sou · GPB37d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Räntestöd lämnades oavsett om fastighetsägaren finansierade åtgärderna med egna pengar eller med lån. 14.1.3Extra statligt stöd för förbättring av bostäder Extra statligt stöd för förbättring av bostäder lämnades för vissa ombyggnads-, underhålls- och reparationsåtgärder (t.ex. radonsa- nering), enligt förordningen (1994:1994) om extra statligt stöd för förbättring av bostäder. Projektet skulle vara påbörjat –och slutfört senast . An- sökan skulle ha kommit in till för hyres- och bostadsrättshus och för egnahem. Bidrag lämnades av bidrags- underlaget. Vad har gjorts ? Samhällets ekonomiska stödinsatser mot radon 14.1.4Statliga bostadslån och räntebidrag vid ombyggnad Statliga bostadslån och räntebidrag enligt bostadsfinansierings- förordningen (1974:946) och ombyggnadslåneförordningen (1986:693) lämnades bl.a. till reparationsåtgärder som radonsane- ring. Sådant statligt stöd till radonsanering kunde lämnas till fler- bostadshus och vissa småhus. Husen skulle i princip vara . Ett annat krav var att radonåtgärden skäligen borde sam- ordnas med stödberättigande ombyggnads- eller underhållsåtgär- der. Ett villkor för räntebidrag var att även statligt bostadslån be- viljades. Räntebidrag lämnades för beräknade räntekostnader för bidragsberättigande bostadslån (hos staten) och lån hos andra kre- ditgivare (bottenlån). Båda förordningarna är upphävda. införde staten ett medels- och tidsbegränsat bidrag för att sa- nera radon i dricksvatten, förordning (1997:638) om bidrag för åt- gärder mot radon i dricksvatten. Bidraget gavs för åtgärder som påbörjats till och som var slutförda . Ansökan skulle vara läns- styrelsen tillhanda och begäran om utbetalning måste ha kommit in till . Bidrag lämnades enligt följande förutsättningar. Till allmänna vattentäkter som drivs av kommun eller kommun- ägt bolag om radonhalten översteg /l. Bidrag lämnades av skälig kostnad. Till allmänna vattentäkter som drivs av annan om radonhalten översteg /l. Bidrag lämnades av skälig kostnad, max . Till enskilda vattentäkter med tillsyn om radon- halten översteg /l. Bidrag lämnades av skälig kostnad, max . Till övriga enskilda vattentäkter om radonhalten översteg 1 /l. Bidrag lämnades av skälig kostnad, max . Bidrag lämnades i princip endast till bostadshus som användes för permanent bruk. För åtgärder i vatten till bostadshus som används Vad har gjorts ? Samhällets ekonomiska stödinsatser mot radon för fritidsändamål lämnades alltså inte bidrag. En vattentäkt som levererade dricksvatten både till åretrunthus och till hus som an- vänds för fritidsändamål kunde inte heller få bidrag. Det enda undantaget var när man åtgärdade dricksvatten i allmänna anlägg- ningar som drivs av kommun eller ett av kommunen helägt bolag. Bara då kunde bidrag beviljas för att sanera vatten som också an- vänds i hus för fritidsändamål. Totalt beviljades 2 109 ansökningar om bidrag med ett belopp om . I nedanstående tabell visas utfall för åren 1997–1999 fördelat efter typ av vattentäkt. Tabell 14.1 Bidragsgivningen –, typ av vattentäkt Av tabellen framgår att bidrag har beviljats från fram till i drygt 2 000 ärenden. Till vatten- täkterna är totalt ca 26 000 hus anslutna, varav ett tusental fritids- hus. Av dessa har troligtvis 10 stycken felaktigt kommit att erhålla bidrag, på grund av att bidrag inte skall lämnas till sådana hus som är anslutna till enskilda täkter. Vad har gjorts ? Samhällets ekonomiska stödinsatser mot radon Bidragen för allmänna vattentäkter uppgick genomsnittligt till , för enskilda , dvs. utgick ett bidrag till kostnaden för arbeten med att avhjälpa olägenheter i inomhusmiljön, enligt förordning (1995:802) om förbättring av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler. Bidraget utgick för kostnader för åtgärder i bostadslägen- heter i hyres- eller bostadsrätthus (både småhus och