sou · GPB370d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Krav på återbetalning gäller i princip även varaktigt ekonomiskt bistånd men det förekommer mycket sällan att sådant bistånd be- talas tillbaka. ska bevaka fordringen när den som har fått biståndet avlider. Med få undantag saknas medel i dödsboet. I enstaka fall har återbetalning skett i samband med att biståndstagarens ekonomiska situation förbättrats. UD får jämka eller efterge betalningsskyldigheten om det finns särskilda skäl med hänsyn till biståndstagarens ekonomiska för- hållanden och omständigheterna i övrigt. UD kan också medge att biståndet får betalas tillbaka enligt en avbetalningsplan som man kommer överens med biståndstagaren om. När det gäller återbetalning av bistånd för rättsskydd, dvs. bistånd för försvarare eller tolk i brottmål, gäller följande: Enligt 5 § lag ska den som fått bistånd betala tillbaka beloppet om han eller hon dömts för brottet. Återbetalnings- skyldigheten får jämkas eller efterges om det finns skäl till det med hänsyn till brottsligheten eller biståndstagarens personliga och ekonomiska förhållanden. Om den fängslade har frikänts ska biståndet betalas tillbaka bara om det finns särskilda skäl. I praktiken torde det aldrig ha förekommit att någon som har fri- känts ålagts att betala tillbaka bistånd. Jämkning eller eftergift sker enligt principerna i 31 kap. rätte- gångsbalken (RB). Om straffet är fängelse, och biståndstagaren ännu inte avtjänat det när frågan om återbetalning prövas, efterges som regel biståndet. Eftergift sker i detta fall i analogi med den praxis som gäller för återbetalning av rättsbistånd som lämnats personer som har dömts vid svenska domstolar. En fånges ekonomiska situation anses vara sådan att krav på återbetalning inte kan ställas på honom eller henne. Om förfarandet har nedlagts utan att skuldfrågan har avgjorts genom dom, ska biståndet betalas tillbaka om det med hänsyn till omständigheterna är skäligt (5 § tredje stycket lag). Ärendena bedöms från fall till fall. Om UD beslutar att biståndet Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar ska betalas tillbaka, bestäms beloppets storlek på samma sätt som vid fällande dom. Enligt praxis ska biståndet som regel inte betalas tillbaka om förfarandet har nedlagts därför att det inte föreligger misstanke om brott. Om däremot biståndstagaren har frisläppts före rättegången och den nedlagts därför att han eller hon håller sig undan ska som regel återbetalning ske enligt samma principer som vid fällande dom. I 6 § lag finns en bestämmelse om att, om bistånd lämnas för annat ändamål än bestridande av kostnader i rättegång eller förundersökning om brott, ska den som fått bistånd betala tillbaka det till staten om det är skäligt med hänsyn till omständlig- heterna. Enligt 7 § lag ska bestämmelserna i 31 kap. 1 § RB om att kostnaderna i vissa fall ska stanna på statsverket tillämpas även för bistånd som lämnats för försvarare i brottmål utomlands. Det är UD som prövar frågor om återbetalningsskyldighet. UD:s beslut kan överklagas till Länsrätten i . Så har också skett vid ett flertal tillfällen . I 2 § lag finns också en bestämmelse om att i de fall en eller någon annan som är eller har varit anställd ombord på ett svenskt fartyg har fått tillfälligt ekonomiskt bistånd för att täcka kostnader som fartygets redare är ansvarig för enligt författ- ning eller avtal, så är även redaren skyldig att betala tillbaka biståndsbeloppet och betala avgiften till staten. Det kan t.ex. gälla fall då en blir kvarlämnad i en hamn och måste resa till en annan ort för att kunna gå ombord på fartyget igen. 25.2.2När kan UD jämka eller efterge skyldigheten att betala tillbaka tillfälligt ekonomiskt bistånd? Av förarbetena till lag framgår följande: Avgörande för om en ansökan om eftergift eller jämkning ska bifallas ska vara en helhetsbedömning av biståndstagarens ekonomiska och sociala situation. Då ska man inte bara ta hänsyn till förhållandena vid