sou · GPB331 · 2002-01-01 00:00:00 — I avsnitt 10.4 redogör vi för de rättsmedel som finns enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () och i avsnitt 10.5 beskriver vi regleringen i de s.k. rättsmedelsdirektiven. I avsnitt 10.6 beskriver vi de regler som om handlingsoffentlig- het och sekretess är aktuella i upphandlingsärenden. I avsnitt 10.7 beskriver vi slutligen vilka krav på effektiva rätts- medel rättsmedelsdirektiven ställer på framför allt möjligheten till överprövning av tilldelningsbeslut. I avsnitt 11.10 redovisar vi våra överväganden och förslag till regeländringar i denna del. Information om och överprövning av tilldelningsbeslut 10.2Information om resultatet av upphandlingen I finns flera bestämmelser som reglerar skyldigheten för en upphandlande enhet att lämna upplysning om resultatet av upp- handlingen. Ett beslut om tilldelning av upphandlingsavtal är i svensk rätt inte en handling med särskilda rättsverkningar och det beslutet är normalt sett inte något som en anbudsgivare eller någon annan utomstående kan ta del av, i vart fall inte innan avtal slutits. I det följande beskriver vi de bestämmelser om information till berörda leverantörer som finns i . Vi beskriver även de be- stämmelser som finns avseende dokumentation av skälen för beslutet och annonsering av resultatet av en upphandling. Bestäm- melserna är desamma för upphandlingar av varor, byggentreprenad- er och tjänster men har en något annorlunda utformning när det gäller upphandling inom försörjningssektorerna och upphandlingar som ligger utanför det direktivstyrda området. Informationsskyldigheten avser även statliga bolag och när det gäller försörjningssektorerna även privata bolag som bedriver verk- samhet med särskilt tillstånd. I notform hänvisar vi till de direktiv- bestämmelser som reglerna i genomför. 10.2.2Upphandling av varor, byggentreprenader och tjänster En upphandlande enhet skall när den avslutat en upphandling av varor, byggentreprenad eller tjänster, enligt 1 kap. 11 § första stycket LOU188, skall sända en annons till officiella publikationer hur upphandlingen har avslutats. Enligt bestämmelsen får annonsen inte innehålla uppgifter vars publicering skulle strida mot något allmänt intresse eller motverka befogade affärs- eller konkurrens- intressen. Enligt denna bestämmelse skall en upphandlande enhet även upprätta en rapport om den avslutade upphandlingen som skall lämnas till kommissionen på dess begäran. Vid upphandling av varor, byggentreprenader och tjänster är en upphandlande enhet vidare, enligt 2 kap. 7 a §, 3 kap. 11 § respek- 188 Motsvarar art. 7.3 och 9.5 i varudirektivet 93/36/EEG, art. 8 och 11 i byggdirektivet och art. 12.3, 16.1-2 och 16.5 i tjänstedirektivet, se vidare kap. 3 not 12. Information om och överprövning av tilldelningsbeslut tive 5 kap. 13 § 189, skyldig att från det att be- gäran kommit in lämna upplysningar till varje anbudssökande eller anbudsgivare som så begär om varför hans ansökan eller anbud förkastats och vem som fick upphandlingen. Om enheten beslutat att inte avsluta en annonserad upphandling eller att göra om upphandlingen är den vidare, enligt sistnämnda bestämmelser, skyldig att på begäran lämna upplysningar till an- budsgivare eller anbudssökande om skälen för sitt beslut. Enheten skall vidare underrätta officiella publikationer om ett sådant beslut. I 4 kap. 15 § regleras skyldigheten att tillkänna resultatet av upphandling av försörjningstjänster. I paragrafens andra stycke finns en bestämmelse som reglerar den upphandlande enhetens skyldighet att informera kommission- en om hur upphandlingen avslutats. I paragrafens tredje stycke finns en bestämmelse som reglerar skyldigheten för enheten att lämna upplysningar till anbudssök- ande eller anbudsgivare. Enligt denna bestämmelse skall de enheter som bedriver en verksamhet som anges i 4 kap. 8 a § första stycket 1-3 LOU190, efter en skriftlig begäran av en anbudssökande eller an- budsgivare, lämna