flerbostads- hus) och i vissa lokaler där främst barn och ungdomar vistades. Bidrag kunde ges till att avhjälpa olägenheter med hälsofarliga material och ämnen. Bidragets storlek var högst av ett bidragsunderlag. Möjligheten att ansöka om bidrag upphörde . Det går inte att avgöra i vilken mån bidraget har använts för radonåtgärder. –kunde fastighetsägare till såväl småhus som flerbostadshus (med både hyres- och bostadsrätter) erhålla skattereduktion. Reduktionen, som gällde arbetskostnader för reparationer, ombyggnader och tillbyggnader, uppgick till av utgifterna (prop.1995/96:198). Enligt finns det ingen statistik på vilka typer av arbeten som utförts med skattereduktion. Man uppskattar att endast någon enstaka fastighetsägare har fått skattereduktion p.g.a. radonsanering. Skattereduktionen kunde inte kombineras med radonbidrag till egnahem. infördes ett radonbidragssystem för egnahem, enligt förord- ningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Vid stödets början fanns ingen ekonomisk begränsning av an- slaget för bidragslämnandet. lämnas bidrag endast i mån av tillgång på medel. Vad har gjorts ? Samhällets ekonomiska stödinsatser mot radon för åtgärder att minska radonhalten i en- och tvåbostadshus som bidragstagaren själv äger och bor i. Bidrag lämnas endast i de fall där radonhalten i huset överstiger det av fastställda riktvärdet, /m3 luft. Först när kommunen granskat de föreslagna åtgärderna och bedömt dem vara nödvändiga kan bidrag beviljas. Vid sin granskning skall kom- munen finna att åtgärderna är nödvändiga för att huset efter åtgär- derna skall uppfylla de krav i fråga om radonhalten i inomhusluften som med stöd av (1997:10) kan ställas vid om- byggnad (enligt byggregler /m3 luft). Bidraget utgår med ett belopp motsvarande halva kostnaden för åtgärden, men är maximerat till . Bidrag utbetalas inte. är alltså pengarna till radonbi- draget begränsade. För budgetår 1999 fick högst betalas ut. Den som fått beslut om bidrag har rätt att få sitt bidrag utbetalat när åtgärderna utförts och övriga förutsättningar för bidrag är upp- fyllda. Dröjde åtgärderna eller kom inga åtgärder till stånd över- huvudtaget hindrades på så vis senare inkomna ansökningar att be- viljas i den mån de ekonomiska ramarna begränsar verksamheten. Äldre beviljade bidrag kom att låsa anslagna medel. Det problem som då uppstod vid medelsbegränsningen var att det redan innan medelsbegränsningen infördes (dvs. före ) fanns beviljade ärenden som ännu inte blivit utbeta- lade på totalt mer än . Staten hade alltså åtagan- den som översteg de – för utbetalning – disponibla medlen. Under sådana omständigheter gick det inte att fortsätta att be- vilja bidrag till nya ärenden. tvingades därför förhindra att ytterligare ärenden beviljades bidrag. Vad har gjorts ? Samhällets ekonomiska stödinsatser mot radon givna beviljanden gick inte att återkalla eftersom det inte fanns några tidsgränser i förordningen inom vilka åtgärderna måste vara påbörjade respektive färdigställda. Förordningen gav inte heller i övrigt några sådana möjligheter. Beslutet kunde i prin- cip inte återkallas av så länge sökanden bor i och äger fastigheten. Det fanns t.ex. ärenden som ännu inte betalats ut. påtalade problemen i en skrivelse till Miljödeparte- mentet. Verket begärde att få rätt att disponera framtida anslag (så kallat beställningsbemyndigande) för att undvika ett nytt be- viljandestopp. Det lämnade även förslag till förändringar bl.a. gällande förändringar av förordningen avseende sista dag för färdigställande och då begäran om utbetalning skall ha kommit in till i såväl redan beviljade som nya ärenden. Regeringen har i vårpropositionen 1999/2000:100 föreslaget att får disponera medel så att problemet kan lösas. Vissa för- ändringar gjordes i förordningen så att liknande problem inte skall uppstå . Förordningen har ändrats. Det ställs numera krav på att åt- gärderna