det tillfälle då biståndet gavs utan också förändringar som inträffar därefter. Det påpekas vidare att bistånd i en tillfällig nödsituation utomlands inte utgör socialhjälp i egentlig mening. Det saknas därför skäl att låta praxis på socialhjälpsområdet vara vägledande när det gäller frågan om skyldigheten att betala tillbaka biståndet. Någon särbestämmelse har inte ansetts påkallad för de fall då Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar psykiskt sjuka och missbrukare åläggs att betala tillbaka kostnader för hemtransport. Däremot kan deras tillstånd beaktas vid bedöm- ningen av frågan om eventuell eftergift av återbetalningsskyldig- heten (prop. 1972:132 s.156 och 207). 25.2.3UD:s praxis när det gäller jämkning och eftergift av ekonomiskt bistånd eftergavs skyldigheten att betala tillbaka biståndet helt eller delvis i 35 fall. Av dessa avsåg 10 advokatkostnader, 4 kostnader för tolk respektive översättning i rättsärenden, 1 kostna- der för nådeansökan m.m., 1 begravningskostnader, 1 sjukvårds- kostnader m.m. för avliden. De övriga avsåg hemresa, provisoriskt pass, kost och logi m.m. eftergavs skyldigheten att betala tillbaka biståndet i 41 fall. Av dessa avsåg 13 advokatkostnader, 2 kostnader för översätt- ning i rättsärenden och 11 kostnader för begravning eller hem- transport av avliden. De övriga avsåg hemresa, kost och logi m.m. eftergavs skyldigheten att betala tillbaka biståndet i 12 fall, varav 6 avsåg advokatkostnader, 2 översättning m.m. i rätts- ärenden och 4 hemresa/evakuering. eftergavs skyldigheten att betala tillbaka biståndet i 24 fall, varav 10 avsåg advokatkostnader, 1 sjukvårdskostnader och 1 begravningskostnader. De övriga avsåg hemresa/evakuering och logi m.m. Följande belopp har eftergivits av UD –2000: 1997: 1998: 1999: 2000: Den övervägande delen av de kostnader som eftergivits avser bistånd i brottmål. Av de belopp som eftergivits avsåg följande be- lopp kostnader för advokat, tolk, översättning, nådeansökan eller överförande av straffverkställighet i brottmål : 1997: , dvs. 1998: , dvs. 1999: , dvs. 2000: , dvs. Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar I några andra fall har det rört sig om höga kostnader för sjukvård och hemtransport av svårt sjuka personer som saknat rese- försäkring samt av bistånd som utgivits till personer som senare avlidit och inte efterlämnat några medel. När biståndstagaren saknar medel att betala tillbaka biståndet och uppbär socialbidrag för sin försörjning brukar UD först meddela uppskov med återbetalningen för att senare på nytt pröva be- talningsförmågan. Att en person uppbär socialbidrag anses inte i sig utgöra skäl för att efterge biståndet. Länsrätten i har i flera ärenden prövat överklaganden i ärenden där UD beslutat om åter- betalningsskyldighet av tillfälligt ekonomiskt bistånd. I flertalet fall har överklagandet avslagits. Om beslutet överklagats till kammar- rätten har som regel prövningstillstånd inte lämnats. Länsrätten har dock kommit till en annan be- dömning än UD när det gäller frågan om en skuld ska efterges eller inte med hänsyn till biståndstagarens ekonomiska och sociala situation och bifallit överklagandet. Se t.ex. länsrättens dom mål nr 4080-00. Ärendet gällde om biståndstagaren skulle betala tillbaka ett bistånd på inklusive avgift som hon fått för hemtransport av sitt svårt sjuka barn. Försäkrings- bolaget lämnade inte någon ersättning. I detta ärende fann dom- stolen att särskilda skäl för eftergift av betalningsskyldigheten förelåg vid en samlad bedömning av omständigheterna när biståndet lämnades och biståndstagarens nuvarande ekonomiska förhållanden. I ett annat ärende (länsrättens dom mål nr 9428-00) kom domstolen fram till en annat beslut. Skulden uppgick här till och avsåg bistånd för hemresa. Det förhållandet att biståndstagaren uppbar socialbidrag ansågs inte utgöra något hinder för återbetalningsskyldighet. Familjens totala inkomster (bostadsbidrag, barnbidrag, föräldrapenning och