sou · GPB39 · 2002-01-01 00:00:00 — I samband med det belyser vi bland annat hur de tre områ- dena centrala begrepp, rättsliga regler och näringslivets syn på frivil- lig jämställdhetsmärkning förhåller sig till varandra. Utredningen har sammanträffat med referensgruppen . Det första sammanträdet ägde rum . De två and- ra ägde rum respektive . anordnade Utredningen en konferens med temat Gränsöverskridande handel med perspektiv på jämställdhets- märkning.6 Till konferensen bjöd FRIJA in företrädare för näringsli- vet, offentliga organisationer, parterna på arbetsmarknaden och per- soner med anknytning till landets centra och institutioner med ge- nusvetenskaplig inriktning vid landets universitet och högskolor samt politiker. , ordföranden i Svanen och EU-blomman i , talade under temat jämställdhetsmärkning – också en miljömärkning. Några reflektio- ner kring möjligheter och problem. , forskare vid , talade om jämställdhetsmärkning och var- dagliga handlingar. , enhetschef vid , ställde frågan Kan jämställdhetsmärkning bidra till ökad lönsamhet? , studerande i Genusvetenskap vid , talade under temat och jämställdhet på framtidens arbetsmark- nad. Slutligen beskrev , ordförande i Arbetslivs- institutets styrgrupp för forskningsprogrammet och arbete, 6 Konferensen sammanfattas i bilaga 3. sina Tankar om jämställdhetsmärkning. Konferensen avslutades med en paneldebatt. Omkring 90 personer deltog vid konferensen, som syftade till att initiera en diskussion kring frågor om hur ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle kunna införas och vilka incitament ett sådant system skulle kunna ge upphov till.7 FRIJA har sammanträtt med , Jäm- ställdhetsrådet för transporter och IT () och landets länsex- perter för jämställdhetsfrågor. Utredningen har också initierat ett nordiskt samarbete med den nordiska ämbetsmannakommittén för jämställdhetsfrågor när det gäller möjligheten att införa ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Därut- över har vi diskuterat frågor om frivillig jämställdhetsmärkning med () och företrädare för enskilda verksam- heter inom läkemedels-, livsmedels-, bank- och försäkrings-, IT-, hotell- och restaurangbranscherna samt ett idéföretag inom trans- portområdet. Utredningen har även diskuterat vilka möjligheter Amsterdamfördraget innebär när det gäller rätten att ställa krav på sociala kriterier – jämställdhet, vid offentlig upphandling med pro- fessor , i , . 7 Angående deltagarna se bilaga 4. Bakgrunden till uppdraget 23 2 Bakgrunden till uppdraget Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt mellan kvinnor och män () konstaterade att som anses vara ett av de mest jämställda länderna i världen (utsåg FN till världens mest jämställda land) är också ett av de mest könssegregerade länderna i världen. Segrege- ringen är både horisontell och vertikal. 2.1Horisontell och vertikal segregering Horisontell segregering innebär att fördelningen av kvinnor och män mellan sektorer och yrken är olika. Kvinnor finns i vissa sektorer och män i andra. var av alla förvärvsarbetande kvinnor verksamma inom den offentliga sektorn och arbetade inom det privata näringslivet. av alla förvärvsarbetande män var verksamma inom den offentliga sektorn och så många som arbetade inom det privata näringsli- vet. Det betyder att av alla anställa inom den offentliga sektorn var kvinnor och av samtliga verksamma inom det privata näringslivet var män.8 Vertikal segregering innebär i stället att fördelningen av kvinnor och män är ojämn över olika positioner inom de särskilda sektorer- na och yrkena. Ett exempel på detta är att kvinnor tenderar att sys- tematiskt återfinnas på lägre befattningsnivåer och mindre prestige- fyllda jobb än män och att män är chefer i större utsträckning än kvinnor.9 Det finns även de som är utsatta för dubbel segregering. Här brukar särskilt ensamstående föräldrar och invandrare nämnas. , som lade slutbetänkandet , menade att det var nödvändigt att bryta segregeringen och föreslog därför ett flertal åtgärder i syfte att förändra den rådande 8SOU 1998:6, sid. 81. 9SOU 1998:6, sid. 76. 24 Bakgrunden till uppdraget könsordningen och den inbyggda brist på jämställdhet som råder i . 