- kännetecken som är förväxlings- bart med näringsidkarens släkt- namn eller skyddade varumärke. Om flera gör anspråk på en- samrätt till näringskännetecken som är identiska eller liknande på det sätt som anges i 3 §, skall den ha företräde som har tidigaste grund för sitt anspråk, om inte annat följer av 6 eller 7 §. Kännetecken anses förväx- lingsbara endast om de avser verksamhet av samma eller lik- nande slag. Förväxlingsbarhet kan åbe- ropas även till förmån för ett kännetecken som är väl ansett här i landet, om användningen av ett annat liknande kännetecken skulle dra otillbörlig fördel av eller skulle vara till förfång för det väl ansedda kännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende. Vid tvist om rätt till känne- tecken som är förväxlingsbara har den företräde som kan åberopa tidigaste rättsgrund, om ej annat följer av 8 §. Rätten till en registrerad firma skall bestå vid sidan av en äldre rätt till ett kännetecken, om an- sökan om registrering gjorts i god tro och innehavaren av den äldre rätten har känt till och funnit sig i att firman efter registreringsdagen har använts här i landet i följd. Om firman har använts endast för en del av den verksam- het som den registrerats för, skall rätten bestå endast för denna verksamhet. Rätten till ett inarbetat när- ingskännetecken skall bestå vid sidan av en äldre rätt till ett kän- netecken, om innehavaren av den äldre rätten inte inom rimlig tid 2 Senaste lydelse 1994:1509 Har näringskännetecken in- arbetats, får rätt därtill bestå vid sidan av äldre rätt till förväx- lingsbart kännetecken, om inne- havaren av den äldre rätten ej inom rimlig tid inskridit mot an- vändningen av det förstnämnda kännetecknet. I fall som avses i första stycket kan domstol på yrkande av part efter vad som är skäligt föreskriva att något av kännetecknen eller båda får användas endast på särskilt sätt, såsom med tillfogande av ortsangivelse eller med annat förtydligande. vidtagit åtgärder för att hindra användningen av det yngre kän- netecknet. Innehavaren av den äldre rät- ten skall, om hans kännetecken är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, anses ha handlat inom rimlig tid om han från det att han fick kännedom om användningen vidtagit åtgärder för att hindra denna. I de fall som avses i 6 och 7 §§ utgör rätten till det yngre känne- tecknet inte hinder mot använd- ningen av det äldre kännetecknet, även om rätten till det äldre kän- netecknet inte längre utgör hinder mot användningen av det yngre. I de fall som avses i 7 § får, om det är skäligt, beslutas att ett av kännetecknen, eller båda, en- dast får användas på särskilt sätt, såsom i ett visst utförande eller med tillägg av ortsangivelse, eller att kännetecknet endast får an- vändas för viss verksamhet eller inom ett visst område. Bestämmelsen i andra stycket tillämpas också när identiska eller liknande kännetecken är inarbe- tade för olika innehavare i olika delar av landet. 8 a § Registrering av en firma sker i samband med registrering av en näringsidkare eller, om firman skall registreras för en näringsidkare som redan är regi- strerad, i ett särskilt ärende. En firma som skall registreras den är ägnad att särskilja inne- måste tydligt skilja sig från andra havarens verksamhet från andras. Vid bedömande av om firma firman uppfylla de krav som an- ges i lag eller annan författning hänsyn tagas till den tid och om- för visst slags firma. fattning firman varit i bruk. Består firma av enbart allmän benämning på verksamhetens art eller på däri utbjuden vara eller tjänst eller utgöres den enbart av annat sådant namn, skall firman i och för sig ej anses ha sär- sådan beteckning som aktiebolag, En firma får inte registreras, En firma får inte registreras 1. strider mot lag eller annan vändning strider mot goda seder författning eller mot goda seder eller allmän ordning, eller allmän ordning, 2. om det i firman utan till- 2. utan tillstånd innehåller en stånd tagits in en sådan statlig statlig eller internationell be- teckning som enligt lag eller eller förkortning som