socialbidrag) överskred något kronofogdemyndigheternas förbehållsbelopp vid löneutmätning. I en annan dom av länsrätten (mål nr 15019-00 ) gjorde rätten den bedömningen att skulden, som uppgick till , skulle jämkas med två tredjedelar. Länsrätten ansåg att det var ett starkt vägande intresse att biståndstagaren kunde se Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar ett slut på skuldsättningen inom räckhåll och fann därför att det fanns särskilda skäl att jämka skulden. Som utgångspunkt för läns- rättens bedömning av vilken ekonomisk nivå biståndstagaren ansågs ha rätt till och , hänvisades till den riksnorm som gäller för försörjningsstöd enligt social- tjänstlagen (1980:620) då den kan anses som en miniminivå för ett uthärdligt liv. Biståndet avsåg kostnader för sjukvård utomlands som inte ersattes av försäkringsbolaget eftersom vistelsen ut- omlands översteg . 25.3Hur handlägger UD ärenden om återkrav? UD handlägger ärenden om återkrav i enlighet med förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar. Förordningen gäller för myndigheter under regeringen och tillämpas på sådana fordringar som inte omfattas av lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar. I förordningen finns bestämmelser om hur myndigheterna ska driva in fordringarna. Den som ansöker om ekonomiskt bistånd måste fylla i en sär- skild blankett, där man förbinder sig att återbetala biståndsbeloppet och betala fastställd avgift inom efter det att man fått en faktura på summan. Ärenden om återkrav av ekonomiskt bistånd handläggs inom UD på två olika enheter, dels på administrationsenheten (redovis- ningssektionen), dels på enheten för internationell civilrätt och konsulära biståndsfrågor (i fortsättningen kallad den konsulära en- heten). Redovisningssektionen skickar först en faktura på biståndsbeloppet och avgiften till biståndstagaren. Om betalning sker inom föreskriven tid är ärendet slutbehandlat. Vid utebliven betalning skickas en påminnelse med uppmaning att betala . Om betalning inte sker då heller lämnas ärendet över till den konsulära enheten. Om det utskickade brevet kommit i retur från posten som obeställbart på grund av att personen har flyttat, kontrollerar handläggaren på UD med skattemyndigheten och polisens register om det finns någon ny adress att skicka en påminnelse till. Finns det ingen ny adress får ärendet vila . Sedan under- söks på nytt om det finns någon ny adress. Om personen bara har låtit bli att betala utan att uppge orsak upprättas ett beslut som undertecknas av chefen för den konsulära enheten och skickas rekommenderat med mottagningsbevis. Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar Beslutet kan antingen innebära att biståndstagaren ska betala , eller att skulden ska jämkas eller efterges. UD kan också ge anstånd med betalningen och komma överens med biståndstagaren om en avbetalningsplan. Om biståndstagaren begär att få anstånd med betalningen kan detta medges med högst med stöd av förordningen om hanteringen av statliga fordringar. Innan anstånd beviljas undersöker handläggaren på UD de upp- gifter personen lämnat om sina inkomster med skattemyndigheten respektive . När det gäller bistånd i brottmål skickar handläggaren på UD en blankett till biståndstagaren med begäran om inkomst- och förmögenhetsuppgifter. Efter beredning upprättas ett beslut som undertecknas av chefen för den konsulära enheten. Beslutet kan antingen gå ut på att biståndstagaren ska betala eller att skulden ska jämkas eller efterges. UD kan också ge anstånd med betalningen och komma överens med biståndstagaren om en avbetalningsplan. Om biståndstagaren inte överklagar UD:s beslut och inte betalar, överlämnas ärendet till kronofogdemyndigheten om det finns ett kvitterat mottagningsbevis. Om brevet kommer i retur för att det inte hämtats ut inom föreskriven tid (en månad) kan UD begära handräckning av polisen för delgivning genom stämningsman. Om biståndstagaren överklagar, tar UD ställning till om beslutet