2.2Konsumenters roll på den fria marknaden I förslagen till åtgärder tog bland annat sin utgångspunkt i människors möjligheter att utöva makt i olika roller och då särskilt konsumentens roll som avnämare till olika produkter och tjänster på den fria marknaden. Det var den utredningens övertygelse att många – både manliga och kvinnliga – konsumenter skulle vara intresserade av att låta sina värderingar styra konsumtio- nen när det gäller jämställdhet.10 me- nade att det borde införas en certifiering som liknar miljömärkning- en, en s.k. jämställdhetsmärkning. Utredningen framhöll att jämställd- hetsmärkningen borde kunna ske på två nivåer. Den ena på företa- gets eget initiativ och den andra genom en fri granskning av till- gängliga källor. Tanken var att jämställdhetsmärkningen skulle ske på företagets eget initiativ. På så sätt skulle jämställdhetsmärkning kunna bli ett konkurrensmedel av flera på den fria marknaden. Företag som upp- fyllde de för certifieringen uppställda kraven skulle på eget initiativ kunna vända sig till ett tänkt certifieringsorgan för att bli kartlagda och certifierade. menade att granskningen av s.k. till- gängliga källor inte skulle kunna bli lika detaljerad som den frivilliga certifieringen. Företagen skulle själva kunna hjälpa till med att till- handahålla all den information som krävs för certifieringen. Kvin- nomaktutredningen framhöll bland annat att granskningen skulle kunna ske med hjälp av årsredovisningar och att den också borde ske branschvis. Därutöver framhölls det att det är bra om uppgif- terna blir offentliga och tillgängliga för allmänheten. Eventuellt skulle det vara möjligt att göra uppgifterna tillgängliga på ett populärt och lättillgängligt sätt, som liknar ett system som finns i där företag kan listas ur just jämställdhetssynpunkt. 10 SOU 1998:6, sid. 200. Bakgrunden till uppdraget 25 2.3Jämställdhetsmärkning – konsumentmakt för ett jämställt samhälle lade (projektledare vid ) fram rapporten , konsumentmakt för ett jämställt samhälle (Ds 1998:49). Dåvarande jämställdhetsministern hade uppdragit åt att belysa möjligheterna att införa frivillig Jämställdhetsmärkning i . Resultatet av stu- dien (i det följande kallad Förstudien) blev en rekommendation om att inledningsvis införa ett system med frivillig Jämställdhetsmärk- ning av företag och organisationer. En av utgångspunkterna för re- kommendationen var att märkningen skulle leda till att före- tag och organisationer skulle förändra sina tjänster och produkter och att marknaden på så sätt skulle bli mer fri och jämställd.11 I Förstudien föreslogs system för jämställdhetsmärkning av per- sonalpolitiska frågor i företag och organisationer, s.k. ledningssys- tem. I förslaget framhölls särskilt att jämställdhetsmärkning framför allt handlar om etik och alltså inte så mycket om hur produkter och tjänster ur ett könsperspektiv ska utformas eller är utformade. Ett etiskt perspektiv sätter frågor om relationer mellan människor i centrum såväl vad gäller den egna arbetsplatsen som förhållanden till omvärlden. 11 Dir. 1999:13, sid. 3. 26 Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning 27 3Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning På såväl jämställdhetsområdet som området för certifiering och märkning av produkter på miljöområdet florerar begrepp av skif- tande betydelse, men som stundom används synonymt. För dem som är insatta råder det sällan tvekan om begreppens olika inne- börd. Men för en lekman är det inte helt enkelt att skilja dem åt. För att undvika missuppfattningar och missförstånd om de för Utred- ningen centrala begreppen har vi valt att redan nu klargöra dem och de sammanhang som de förekommer i. Här följer en uppräkning av de begrepp som vi har funnit mest centrala för Utredningen och dess arbete: Beaktande av jämställdhetsaspekten (avsnitt 3.1.2) Beköning (avsnitt 3.1.4) Benchmarking (avsnitt 3.1.6) Certifieringssystem (avsnitt 3.1.7) (avsnitt 3.1.4) Jämlikhet (avsnitt 3.1.1) Jämställdhet (avsnitt 3.1.1) Jämställdhetsmärkning (avsnitt 3.1.8) Kön (avsnitt 3.1.4) Könsdiskriminering (avsnitten 3.1.1, 5.1 och 5.1.1) Könskvotering (avsnitten 3.1.3 och 5.2) Könsneutralitet (avsnitt 3.1.5) Könsperspektiv (avsnitt 3.1.5) Mainstreaming (avsnitt 3.1.6) Märkningssystem (3.1.7) Positiv särbehandling (avsnitten 3.1.3 och 5.2) Här är begreppen listade i bokstavsordning. Vi kommer emellertid att belysa dem i den kontext som de används och har uppstått i. 28 Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning Det händer inte allt