upplysningar om resultatet av upphandlingen, skälet till att ansökan eller anbudet förkastats och om vem som fick upphandlingen och skälet till det. Bestämmelsen i 4 kap. 15 § tredje stycket genomför änd- ringen i art. 1.11 i direktiv /4/EG genom art. 41.4 i direktiv /38/EEG. Ändringen är föranledd av bestämmelser i avtalet (Government Procurement Agreement), ett avtal inom ramen för världshandelsavtalet (). Informationsskyldigheten är begränsad till vissa verksamheter inom försörjningssektorn men riktar sig mot alla organ som är upphandlande enheter enligt 4 kap. . Detta innebär att även privata bolag med särskilt tillstånd att bedriva verksamhet omfattas av informationsskyldigheten, i den mån de bedriver verksamhet som anges i 4 kap. 8 a § första stycket 1-3 . Detta är verk- samhet inom drift eller tillhandahållande av fasta nät för distri- bution eller försörjning med dricksvatten, elektricitet eller av leve- 189Motsvarar art. 7 i varudirektivet, art 8 i byggdirektivet och art. 12 i tjänstedirektivet. 190Art 24 i försörjningsdirektivet 93/38/EEG samt art. 1.11 i ändringsdirektiv /4/EG. Information om och överprövning av tilldelningsbeslut rans av sådana nyttigheter till fasta nät, utnyttjande av mark- eller vattenområden för tillhandahållande av terminaler, flygplatser eller hamnanläggningar, eller drift av nät i syfte att betjäna allmänheten ifråga om lokala transporter med järnväg, spårväg, tunnelbana, buss, trådbuss eller linbana. omfattar visserligen inte privata bolag som bedriver sådan verksamhet med särskilt tillstånd. Genom hänvisningen i 4 kap. 15 § till första stycket i 4 kap. 8 a § gäller dock informationsskyldigheten sådana privata bolag som, i enlighet med försörjningsdirektivet utgör upphandlande enheter, när dessa bolag bedriver verksamhet som anges där. 10.2.4Upphandlingar utanför det direktivstyrda området En upphandlande enhets informationsskyldighet avseende upp- handlingar utanför det direktivstyrda området, dvs. upphandlingar under tröskelvärdena och av s.k. B-tjänster regleras i 6 kap. 14 § . Enligt den bestämmelsen är en upphandlande enhet skyldig- het att underrätta såväl den anbudsgivare som tilldelats avtalet som andra anbudsgivare om utgången av upphandlingen. Den upphand- lande enheten skall enligt bestämmelsen underrätta anbudsgivaren möjligt när ett anbud har antagits, dock senast före utgång- en av den tid under vilket anbudet är bindande för anbudsgivaren. Enheten skall vidare möjligt underrätta anbudsgivare vars anbud inte har antagits om detta. Vid upphandling utanför det direktivstyrda området finns vidare en bestämmelse i 6 kap. 13 § som anger att det hos den upp- handlande enheten skall finnas dokumenterat de skäl på vilka ett anbud antagits och vad som i övrigt förekommit av betydelse vid anbudsprövningen. Information om och överprövning av tilldelningsbeslut Frågan om när avtal om upphandling sluts är av betydelse för att avgöra den rättsliga effekten av att information om ett tilldelnings- beslut når den anbudsgivare som tilldelats avtalet. Frågan om när avtal om upphandling sluts är även av betydelse för att bedöma möjligheten till överprövning i länsrätt eller begäran om skadestånd i tingsrätt och när information skall lämnas om en avslutad upp- handling. I detta avsnitt beskriver vi regleringen i rörande avtalsslut och lämnande av anbud och accept. Vi beskriver även vilka form- krav som gäller. Avtalsslutet enligt RÅ 1996 ref.50 Regeringsrätten fann i RÅ 1996 ref. 50 att upphandlingsavtal utgör formalavtal. Målet gällde möjligheten för en klagande att, med dåvarande lydelse av bestämmelsen i 7 kap. 1 § andra stycket , få överprövat ett upphandlingsärende. Regeringsrätten fann att bestämmelsen i dess dåvarande lydelse stred mot den aktuella bestämmelsen i det första rättsmedelsdirektivet (se avsnitt 10.5.2) och att direktivet därför skulle ges företräde framför regeln i . Enligt direktivet var den relevanta tidpunkten för när överprövning senast