ska omprövas, t.ex. om det uppstått nya omständigheter. Om beslutet inte ändras av UD, överlämnas ärendet till länsrätten med ett yttrande från UD. Därefter kan det bli fråga om prövning i högre instans. När domen vunnit laga kraft överlämnas ärendet till i . En tjänsteman på den konsulära enheten sysslar på heltid med återkrav av bistånd. Antalet ärenden är i genomsnitt ca 200 . slutbetalade 26 personer sina lån och var det 42 personer som gjorde det. En ungefärlig uppskattning är att UD får tillbaka av biståndet. På UD förs en särskild förteckning över de personer som inte har betalat tillbaka tidigare beviljat ekonomiskt bistånd eller som missbrukat detta, den s.k. kravlistan. Förteckningen skickas ut till utlandsmyndigheterna med jämna mellanrum. Den som inte har återbetalat tidigare lämnat bistånd kan inte utan vidare få nytt bistånd. Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar 25.4När preskriberas fordran? Enligt 3 § lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. som också gäller andra fordringar avseende allmänna medel preskriberas fordran efter utgången av det kalenderår då den förföll till betalning. Om UD helt eller delvis medger anstånd med betalningen, preskriberas fordran tidigast efter utgången av det kalenderår då anståndet upphörde att gälla. Av UD:s fordringar avseende ekonomiskt bistånd preskriberades följande belopp –2000: 1997: 1998: 1999: 2000: Detta motsvarade av det belopp som utlandsmyndig- heterna under det året utbetalade i tillfälligt ekonomiskt bistånd och rättsbistånd efter bemyndigande av UD. var mot- svarande siffra och för . 25.5.1Ärenden som överlämnats av UD Om biståndstagaren inte återbetalar beloppet frivilligt överlämnar UD ärendet till i . Först skickas dock ett brev till biståndstagaren som delges genom mot- tagningsbevis. i registrerar ärendet, som sedan handläggs av respektive kronofogdemyndighet i det län där biståndstagaren bor. Följande belopp har av UD överlämnats till kronofogdemyndig- heten för indrivning: 1997: 1998: 1999: 2000: i har inregistrerat 106 in- komna ärenden från UD , 81 ärenden , Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar 20 ärenden och 27 ärenden . Antalet ärenden har alltså minskat betydligt . Det finns inte någon redovisning av hur mycket pengar kronofogde- myndigheten lyckas driva in. De pengarna återförs till stats- budgeten utan någon återredovisning till UD. Förfarandet vid kronofogdemyndigheterna sker i enlighet med lagen (1993: 891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Indrivningen inleds i regel genom att myndigheten skriftligen anmanar gäldenären att betala. ska göra den utredning om gäldenärens ekonomiska förhållanden som behövs för att man ska kunna bestämma vilken indrivningsåtgärd som är lämplig, en s.k. gäldenärsutredning. I vissa fall kan kronofogdemyndigheten bevilja uppskov med betalningen och bestämma att skulden ska betalas genom av- betalning. Det kan t.ex. ske om det är påkallat med hänsyn till gäldenärens personliga förhållanden. Bara om det finns synnerliga skäl får uppskov som inte förenas med villkor om avbetalning beviljas än . Sedan passiviseras fordringen, dvs. den är vilande till dess att det uppkommer möjligheter att driva in den. får avbryta indrivningen tills vidare om ytterligare indrivningsåtgärder framstår som utsiktslösa eller inte är försvarliga med hänsyn till kostnaderna och indrivning inte heller krävs från allmän synpunkt. Fordringen preskriberas från det att den överlämnats till kronofogdemyndigheten. I 7 kap. utsökningsbalken (UB) finns bestämmelser om utmätning i lön, pension, sjukpenning m.m. Utmätning av lön ska bara ske om det är försvarligt med hänsyn till det belopp som kan beräknas flyta in. I 5 § finns bestämmelser om den del av lönen, det s.k. förbehållsbeloppet, som inte får tas i anspråk vid utmätning. 