måste vara färdigställda och begäran om utbetalning måste ha kommit in till senast ett visst datum. I gamla ärenden, dvs. sådana som beviljats bidrag före , skulle åtgärderna vara färdigställda och begäran om utbetalning skulle ha kommit in till . I ärenden som beviljats skall läns- styrelsen i varje enskilt beslut fastställa en sista dag för färdig- ställande och begäran om utbetalning. På så sätt undviks det fram- över att gamla beviljade ärenden, där åtgärderna inte görs, binder pengar . I stället kan pengarna användas till nya ärenden. Diagrammet, figur 14.1, visar utvecklingen av antalet beviljade radonbidrag . Effekten av be- gränsningarna i förordningen framgår tydligt . Det går också att urskilja en ökning som en kombinerad effekt av höjd maximigräns för bidrag samt statliga informationsinsatser. Variationen mellan olika län samt kommuner är stor beträffande i vilken omfattning bidraget utnyttjas. Det kan antas att olika ambi- Vad har gjorts ? Samhällets ekonomiska stödinsatser mot radon tioner vad gäller kommunala informationsinsatser samt mätningar inverkar. Figur 14.1 Antal beviljade radonbidrag 1994–1999 Den totala kostnaden för åtgärder, sedan stödsystemets start, upp- går till . Varje åtgärd har i genomsnitt kostat ca . Nästan 10 854 ansökningar om bidrag har beviljats med . I genomsnitt har bidrag betalats ut med nästan . Bidragsbeloppet är av åtgärdskostnaderna, men maximalt . I följande tabell 14.2. redovisas sammanfattande uppgifter om bidragsgivningen sedan bidraget infördes . Tabellen visar antal beslut, totala kostnaden och genomsnittliga kostnaden per åtgärd och totalt beviljat bidrag och genomsnittligt bidrag per åtgärd. Vad har gjorts ? Samhällets ekonomiska stödinsatser mot radon Tabell 14.2 Bidragsgivningen –, kronor 1 Fördelningen på åtgärder är delvis skattad. Det framgår av tabellen att ventilationsåtgärder är mest frekventa inom ramen för stödet. Åtgärden har erhållit av det totala bidraget och står också för merparten av antal beslut. Där- efter följer installation av radonsug som erhållit av det totala bidraget. Det kan noteras att olika kombinationer av åtgärder gjorts för vilka av det totala bidraget har utbetalats. beviljades 834 ärenden med ett genomsnittligt bi- drag på . var antalet 139, med ett genomsnittligt bidrag om . Tiden mellan att bidrag beviljats, sanering utförts och bidrag ut- betalats var för ärenden som betalades ut . Vad har gjorts ? Samhällets ekonomiska stödinsatser mot radon Vid ny- och ombyggnad av bostäder kan statlig subvention i form av periodiskt bidrag ges enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention. I princip kan räntebidrag till om- byggnad av småhus inte beviljas enligt denna förordning. Bidrag lämnas med en procentuell andel av en schablonberäknad räntekostnad. Stödet ges bl.a. för ventilationsåtgärder och obero- ende av radonförekomst. Åtgärder vidtagna med ekonomiskt stöd i form av räntebidrag kan ha haft en gynnsam effekt på radonhalten i vissa bostäder. Det finns emellertid inga tillgängliga uppgifter i vad mån räntebidraget tagits i anspråk för radonåtgärder. 15Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Vi har tidigare redovisat den lagstiftning som ger stöd för bruka- rens krav på en sund bostadsmiljö avseende radon. Samhället ställer krav på byggnader och på hälsoskyddet. Vad är det som styr olika myndigheters och kommuners arbete med radon? I detta kapitel presenterar vi inledningsvis de nationella mål som på ett eller annat sätt berör radon. Därefter går vi igenom regel- verket på området. är en parlamentariskt sammansatt utredning som lämnade sitt slutbetänkande , Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). Kommittén hade som huvuduppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen och folkhälsoarbetet i samt att föreslå strategier för hur målen skall uppnås. Dessa mål och strategier skall vara vägledande