kunde göras den tidpunkt när avtal slutits. Regeringsrätten konstaterade att får anses bygga på att ett skriftligt avtal ingår i upphandlingen. I det fallet var det fråga om ett upphandlingskontrakt som avses i 4 kap. 9 § . Ett sådant kontrakt är, som vi återkommer till nedan, enligt definitionen i 1 kap. 5 § ett skriftligt kontrakt. Regeringsrätten gjorde mot denna bakgrund bedömningen att, med tillämpning av direktivets bestämmelse kunde överprövning enligt 7 kap. 2 § ske fram till den tidpunkt då parterna under- tecknat ett skriftligt avtal. Detta gällde även om den upphandlande enheten genom information om tilldelningsbeslutet Information om och överprövning av tilldelningsbeslut hade skickat en ren accept till de anbudsgivare som tilldelats av- talet. Vid en närmare genomgång av handlingarna i målet framgår att informationen om tilldelningsbeslutet var skriftlig och under- tecknad. Upphandlingsavtal är således, enligt RÅ 1996 ref. 50 ett formal- avtal. Formalavtal är avtal för vars giltighet det enligt lag fordras iakttagande av viss form och sådana avtal är enligt 1 kap. 1 § tredje stycket lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område (avtalslagen) undantagna från lagens tillämpningsområde. Enligt avtalslagen är anbud och accept bindande på det sätt som anges i 1 kap. 2–9 §§ i lagen för den som avgett anbudet eller accepten. Avtalslagen bygger på den s.k. löftesprincipen, dvs. att man blir bunden redan genom ett löfte att på vissa villkor träffa avtal med någon annan. Enligt huvudregeln innebär avtalslagens regler därför att, i det fall anbud och accept överensstämmer helt eller i allt väsentligt, ett avtal kommer till stånd redan genom accepten. För formalavtal gäller i stället vad som är särskilt stadgat. Avtals- bundenhet för formalavtal uppstår när formkravet är uppfyllt. Formkravet kan innebära att parterna blir bundna . Enligt den s.k. kontraktsprincipen blir anbudsgivaren bunden först när anbudet antagits genom motpartens accept.191 Formalavtal är exempelvis avtal om överlåtelse av fast egendom som enligt 4 kap. 1 § jordabalken skall vara skriftligt, innehålla upp- gift om köpeskilling och om överlåtelseförklaring samt vara under- tecknat av såväl köpare som säljare. Ett avtal om överlåtelse av fast egendom som inte uppfyller formkraven är ogiltigt. Ett annat exempel är konsumentkreditavtal som enligt 9 § konsumentkredit- lagen (1992:830) skall vara skriftliga och undertecknade av konsu- menten. Ett konsumentkreditavtal som inte är skriftligt är endast giltigt såvitt gäller villkor som inte är till nackdel för konsumenten. Kammarrätten i har i ett lagakraftvunnet beslut med hänvisning till RÅ ref. 50 gjort tolkningen att något avtal enligt inte har kommit till stånd enbart genom accepten. Kammarrätten i har dock funnit att en upp- , och , , Allmän avtalsrätt, 5 uppl. 192Mål nr 3657-1999. Information om och överprövning av tilldelningsbeslut handlande enhet genom beställning ingått ett avtal trots att denna beställning skett via telefax.193 Krav på skriftlighet och egenhändigt undertecknande Enligt Regeringsrättens dom innefattar formkravet vid upphand- lingsavtal således både ett krav på skriftlighet och ett krav på egenhändigt undertecknande. I 1 kap. 5 § anges dock endast att upphandlingskontrakt är ett skriftligt avtal. Något krav på egen- händigt undertecknande finns inte uttryckligen angivet. I förekommer både begreppet upphandlingskontrakt och be- greppet avtal. I 1 kap. 5 §, som är en bestämmelse som innehåller definitioner av vissa begrepp i lagen, definieras upphandlings- kontrakt som ett skriftligt avtal som en upphandlande enhet ingår avseende upphandling enligt lagen. Nämnda bestämmelse genom- för de definitioner som finns i varu-, bygg- och tjänstedirektivet. I den svenska versionen av de skilda EG-direktiven på området används begreppet offentliga upphandlingskontrakt. Enligt exempelvis art. 1 a) i varudirektivet 93/36/EEG är ett offentligt