25.6Hur mycket utbetalat bistånd betalas inte tillbaka? Bilden nedan visar vilka belopp UD –2000 inte kunnat få tillbaka på grund av att biståndet efter- givits, kravet överlämnats till kronofogdemyndigheten för indriv- ning eller fordringen preskriberats. På grund av eftersläpningen i Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar hanteringen av återkraven hänför sig beloppen till bistånd som ut- betalats . 25.7En jämförelse med andra länder Ekonomiskt bistånd är i EU/EES-länderna oftast förenat med krav på återbetalning. Om biståndstagaren inte betalar tillbaka utbetalat bistånd finns olika metoder för återkrav och sanktioner. I några länder (, och ) dras passet in till dess skulden är betald. I utfärdas inget nytt pass förrän skulden har reglerats. Många länder tillämpar ett system där biståndstagaren undertecknar en förbindelse att betala tillbaka biståndet inom . Om så inte sker, överlämnas ärendet till någon annan instans (polismyndighet, domstol, skattemyndighet, etc.). Endast i ett fåtal länder är det utrikes- ministeriet som hanterar frågor om återkrav för biståndstagare som inte betalat inom föreskriven tid. Underlåtenhet att betala tillbaka utbetalat bistånd utgör i de tillfrågade länderna – liksom i - i allmänhet hinder för att få ytterligare bistånd. Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar Hur hanterar andra länder återkrav av ekonomiskt bistånd? : Biståndet ska betalas tillbaka efter det att biståndstagaren kommit hem till . Om det inte sker över- lämnas ärendet till för indrivning. : Den som söker ekonomiskt bistånd får underteckna en förbindelse att betala tillbaka biståndet. Om betalningen uteblir blir det fråga om indrivning. Skulden kan efterges om den som fått biståndet är medellös eller om det finns andra särskilda skäl. ingicks 38 återbetalningsförbindelser. I av fallen betalades biståndet tillbaka . : Om förskottsinbetalning inte sker och bistånds- tagaren inte självmant återbetalar lånet vid anmaning sker indrivning genom sedvanliga betalningsförelägganden. av biståndet betalas tillbaka. Det sociala biståndet till franska med- borgare som är bosatta utomlands behöver inte betalas tillbaka. : skriver till biståndstagaren och upp- manar honom eller henne att återbetala eller genom avbetalning. I avvaktan på att skulden betalas tillbaka dras passet in. tar det ordinarie passet i beslag inför biståndstagarens hemresa och utfärdar i stället ett provisoriskt pass avsett enbart för hemresan. Det ordinarie passet överlämnas till utrikesministeriet, där man behåller det till dess att skulden betalats. De personer som inte betalat tillbaka tidigare lämnat bistånd antecknas på en lista där det också anges att något nytt pass inte får utfärdas förrän skulden är betald. : Biståndstagaren måste underteckna en förbindelse att betala tillbaka biståndet. En kopia sänds till utrikesministeriet och en kopia till behörig polismyndighet. Om biståndstagaren inte återbetalar lånet inom överenskommen tid vänder sig utrikesminis- teriet till polismyndigheten som i sin tur kallar biståndstagaren och uppmanar honom eller henne att betala. : Innan en utlandsmyndighet lämnar ekonomiskt bistånd måste den begära tillstånd av utrikesministeriet. Sökanden måste lämna uppgifter om anhöriga, arbetsgivare eller andra som kan garantera återbetalning av biståndet. Sökanden måste fylla i en blankett om skulden som sänds till utrikesministeriet för att det ska kunna kräva tillbaka pengarna. : han- terar ärenden om återkrav av ekonomiskt bistånd. Om det är nödvändigt, kan återbetalning ske genom avbetalning. För att försäkra sig om att biståndet används för hemresa och sedan Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar betalas tillbaka tar utlandsmyndigheten hand om det ordinarie passet och ersätter det med ett provisoriskt pass för hemresan. Passet lämnas inte tillbaka förrän personen har återvänt till och har betalat tillbaka skulden. Enligt den nederländska passlagen är det egentligen inte tillåtet att lägga beslag på passet. Därför kan inga åtgärder vidtas mot de personer som motsätter sig detta. I sköts hanteringen av