enligt lag annan författning inte får an- eller annan författning inte får vändas som firma, eller något obehörigen användas som firma, som lätt kan förväxlas därmed, eller något som lätt kan förväx- 3. om firman i annat fall är 3. i annat fall är ägnad att vil- ägnad att vilseleda allmänheten, 4. om firman innehåller något En firma får inte heller regi- som är ägnat att uppfattas som streras om den innehåller eller någon annans släktnamn, konst- består av något som är ägnat att uppfattas som en geografisk ur- uppenbarligen avser någon sedan länge avliden person, eller är verksamhet med vin eller sprit- ägnat att uppfattas som benäm- drycker av annat ursprung. ning på en stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning, 5. om firman innehåller något som är ägnat att uppfattas som titel på någon annans skyddade och titeln är egenartad, eller om kränker någon annans upphovs- rätt till sådant verk, 6. om firman är förväxlingsbar med någon annan näringsidkares närings- eller varukännetecken, 7. om firman i annat fall är förväxlingsbar med ett närings- tiden för ansökan användes av någon annan, samt ansökan gjorts med vetskap om detta och sökan- den inte använt sin firma innan det andra kännetecknet togs i 8. om firman är förväxlingsbar med någon annans gemenskaps- varumärke som är skyddat enligt rådets förordning (EG) nr 40/94 tecknen inte avser verksamhet av samma eller liknande slag, för- växlingsbarhet åberopas till för- mån för ett gemenskapsvaru- märke som är väl ansett i gemen- skapen, om användningen av en annan liknande firma skulle dra otillbörlig fördel av eller skulle vara till förfång för det väl ansedda gemenskapsvarumärkets särskiljningsförmåga eller anseende. Trots första stycket 4–8 och andra stycket får registrering ske, om den vars rätt är i fråga medger det och hinder inte finns enligt första stycket 1–3. 10 a § Hinder mot att en firmaregistrering består finns om någon begär att den skall upp- hävas och 1.användning av firman i näringsverksamhet skulle utgöra intrång i en äldre ensamrätt enligt 3 § eller i ett äldre gemen- skapsvarumärke som är skyddat enligt rådets förordning (EG) nr 40/94 av om gemenskapsvarumärken, 2.användning av firman i näringsverksamhet skulle leda till förväxling med ett närings- kännetecken som någon annan tagit i bruk före innehavaren och använde för an- sökan samt innehavaren kände till eller borde ha känt till detta, 3.firman innehåller något som är ägnat att uppfattas som annans varukännetecken eller annans egenartade efternamn, allmänt känt konstnärsnamn eller lik- nande namn och inte uppenbarli- gen syftar på någon avliden och användningen av kännetecknet skulle medföra nackdel för bäraren av namnet, 4. firman innehåller något som utgör intrång i annans upphovs- rätt, eller 5. firman är ägnad att upp- fattas som benämning på en stif- telse, ideell förening eller lik- nande sammanslutning. Hinder mot att en registrering består finns dock inte på den grunden att användning av fir- man i näringsverksamhet skulle utgöra intrång i rätten till ett äldre kännetecken som enligt 2 § femte eller sjätte stycket endast har skydd inom ett visst geo- grafiskt område. 11 a § Registreringsmyndig- heten skall undersöka om an- sökan uppfyller de krav som enligt lag eller annan författning ställs vid registrering av olika slags firma, inbegripet det krav på betalning av ansökningsavgift som kan vara uppställt samt om det finns något hinder mot registrering enligt 9 eller 10 §. skall också, i den omfattning reger- ingen föreskriver, undersöka om det finns något hinder som avses i 10 a §. Uppfyller ansökan inte de krav som avses i första stycket eller finns det något hinder mot regi- strering enligt 9 eller 10 §, skall registreringsmyndigheten före- lägga sökanden att komplettera eller ändra sin ansökan . Detsamma gäller om sökan- den inte har betalat föreskriven ansökningsavgift. I föreläggandet skall sökanden upplysas om att ansökan kan komma att av- skrivas om han inte svarar i rätt tid. Framkommer det något hinder som avses i 10 a §, skall