varuupphandlingskontrakt skrivna avtal med ekonomiska villkor mellan en leverantör och upphandlande myndighet. I den engelska versionen av direktivet är används begreppet public supply con- tracts. Detta definieras som contract for pecuniary interest con- cluded in writing. Begreppet upphandlingskontrakt har införts i samband med anslutning till . I samband därmed genom- fördes EG-direktiven om offentlig upphandling genom bestämmel- ser i 1–5 kap. . Begreppet upphandlingskontrakt återkommer på flera ställen i lagen när det gäller den direktivstyrda upphand- lingen194. I kapitel 6 som avser upphandling som ligger utanför det 193Beslut i mål nr 2400-97 och dom i mål nr 4487-1997. 194Se t.ex. 1 kap. 18 a §, 2 kap. 3 §, 3 kap. 6, 7, 15 och 23 §§, 4 kap. 9 och 16 §§, 5 kap. 5, 7, 9, 10 och 17 §§ . Information om och överprövning av tilldelningsbeslut direktivstyrda området, dvs. upphandling under tröskelvärdena och av B-tjänster återfinns inte motsvarande begrepp. I 7 § kap. som reglerar rättsmedel vid offentlig upphand- ling används begreppet avtal. Enligt 7 kap. 1 § andra stycket är det den tidpunkt då avtal om upphandlingen slöts som är avgörande för när överprövning inte längre får ske. Enligt 7 kap. 8 § är det från samma tidpunkt som preskriptionsfristen för en skadeståndstalan räknas. Bestämmelserna i 7 kap. genomför rättsmedelsdirektiven (se avsnitt 10.5). I den svenska versionen av rättsmedelsdirektiven förekommer såväl begreppet avtal som begreppet upphandlings- kontrakt. I den engelska versionen används begreppet contract. Avtalsbegreppet är inte definierat i rättsmedelsdirektiven på mot- svarande sätt som i varu-, bygg-, tjänste- och försörjnings- direktivet. Bestämmelsen i 1 kap. 5 § har därför inte genom- fört någon definition av avtalsbegreppet när det gäller rättsmedels- direktivens tillämpning. Anbud och ansökan om deltagande i anbudsgivning I 1 kap. 19 § regleras formerna för anbud och ansökningar vid direktivstyrda upphandlingar, dvs. vid upphandlingar enligt be- stämmelserna i 1–5 kap. . Enligt bestämmelsens första stycke skall anbud och ansökningar om att få lämna anbud lämnas skriftligen. En upphandlande enhet får dock enligt bestämmelsens andra stycke, i den lydelsen bestäm- melsen har , tillåta att anbud lämnas genom elektronisk överföring eller på annat sätt under förutsättning att det säkerställs att innehållet i anbudet inte röjs förrän dessa skall öppnas enligt 20 §. Enheten får därvid begära att ett sådant anbud skall bekräftas omgående. En sådan bekräftelse skall lämnas skrift- ligen eller om enheten tillåter det på annat sätt. I bestämmelsens tredje stycke regleras möjligheten att lämna ansökningar om anbud på annat sätt än skriftligen. I fjärde stycket anges att enheten i en annons eller i förfrågningsunderlaget skall ange hur anbud och an- sökningar om att få lämna anbud får lämnas. En regel med motsvarande innehåll som den i 1 kap. 19 § finns för upphandling utanför det direktivstyrda området i 6 kap. 5 § . Information om och överprövning av tilldelningsbeslut Någon regel som anger formerna för accept finns som redan näm- nts inte i . När det gäller direktivstyrda upphandlingar har en upphandlande enheten endast en skyldighet att lämna upplysningar till de anbudssökande eller anbudsgivare vars anbud eller ansökan förkastats. Vi har närmare beskrivit dessa bestämmelser i avsnitt 10.2. När det gäller upphandlingar utanför det direktivstyrda området finns, som vi närmare beskrivit i avsnitt 10.2.4, en bestämmelse i 6 kap. 14 § . Enligt denna skall den upphandlande enheten underrätta anbudsgivaren om att anbudet antagits möjligt, dock senast före utgången av den tid under vilken anbudet är bind- ande för anbudsgivaren. Någon form för lämnandet av accept finns dock inte angivet. 