för sällan att begreppet jämställdhet blandas samman med begreppet jämlikhet.12 Även om de är snarlika till sin lydelse har de helt olika innebörd. Jämlikhet kan ses som ett paraplybegrepp som omsluter flera as- pekter av hur människor ska förhålla sig och även förhåller sig till varandra. Jämlikhet innebär nämligen att alla människor har lika vär- de oavsett kön, etnicitet, religion, social tillhörighet, sexuell läggning m.m. Jämlikhetsbegreppet kan ses som den ideologiska förebilden för den liberala ideologin och det svenska demokratiska rättssyste- met. Jämlikhetsbegreppet kommer bland annat till uttryck i den svenska regeringsformens andra kapitel i den s.k. rättighetskatalo- gen, där det t.ex. stadgas att: Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon medborgare missgynnas därför att han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör mino- ritet. (RF 2:15) Stadgandet är intressant på flera olika sätt, bland annat för att det de facto endast rör svenska medborgares rätt att inte bli diskriminerade. Därutöver är stadgandet också intressant på så sätt att den endast skyddar mot diskriminering från lagstiftare eller annan som har rätt att utfärda författningar. Detta betyder således att skyddet endast tillkommer svenska medborgare i förhållande till dem som äger rätt att utfärda lagar eller andra författningar. I det nu aktuella stadgan- det saknas frågor om den missgynnades kön betydelse. Det betyder emellertid inte att denna aspekt har uteslutits från rättighetskatalo- gen. I stället har den frågan kommit att få en egen placering, vilken stadgar: Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon medborgare missgynnas på grund av sitt kön, om ej föreskriften utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. (RF 2:16) Innebörden av detta är således att varken män eller kvinnor får missgynnas på grund av sitt kön. Märk dock att missgynnandet på 12 SOU 1990:41, sid. 218, prop. 1987/88:105, sid. 3, På tal om kvinnor och män, Lat- hund om jämställdhet 1998, Statiska centralbyrån, sid. 1. Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning 29 samma sätt som ovan endast är otillåtet i lagar eller andra föreskrif- ter och att till exempel arbetsgivare inom det privata näringslivet inte omfattas av stadgandet. Den uppmärksamme ställer sig då ge- nast frågan om företagare inom det privata näringslivet får diskriminera män och kvinnor hur som helst? Så är det naturligtvis inte. Här kan det finnas anledning att uppmärksamma jämställdhetslagen (1991:433), som just förbjuder sådan diskriminering. aktualiseras således jämställdhetsbegreppet, som innebär att män och kvinnor har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter att ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende vårda hem och barn delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. Skillnaden mellan de två begreppen blir nu tämligen uppenbar. Jämlikhet är således en värdemässig term, som just används för att understryka likheten mellan individerna inom gruppen människor. Jämställdhet är i stället en term som tar sin utgångspunkt i det fak- tum att män och kvinnor inte är identiska. De har till exempel olika fysiska förutsättningar. Jämställdhetsbegreppet fångar den för om- rådet högst relevanta frågan: är det så att de fysiska förutsättningarna även innebär att män och kvinnor har olika sociala och psykologiska förutsättning- ar? Detta är en fråga som har ägnats och som till en viss del fortfa- rande ägnas stor uppmärksamhet. Vi kommer att beröra den i sam- band med den fortsatta genomgången av de för området centrala begreppen. Formuleringen att beakta jämställdhetsaspekten förekommer främst inom den statliga sektorn i syfte att betona att en arbetssökandes kön kan få betydelse vid frågor om tjänstetillsättning. Tanken är att om sökandena i princip är lika kvalificerade kan den sökande som tillhör det underrepresenterade könet komma att tillsättas på den aktuella tjänsten. Detta innebär således att en sökande kan ha fördel av sitt kön om han eller hon tillhör det underrepresenterade könet. Skillnaderna mellan sökandenas kvalifikationer får dock inte vara 30 Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning stora; i princip är det fråga om mycket små eller inga skillnader alls.13 3.1.3Positiv särbehandling och könskvotering Vid sidan av formuleringen att arbetsgivaren