registre- ringsmyndigheten underrätta sökanden om detta och ge honom tillfälle att yttra sig . Yttrar sig sökanden i rätt tid över ett föreläggande enligt andra stycket, men finns det fortfarande någon brist enligt första stycket eller något hinder mot regi- strering enligt 9 eller 10 §, skall registreringsmyndigheten avslå ansökan, om det inte finns skäl att förelägga sökanden på nytt. Yttrar sig sökanden inte i rätt tid över ett föreläggande enligt andra stycket, får registrerings- myndigheten avskriva ansökan. Om ansökan uppfyller de krav som avses i 11 a § första stycket och det inte finns något hinder mot registrering enligt 9 eller 10 §, skall registreringsmyndig- heten föra in firman i föreskrivet register. Vid registrering av en firma skall registreringsmyndigheten i registret anteckna den verksamhet som firman avser. Registrering gäller från den Ensamrätten till en registrerad dag då ansökan kom in till regi- firma gäller från den dag då an- sökan kom in till registrerings- 12 a § När registreringen av en firma har kungjorts får invänd- Detsamma gäller när registre- ringen av en ändrad verksamhet Invändningen skall ha kommit innehålla uppgifter om in- vändarens namn eller firma, den avser och de omständigheter som åberopas till grund för invänd- 12 b § Registreringsmyndig- heten skall undersöka om in- vändningen uppfyller de krav som avses i 12 a § andra stycket. Är invändningen så bristfällig att den inte kan läggas till grund för prövning av ärendet skall myn- digheten förelägga invändaren att avhjälpa bristerna . I föreläggandet skall invändaren upplysas om att invändningen kan komma att avvisas om han inte följer föreläggandet. Följer invändaren inte föreläggandet skall invändningen avvisas. Om någon gör intrång i an- nans rätt till näringskänne- tecken (firmaintrång), får dom- stol vid vite förbjuda honom att fortsätta intrånget.95 upp invändningen skall myndig- heten underrätta innehavaren av firmaregistreringen om invänd- ningen och ge denne tillfälle att yttra sig . Är det uppenbart att invänd- ningen är ogrundad, skall regi- streringsmyndigheten avslå den. Återkallas invändningen får den ändå prövas, om det finns särskilda skäl. skall på grund av invändningen upp- häva registreringen, helt eller del- vis, om det finns något hinder som avses i 9, 10 eller 10 a §. skall avslå invändningen, om det inte finns något hinder mot registre- ringens bestånd. Om registreringsmyndigheten upphäver registreringen, helt eller delvis, skall detta antecknas i registret när avgörandet har vun- nit laga kraft. Om ett näringskännetecken eller dess användning strider mot goda seder eller allmän ordning eller är vilseledande, får dom- stolen vid vite förbjuda inne- havaren att använda känne- tecknet. Ett sådant förbud får även meddelas, om någon gör intrång i någon annans rätt till närings- kännetecken (firmaintrång). Talan om förbud får föras av 5 Senaste lydelse 1996:850 var och en som lider skada av kännetecknet eller dess använd- ning. Talan om förbud enligt första stycket får föras även av den myndighet som regeringen bestämmer och av samman- slutning av berörda närings- idkare. Om käranden visar sannolika skäl för att firmaintrång före- kommer och om det skäligen kan befaras att svaranden genom att fortsätta intrånget förringar värdet av ensamrätten till närings- kännetecknet, får domstolen meddela vitesförbud för tiden intill dess att målet slutligt har avgjorts eller annat har beslutats. Innan ett sådant förbud meddelas skall svaranden ha fått tillfälle att yttra sig, om inte ett dröjsmål skulle medföra risk för skada. får meddelas endast om käran- får meddelas endast om käran- den ställer säkerhet hos dom- den ställer säkerhet hos dom- stolen för den skada som kan stolen för den skada som kan befria honom från detta. honom från detta. om slaget av säkerheten gäller slaget av säkerheten gäller 2 kap. 25 § utsökningsbalken. Säkerheten skall prövas av dom- heten skall prövas av domstolen, stolen, om den inte har god- om den inte har godkänts av känts av svaranden. När målet avgörs