återkrav av skattemyndigheterna (skattefogden), som driver in skulden om man inte kommer överens med biståndstagaren om återbetalning. När ekonomiskt bistånd betalats ut rapporterar till skatte- myndigheten, som sköter införsel i lön, pension eller ersättning från om inte biståndet betalas tillbaka direkt efter hemkomsten. rapporterar tillbaka till hur återbetalningen fortlöper. Fungerar inte återbetalningen kan resenären nekas bistånd nästa gång han eller hon söker det. Dessutom kan passet dras in. kan i samråd med skattemyndigheten besluta om avskrivning av skulden. : Biståndstagaren måste underteckna en förbindelse att betala tillbaka biståndet. Om återbetalning ej sker kan ärendet överlämnas till domstol. Om en person helt saknar förmåga att betala kan kostnaden stanna på staten. Om biståndstagaren inte betalar tillbaka biståndet och vägrar att inställa sig inför rätta, fråntas han eller hon sin rätt att få ett pass . : Om biståndet inte betalats tillbaka överlämnas ärendet till skattemyndigheten för indrivning alterna- tivt avskrivning av skulden. : av det ekonomiska bistånd som betalats ut betalas tillbaka. skickar högst två kravbrev, sedan skriver man av skulden. Om biståndet inte betalas tillbaka kan det vara hinder för att få ett nytt ordinarie pass. Där- emot kan biståndstagaren få ett provisoriskt pass som gäller 3 månader. Det gamla passet tas inte i beslag. Det finns inte någon bestämmelse i lag om detta. : eller utlandsmyndigheten skickar en faktura till biståndstagaren. ningar (Bundesverwaltungsamt) öppnar ett konto för bistånds- tagaren, till vilket beloppet ska betalas in. informeras biståndstagaren om att han eller hon kan inkomma med eventuella kommentarer . Om biståndstagaren inte betalar in beloppet och inte heller har överenskommit med nämnden om en Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar återbetalningsplan kan den vidta tvångsåtgärder för att driva in skulden. : Varje gång ekonomiskt bistånd lämnas antecknas det i biståndstagarens pass. När biståndstagaren kan uppvisa ett bevis på att han eller hon betalat tillbaka skulden stryks anteckningen. Det finns ingen bestämmelse i lag om att utrikesministeriet kan hålla inne passet eller vägra att utfärda ett nytt pass på grund av att en person inte betalat en skuld. Med nuvarande hantering av återkrav av ekonomiskt bistånd får UD tillbaka av det bistånd som betalats ut. Detta kan jäm- föras med t.ex. som, enligt uppgift från utrikes- ministeriet, får tillbaka ca 40–och som får tillbaka . Återbetalningsskyldigheten är reglerad i lag. Enligt lag prövar UD frågor om återbetalningsskyldighet både för allmänt ekonomiskt bistånd och för bistånd i brottmål och till brottsoffer. När det gäller allmänt ekonomiskt bistånd får UD efterge eller jämka betalningsskyldigheten om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till den betalningsskyldiges ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt. Prövningen ska ske utifrån en helhets- bedömning av biståndstagarens ekonomiska och sociala situation. Är det nödvändigt att ha regler om eftergift eller jämkning av skyldigheten att betala tillbaka allmänt ekonomiskt bistånd? En sökandes förutsättningar att betala tillbaka biståndet prövas aldrig när biståndsbehovet undersöks. Man prövar då inte heller möjligheten att efterge betalningsskyldigheten. Detta sker först sedan alla kostnader i ärendet redovisats till UD. Det kan knappast anses ingå i de normala arbetsuppgifterna för UD att pröva om personer som har fått bistånd, har möjlighet att betala tillbaka detta eller om skulden ska efterges. Det finns inte heller något specifikt intresse för UD att göra en sådan prövning. Den besparing UD skulle kunna göra genom att upphöra med denna hantering skulle kunna innebära ökat ekonomiskt utrymme att hantera sakfrågorna. Utrikesministerierna i flera andra jämförbara länder i prövar inte biståndstagarnas betalningsförmåga. Återbetalning av konsulärt bistånd och återkrav av fordringar