kan komma att beakta jäm- ställdhetsaspekten förekommer de två begreppen positiv särbehandling och könskvotering, vilka inte alltför sällan förväxlas med varandra. Med positiv särbehandling avsågs fram till och med den situationen då en arbetsgivare anställde nå- gon med tillräckliga kvalifikationer av underrepresenterat kön i syfte att åstadkomma jämställdhet i arbetslivet (den dåvarande lydelsen av 16 § 2 p. jämställdhetslagen). För det första ställdes det alltså krav på att sökandena till den aktuella tjänsten hade tillräckliga kvalifikationer för arbetet. Därefter skedde en prövning av sökandenas meriter. Om det visade sig att en av de sökande var av underrepresenterat kön och hade tillräckliga kvalifikationer för arbetet, men inte var lika väl meriterad som en medsökande av motsatt kön, fick arbetsgivaren anställa den sökande som var av underrepresenterat kön. Detta kunde dock endast ske under förutsättning att tillsättningen utgjorde ett led i strävanden att uppnå jämställdhet i arbetslivet. Här räckte det emellertid inte med att arbetsgivaren endast sade sig vilja uppnå jämn fördelning av män och kvinnor på arbetsplatsen, utan det ställdes även krav på en do- kumenterad strävan att åstadkomma detta. I praktiken innebar det att dessa mål skulle finnas uttryckta i en hos arbetsgivaren upprättad jämställdhetsplan. ställs det inte längre något krav på att det ska finnas en faktisk jämförelseperson av motsatt kön för att kunna konstatera att det föreligger könsdiskriminering. Skillnaderna mellan innebörden av könskvotering och positiv särbe- handling har varit stora, eftersom könskvotering precis som namnet visar inte handlar om något annat än kvotering av kön. Det betyder att kvoten av ett kön bestäms på förhand för att därefter uppfyllas utan beaktande av de aktuella personernas kompetens och formella behörighet. Könskvotering förekommer över huvud taget inte 13 SOU 1990:41, sid. 219. Möjligheten att beakta jämställdhetsaspekten bör dock inte överdrivas, se vidare avsnitten 5.2–5.2.4. Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning 31 på den svenska arbetsmarknaden.14 Det händer emellertid att poli- tiska partier använder sig av könskvotering i syfte att uppnå jämn fördelning mellan män och kvinnor vid val till politiska församling- ar. 3.1.4Kön, genus och beköning Inom kvinnoforskningen finns det en lång tradition av att skilja bi- ologiskt och socialt kön åt, vilket begreppen kön och genus får an- ses symbolisera. Medan kön avser de biologiska skillnaderna mellan män och kvinnor är begreppet genus snarare en kulturell tolkning av de biologiska skillnaderna mellan män och kvinnor.15 Historikern menar i likhet med att genus är relaterat till makt. beskrivs som sociala beteenden och mönster som är förknippade med ett visst biologiskt kön.16 menar att genus kan förstås som föränderliga tankefigurer män och kvinnor (där den biologiska skillnaden alltid utnyttjas) vilka ger upphov till/skapar föreställning- ar och sociala praktiker, vilka får till följd att också biologin påverkas/ändras – med andra ord, det är en mer symbiotisk kategori än roll och socialt kön.17 Enligt råder det ingen tvekan om att det finns en ge- nusordning i alla samhällen och att alla samhällen i större eller mindre utsträckning genomsyras av genus.18 Vi såg i det tidigare att den svenska arbetsmarknaden var starkt könssegregerad. Det kan beskrivas som att vardagen är mer eller mindre styrd av kön, vilket brukar beskrivas som att platsen är bekönad/förkönad eller genusifierad. Den anglosaxiska termen för fenomenet att skilja flickor/kvinnor och pojkar/män åt är att vardagen är gendered.19 14Vi utvecklar förhållandet mellan könskvotering och positiv särbehandling i sam- band med genomgången av den svenska jämställdhetslagen, kapitel 5. 15Don Kulick, Från kön till genus: kvinnligt och manligt i ett kulturellt perspektiv, Carls- sons, (1987), sid. 11. 16SOU 1990:44, kapitel 3. 17Genussystemet – reflexioner kring kvinnors sociala underordning, Kvinnoveten- skaplig tidskrift nr 3 (1988), sid. 5. 18Kön eller genus?, föreläsning av , (1999), sid. 7. 19Kön eller genus?, föreläsning av , (1999), sid. 6. 