skall dom- När målet avgörs skall dom- stolen pröva om förbud som har stolen pröva om förbud som har fortfarande skall bestå. fortfarande skall bestå. I fråga om överklagande av I fråga om överklagande av beslut enligt fjärde eller femte beslut enligt andra eller tredje stycket samt i fråga om hand- stycket samt i fråga om hand- gäller vad som föreskrivs i rätte- gäller vad som föreskrivs i rätte- Talan om utdömande av vite Talan om utdömande av vite förs av den som har ansökt om förbudet eller, om detta meddelats enligt första stycket, av den myndighet som regeringen bestämmer. I samband med sådan talan får talan föras om nytt vitesförbud. får föras av den som har ansökt om förbudet. I samband med sådan talan får talan föras om nytt vitesförbud. Har firma registrerats i strid mot denna lag eller mot vad i annan författning är föreskrivet om firma och föreligger alltjämt hinder mot registrering, kan domstol häva registreringen, om ej rätten till firman ändå skall bestå enligt 8 §. Registrering får även hävas, 1.om innehavaren upphört att vara näringsidkare, 2.om firman förlorat sin sär- skiljningsförmåga, Om en firma har registrerats i strid mot bestämmelserna i 9 § om allmänna registreringsvillkor eller 10 § om registreringshinder, eller om det enligt 10 a § finns något hinder mot registreringens bestånd får registreringen upp- hävas om den inte kan bestå en- ligt bestämmelserna i 6–8 §§ om verkan av passivitet. Firmaregi- streringen får emellertid inte upp- hävas på den grunden att an- vändning av firman i närings- verksamhet skulle utgöra intrång i en äldre registrerad firma, om registreringen av denna firma kan upphävas enligt tredje–sjunde styckena om användning av firma. Registreringen får inte heller upphävas på den grunden att användning av firman i näringsverksamhet skulle utgöra intrång i ett äldre näringskänne- tecken som enligt 2 § femte eller sjätte stycket endast har skydd inom ett visst geografiskt område. En registrering får vidare upphävas om 1.innehavaren har upphört att vara näringsidkare, 2.firman har kommit att strida mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, eller 3. firman har kommit att bli mot goda seder eller allmän ord- En registrering kan också upp- 5. om firman ej varit i bruk från den dag då innehavaren icke visar skäl för avgjorts, använt firman här i landet för den verksamhet som den avser, eller om han inte har gjort det av fem år i följd och det inte finns giltiga skäl till att firman inte har an- avses i tredje stycket likställs att firman används i en annan form Talan om hävande av regi- strering får föras av var och en upphävas enligt tredje stycket, om som lider förfång av registre- Talan som ej grundas på 10 § första stycket 4–7 får föras ansökan om hävning skall emel- lertid lämnas utan avseende, om innehavaren har vidtagit förbere- delser för att påbörja eller åter- uppta användningen efter det att han fått kännedom om att en komma att göras. Med att innehavaren använder en firma likställs också att någon annan använder firman med innehavarens samtycke. Om grunden för upphävande endast avser viss verksamhet som firman registrerats för, skall regi- streringen hävas endast för denna verksamhet. 16 a § En firmaregistrering kan upphävas av domstol efter talan enligt reglerna i eller av registreringsmyndigheten enligt bestämmelserna i 16 b–16 d §§ om upphävande i administrativ ordning. En talan om upphävande med stöd av bestämmelserna i 16 § första stycket och det allmänna registre- ringsvillkoret i 9 § eller registre- ringshindren i 10 § eller med stöd av bestämmelsen i 16 § andra stycket får föras av den myndighet som regeringen föreskriver. 16 b § En ansökan om upp- hävande av en firmaregistrering i administrativ ordning skall inne- hålla uppgifter om parterna i den utsträckning som anges i 33 kap. 1 § . Ansökan skall vidare innehålla uppgift om den registrering som yrkas upphävd och de omständig- heter som åberopas till grund för yrkandet. Sökanden skall också betala föreskriven ansöknings- avgift. Är ansökan så bristfällig att