för samhällets insatser för att förbättra folkhälsan. Syftet med målarbetet är att ange vilka folkhälsoproblem som är mest angelägna att lösa och vilka strategier som kan vara effektivast. Målen skall tjäna som stöd och inspiration på nationell, regional och lokal nivå. föreslår 18 hälsopolitiska mål. I det sjunde målet, inne- och utemiljöer, betonas bl.a. att vissa faktorer är särskilt viktiga att uppmärksamma när det gäller inomhusmiljön. Dessa faktorer är förekomst av radon, fukt och otillräcklig ventila- tion samt utsatthet för passiv rökning. Kommittén menar att det är angeläget att utgå från de förslag som miljömålskommittén tagit fram för att nå miljökvalitetsmålen om god bebyggd miljö, säker strålmiljö, frisk luft och giftfri miljö. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? fäster stor vikt vid att antalet sunda hus ökar genom funktions- och emissionskrav och att antalet hus med radonförekomst minskar. har regering och riksdag formulerat ett stort antal miljömål. I förteckning över mål för miljöarbetet som beslutats av riksdag och regering (Rapport 4646) tas 167 olika mål upp. har det pågått ett intensivt arbete med att systematisera, samordna och uppdatera miljömål. Systematiseringen har lett till att antalet miljömål har minskats till femton, de flesta med ett antal tillhörande delmål. fast- ställde dessa femton nationella miljökvalitetsmål, Svenska miljömål (prop. 1997/98:145). Målen skall ge ledning när det gäller att bedöma vad en hållbar utveckling innebär och de skall vara vägledande vid tillämpning av bestämmelserna i . samordnar myndigheternas ansvar för natio- nella miljökvalitetsmål och delar ansvaret för utveckling, informa- tion och uppföljning med flera myndigheter. Mål 2: Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmål 2, Grundvatten av god kvalitet, har formulerats på följande sätt: Grundvatten skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vatten- drag. Grundvattnets kvalitet påverkas inte negativt av mänskliga aktiviteter som markanvändning, uttag av naturgrus, tillförsel av föroreningar m.m. Det utläckande grundvattnets kvalitet är sådan att det bidrar till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Förbrukning eller annan mänsklig påverkan sänker inte grundvatten- nivån så att tillgång och kvalitet äventyras. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Mål 11: God bebyggd miljö Miljökvalitetsmål 11, God bebyggd miljö, har formulerats på följ- ande sätt: Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Människor utsätts inte för skadliga föroreningar, bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål 13: Säker strålmiljö Miljökvalitetsmål 13, Säker strålmiljö, har formulerats på följande sätt: Människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. –stråldoser begränsas så långt det är rimligt möjligt. –Den högsta sammanlagda årliga effektiva stråldosen som allmänheten får utsättas för från verksamheter med strålning skall inte överstiga i genomsnitt en millisievert per person . –Allvarliga tillbud och haverier i kärntekniska anläggningar förebyggs. Spridning av radioaktiva ämnen till omgivningen förhindras eller be- gränsas om ett haveri skulle inträffa. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. För att de av fastställda målen skall kunna nås föreslår i sitt betänkande Framtidens miljö – allas vårt ansvar (SOU 2000:52) ett antal preciseringar av målen, etappmål, åtgärdsstrategier och redovisar konsekvenser. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Kommittén föreslår att delmålet Radon flyttas från God be- byggd miljö till Säker strålmiljö. Förslaget motiveras med att alla mål som rör strålning på så sätt samlas i samma miljökvalitetsmål. har lagt fram ett flertal förslag till precise- ringar och etappmål. För miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö har två preciseringar tagits fram varav det ena berör radon. förslag till kompletterande precisering av miljökvalitetsmålet lyder: b) Radonhalten inomhus i alla bostäder, förskolor, fritidshem och skolor underskrider /m3 . På bör ingen individ utsättas för radonhalter överstigande /m3. Radonhalten i samtliga enskilda brunnar och andra dricksvattentäkter är lägre än 1 /l. Av skälen till förslagen framgår att innebörden av preciseringen (på ) är att det krävs mer än en generation att uppnå Säker strålmiljö med avseende på stråldoser från radon. De föreslagna etappmålen motsvarar förslag från och . Etappmål nr 3 berör radon. är alla skolor, förskolor och fritidshem med radon- halter i inomhusluften överstigande /m3 åtgärdade och i hälften av alla enskilda brunnar med radonhalter över /l åtgärdade. är alla bostäder med radonhalter överstigande /m3 åt- gärdade. Etappmål 2 och 3 syftar till att nedbringa antalet fall av cancer till följd av strålning. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? uppskattar att 350 000 bostäder behöver sa- neras. 7 000–8 000 brunnar har radonhalter som överstiger gräns- värdena. En rad olika åtgärder pekas ut som nödvändiga för att etapp- målet skall uppnås. Det ges exempel på hur radonhalten kan minskas med byggnadstekniska åtgärder. I betänkandet framhålls vidare vikten av en hög medvetenhet hos boende och brukare om hälsorisker med radon. Man förutspår att omfattande informationsinsatser och andra insatser kommer att krävas för att motivera egnahemsägarna att vidta åtgärder. Kommunala tjänstemän och kommunpolitiker måste ha tillräckliga kunskaper om radon, då kommunens insatser kommer att vara avgörande för att nå målen. För detta krävs fortsatt utbildning. I beskrivningen av ekonomiska konsekvenser uppskattas att den totala kostnaden kommer att uppgå till , varav kommunerna beräknas svara för ca främst genom mätprogram och utbildning, samt uppföljning. Åtgärder för att sanera fastigheter har uppskattats totalt till ca , vartill kommer underhåll och drift med . Till denna summa kommer kostnader för åtgärder mot höga radonhalter i dricksvatten från enskilda brunnar, ca och åtgärder i nyborrade brunnar, ca . För utgifter för staten har inga beräkningar gjorts utan det hän- visas till den pågående radonutredningen. I redovisningen av de miljömässiga konsekvenserna anges att en sänkning av radonhalterna inomhus ger positiva effekter för människors hälsa. En social konsekvens skulle bli att nya arbetstillfällen skulle skapas, framför allt inom områdena radonmätning, projektering av saneringsåtgärder och genomförandet av byggnadstekniska åt- gärder. menar att värdet /m3 bör uppnås för att man skall minska antalet skadefall från radon på . /m3 motsvarar 1 mSv/år, vilket skulle stämma överens med miljö- Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? På avses i detta fall en á två generationer från . 15.1.4Mål på regional nivå Regeringen har gett i uppdrag att formulera mål på regional nivå. har tagit fram en vägledning för uppföljningen av miljömål på och regional nivå, Radon i regionala och lokala miljömål. håller i samarbete med andra myndigheter på att utveckla ett särskilt system för uppföljning av måluppfyllelsen. Re- geringen kommer att rapportera till hur arbetet fortgår. En utförligare redovisning kommer att lämnas under varje mandatperiod. Samhället ställer krav på byggnader, planläggning, hälsoskydd m.m. I det följande görs en genomgång av lagstiftningen på området ur radonaspekt. Boende kan också ställa krav på bostaden. Regel- verket för brukare redovisas i kap.4. Miljölagstiftningen har utvecklats successivt. Nya lagar tillkom allteftersom medvetenheten om naturens betydelse ökade. Behovet av att skydda natur och miljö genom regler blev alltmer påtagligt. Miljölagstiftningen kom till slut att bestå av ett stort antal lagar, vissa med sinsemellan motstridiga bestämmelser. Många upplevde den som svåröverskådlig. Nya miljöproblem