10.3.4Gäller ett formkrav vid alla former av upphandlingar? Regeringsrätten uttalade i nämnda avgörande att förevarande lag- stiftning får anses bygga på att ett skriftligt avtal ingår i upp- handlingen. Med förevarande lagstiftning avsågs . En fråga kommittén har ställt sig är om det skall gälla ett formkrav vid alla upphandlingar, exempelvis vid sådan upphandling som inte är EG- reglerad. NOU menar att Regeringsrätten inte rimligen borde ha åsyftat att det gäller ett formkrav vid direktupphandling eftersom denna ofta avser köp över disk som normalt görs muntligen. 10.3.5Är parterna bundna innan avtal slutits? Avtalsbundenhet när parterna undertecknat ett skriftligt avtal Avtalsbundenhet vid upphandlingsavtal uppstår när formkravet för ett upphandlingskontrakt är uppfyllt. Detta innebär att båda part- erna blir bundna när de undertecknat ett skriftligt avtal. En fråga kommittén har ställt sig är om en bundenhet inträder för båda eller någon av parterna innan formkravet är uppfyllt. Information om och överprövning av tilldelningsbeslut Den nuvarande regleringen innebär att en anbudsgivare vid vissa former av upphandlingar är bunden av sitt anbud redan innan undertecknande skett. När det gäller öppen upphandling inom det direktivstyrda området finns bestämmelser i förordningen (1998: 77) om annonser vid offentlig upphandling som anger att en annons skall innehålla uppgift om den tid under vilken ett anbud är bindande. En motsvarande reglering finns i 6 kap. 6 § när det gäller upphandlingar utanför det direktivstyrda området. Nämnda bestämmelser bygger på den förutsättningen att en anbudsgivare är bunden av sitt anbud under en av den upphandlande enheten fast- ställd acceptfrist. Bundenheten kan sägas vara en bundenhet till prestation. Om anbudsgivaren återtar sitt anbud under acceptfristen kan den upp- handlande enheten, såvitt kommittén bedömer det, inte tvingas att underteckna ett upphandlingskontrakt. Anbudsgivaren kan dock bli skyldig att utge skadestånd enligt allmänna civilrättsliga regler.195 Den upphandlande enhetens bundenhet En upphandlande enhet blir bunden först när formkravet för upp- handlingskontraktet är uppfyllt, dvs. när båda parter undertecknat ett skriftligt avtal. I avsnitt 11.10.4 återkommer vi till vilken rätts- verkan ett offentliggörande av ett beslut om tilldelning av kontrakt kan ha. En fråga kommittén har ställt sig är om ett beslut om leverantör, ett tilldelningsbeslut, som offentliggörs kan utgöra en av flera handlingar som utgör ett upphandlingskontrakt. Detta har i sin tur aktualiserat frågan om formkravet för upphandlingskontrakt är uppfyllt om parterna undertecknat varsin handling eller om form- kravet förutsätter att parterna undertecknat en gemensamt hand- ling. När det gäller fastighetsköp anges i 4 kap. 1 § jordabalken att fastighetsköp sluts genom en köpehandling som undertecknas av 195 Grönfors, , Avtalslagen, 2 uppl., s. 25. Information om och överprövning av tilldelningsbeslut säljare och köpare. I definitionen i 1 kap. 5 § finns inte något motsvarande krav på en köpehandling. Formkravet är endast be- skrivet som ett av den upphandlande enheten ingånget skriftligt avtal. Bestämmelserna i ger, enligt kommitténs bedömning inte ett klart besked om ett upphandlingskontrakt kan utgöras av två handlingar som är skriftliga och undertecknade, t.ex. av ett anbud och en accept eller av en accept, som är att betrakta som ett nytt anbud, och en följande orderbekräftelse. I det ovan nämnda målet RÅ 1996 ref. 50 gjorde Regeringsrätten bedömningen att ett avtal slutits först sedan parterna undertecknat ett gemensamt avtal. Detta gällde trots att den upphandlande enheten genom en skriftlig och undertecknad under- rättelse om tilldelningsbeslutet lämnat en ren accept. 10.3.7Jämförelse med andra medlemsländer Vid en jämförelse som den rådgivande kommittén till kommission- ens direktorat Inre Marknad gjort med anledning av Alcatel-domen av rättsläget i medlemsländerna framkommer att avtalsbundenhet i regel uppkommer på motsvarande sätt som enligt den svenska avtalslagen. Anbudsgivaren är således i regel bunden av sitt anbud. I exempelvis lagstiftning, som var den lagstiftning som var aktuell i Alcatel-målet, uppstår avtalsbunden- het från den tidpunkt då anbudsgivaren får kännedom om att an- budet accepteras. I några få länder uppkommer avtalsbundenhet först när parterna undertecknat ett kontrakt. En fråga kommittén ställt sig är om skriftlighetsbegreppet i 1 kap. 5 § kan anses innefatta en elektroniskt överförd handling. Vid en jämförelse med bestämmelsen i 1 kap. 19 § , i dess lydelse från , framgår dock att begreppet skriftlig i inte omfattar även elektroniska överföringar. Enligt nämnda bestämmelse skall anbud och ansökningar om anbud i huvudregel vara skriftliga. Elektroniska överföringar får dock ske enligt vissa, i bestämmelsen närmare angivna, förutsättningar. Med denna syste- matik kan begreppet skriftlig inte innefatta elektroniska överför- ingar. Information om och överprövning av tilldelningsbeslut I förslagen till två nya upphandlingsdirektiv196 definieras upp- handlingskontrakt på samma sätt som , dvs. som skriftliga avtal. Begreppet skriftlig definieras dock avse all slags framställning i ord eller siffror som kan läsas, återges och sedan meddelas. Be- greppet omfattar således även uppgifter som överförs och lagras med medel för elektronisk överföring. De kommande direktivändringarna avseende offentlig upphand- ling sammanhänger när det gäller avtalsfrågor med regleringen i och rådets direktiv /31/EG av om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktivet om elektronisk handel) och och rådets direktiv /93/EG av om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer.197 Enligt art 9.1 i direktivet om elektronisk handel skall medlems- staterna se till att det i deras lagstiftning är tillåtet med avtal på elektronisk väg. Medlemsstaterna skall särskilt se till att de rättsliga krav som är tillämpliga på avtalsprocessen varken skapar hinder för användningen av avtal på elektronisk väg eller medför att sådana avtal frånkänns rättslig verkan och giltighet på grund av att de kommit till stånd på elektronisk väg. 10.4Rättsmedel vid offentlig upphandling De rättsmedel som kan användas vid offentlig upphandling är överprövning och skadestånd. Genom ett förbud i 7 kap. 5 § mot överklagande med stöd av 10 kap. kommunallagen (1991:900) kan någon laglighetsprövning genom s.k. kommunalbesvär inte längre användas vid offentlig upphandling. Överprövning kan enligt 7 kap. 1 § begäras av en leverantör som anser att han lidit eller kan komma att lida skada. 196Kom (2000) 275 slutlig art. 1.12 och Kom (2000) 276 slutlig artikel 1.11. 197Direktiv /31/EG (EGT 178, , s. 1-16, Celex nr 32000/0031) och direktiv /93/EG (EGT L13, , s. 12-20, Celex nr 3/0093). Information om och överprövning av tilldelningsbeslut ning begärs hos länsrätten. Överprövning kan leda till att länsrätten beslutar att upphandlingen skall göras om eller att den får avslutas först sedan rättelse gjorts. Vid upphandling inom försörjnings- sektorerna får länsrätten vid vite förbjuda den upphandlande enhet- en att fortsätta upphandlingen utan att avhjälpa bristerna. Överprövning kan ske av samtliga beslut under upphandlings processen. Överprövning kan därför i vart fall på ett teoretiskt plan avse exempelvis ett beslut om leverantör, dvs. Rättsmedlet överprövning kan dock endast utnyttjas fram till den tidpunkt då avtal om upphandlingen slöts. Enligt 7 kap. 1 § andra stycket får en ansökan om överprövning nämligen inte prövas när ett avtal slutits. En förutsättning för att överprövning av ett beslut under upphandlingsprocessen skall kunna ske är följaktligen att leverantören ansöker om överprövning och att länsrätten även prövar ansökan innan avtal sluts. Det normala beslutet för länsrätten vid brott mot bör vara att upphandling skall göras om. Detta kan exempelvis ske på grund av att den upphandlande enheten inte annonserat i enlighet med vad som föreskrivs eller att anbudstiden varit för kort. Rättelse kan vara en lämplig åtgärd när anbudsutvärderingen gjorts på ett felaktigt sätt.198