upptäcktes och flera störande verksamheter var bristfälligt reglerade. Behovet av att samordna miljölagstiftningen blev allt tydligare. Den centrala miljölagstiftningen samlades i ett gemensamt lag- verk i och med att en miljöbalk (1998:808) infördes . Balken ersatte femton lagar på miljöområdet. Man ville med balken också Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? anpassa miljölagstiftningen till utvecklingen av den internationella miljörätten. Balkens syfte: En hållbar utveckling inleds med en målformulering som klart anger avsikten med balken. Det övergripande målet är att balken skall främja en hållbar utveckling, för att nuvarande och kommande generationer skall tillförsäkras en hälsosam och god livsmiljö (1 kap. 1 §). För att nå detta övergripande mål anger balken i fem punkter vad tilllämpningen skall syfta till. Dessa punkter preciserar begreppet hållbar utveckling. Enligt det första skall tillämpas så att människors hälsa och miljön skyddas mot skada och olägenhet, oavsett om skadan eller olägenheten orsakats av föroreningar eller annan påverkan (1 kap. 1. andra stycket). har fastställt miljökvalitetsmål – de svenska miljö- målen – som skall ge ledning när det gäller att bedöma vad en håll- bar utveckling innebär (se avsnitt 15.1.2). För att förverkliga dessa mål menar man i förarbetena till miljö- balken att miljökvalitetsnormer borde kunna bli viktiga att använda som instrument (prop. 1997/98:45, del 2, s. 43). Allmänna hänsynsregler för mänsklig aktivitet innehåller ett antal hänsynsregler. Hänsynsreglerna är grundläggande handlingsregler och styr alla verksamheter och åt- gärder i riktning mot mål. De riktar sig till alla människor, till var och en som bedriver verksamhet eller vidtar en åtgärd av betydelse för ändamål. De gäller alltså för i princip all mänsklig aktivitet, oavsett om det är fråga om närings- verksamhet, myndighetsutövning eller en privatpersons handlande i det dagliga livet. Undantagna är endast åtgärder som är försumbara i det enskilda fallet (del 2, sid. 13). krav på miljöhänsyn skall vara en miniminivå. Den grundläggande hänsynsregeln (2 kap. 3 §) anger att alla skall vidta de skyddsåtgärder och de försiktighetsmått som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Detta innebär kort sagt att alla skall göra vad som är möjligt för att minimera negativa miljöeffekter. Redan risken för skador och Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? olägenheter medför en skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder, försiktighetsprincipen. Kraven skall gälla i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem enligt skälighetsregeln (2 kap. 7 §). Regeln innebär att en avvägning mellan nyttan av skyddsåtgärderna och med kostnaderna för åtgärder skall göras. Oavsett om en verksamhet bedrivs i näringssyfte eller inte skall den som orsakar, eller riskerar att orsaka, en hälso- eller miljöstör- ning bekosta förebyggande och avhjälpande åtgärder. Denna prin- cip om att förorenaren betalar kallas Polluter Pays Principle (PPP). I yrkesmässig verksamhet skall bästa möjliga teknik användas (2 kap. 3 §). De allmänna hänsynsreglerna gäller parallellt med annan lagstift- ning, om det inte särskilt föreskrivs att balkens bestämmelser inte skall tillämpas på verksamheten i fråga. Om tillstånd krävs för att en verksamhet skall få bedrivas är verk- samhetsutövaren skyldig att visa att balkens regler följs. Detsamma gäller om andra liknande prövningar krävs och vid kommunens tillsyn. Bevisbördan ligger alltså hos verksamhetsutövaren (2 kap. 1 §) och är alltså omkastad. Strålning – miljöfarlig verksamhet Den tidigare gällande miljöskyddslagen och hälsoskyddslagen sam- manfördes och arbetades in i . I nionde kapitlet defi- nieras vad som avses med miljöfarlig verksamhet. All verksamhet som kan förorsaka strålning faller in under begreppet miljöfarlig verksamhet (9 kap. 1 § 3).