32 Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning De två termerna könsneutralitet och könsperspektiv utgår från det biolo- giska begreppet kön. I motsats till den tidigare diskussionen om förkönade samhällen står begreppet könsneutralitet, vilket innebär att könet har neutraliserats. Könet anses helt enkelt sakna betydelse för den kontext som fenomenet behandlas i. I lagstiftningssammanhang är det vanligt att texten ges en neutral hållning på så sätt att adres- saten för densamma anses vara egal. Inom såväl de arbetsrättsliga som de handelsrättsliga områdena används de könsneutrala termer- na arbetsgivare, arbetstagare, producent och konsument delvis i syfte att un- derstryka att just könet saknar betydelse i dessa sammanhang.20 När det gäller begreppet könsperspektiv är förhållandena de mot- satta till vad som gäller vid könsneutralitet. Att anlägga ett s.k. könsperspektiv på något innebär nämligen att könet synliggörs och lyfts fram som centralt. Av den framlagda rapporten ställdhet och IT framgår bland annat att IT-branschen är starkt mans- dominerad och att av alla studerande på de tek- niska och naturvetenskapliga programmen är flickor/kvinnor. I rapporten uttrycks även oro över att andelen flickor/kvinnor på dessa utbildningar har sjunkit från under de se- naste läsåren.21 Trots att det inte finns några fysiska förklaringar till varför flickor/kvinnor tenderar att inte söka sig till de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna är alltså andelen kvinnor väsentli- gen mycket lägre än andelen män. En del av förklaringarna tros lig- ga i att teknologin har konstruerats manligt. Detta leder till att flick- or/kvinnor undviker det tekniska området. Det nu anförda resonemanget utgör ett exempel på ett s.k. könsperspektiv på tekniken. Förevarande kapitel avslutas med ett avsnitt som behandlar hur Utredningen tolkar innebörden av Jäm- ställdhetsmärkning ur ett könsperspektiv. Mainstreaming innebär att jämställdhetsperspektiv ska genomsyra alla politiska områden och myndigheters arbetssätt. beskriver begreppet som en metod för att uppnå de övergripande 20Detta könsneutrala förhållningssätt har kritiserats starkt från ett feministiskt vetenskapsteoretiskt perspektiv. Bland annat har det framhållits att ett sådant för- hållningssätt leder till att skillnaderna mellan könen osynliggörs. 21SOU 2000:31, sid. 6. Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning 33 jämställdhetspolitiska målen.22 Att regeringen ställer krav på att myndigheter tillämpar mainstreaming som arbetssätt innebär att myndigheterna just ska tillämpa ett jämställdhetsperspektiv på ar- betet inom sina respektive ansvarsområden. är målet att jämställdhetsfrågor ska vara integrerade i sakfrågorna inom alla politiska områden. Tanken är med andra ord att frågor om jämställdhet ska finnas med i hela be- slutsprocessen och att de på så sätt ska utgöra ett beslutsunderlag bland flera andra. Hur departementen väljer att använda sig av mainstreaming varierar. I en utredning om kvinnor och män på 90- talets arbetsmarknad framkom det bland annat att flera myndigheter har ambitionen att jämställdhetsperspektivet ska genomsyra alla ak- tiviteter och politikområden. Det är även en ambition att jämställd- het inte ska behandlas som en avskild fråga. Men det framkom ock- så att det råder osäkerhet om innebörden av begreppet mainstrea- ming. Det aktiva arbetet med mainstreaming är emellertid beroende av de enskilda handläggarnas kunskaper om vad ett jämställdhet- sperspektiv innebär.23 För att kunna nå ett gott resultat vid mainstreaming krävs det bland annat att det finns arbetssätt som kan möjliggöra detta. Be- greppet benchmarking innebär jämförelser mellan dem som lyckas bäst inom ett visst område.24 Benchmarking kan också beskrivas som en metod som möjliggör jämförelser mellan olika verksamhe- ter, såsom att lyfta fram goda exempel på lyckade projekt i exem- pelvis jämställdhetshänseende. Med märkningssystem avses att en vara (produkt) eller tjänst upp- fyller vissa kriterier. Kriterierna är uppställda på förhand, vilket bå- tar för en rättvis bedömning av huruvida varan eller tjänsten upp- fyller de krav som ställs för att den ska erhålla det åtråvärda märket. Att det finns kriterier som är uppställda på förhand kan även ses som en garanti för att det inte ska bli fråga om skönsmässiga ad hoc-lösningar, utan att det ställs samma krav på samtliga produkter och tjänster för märket. 22 RRV 2000:17, Jämställdhet – hur regeringen styr regeringen?, (2000), , sid. 16. 23SOU 1996:56, sid. 177 ff. 24Ds 2000:12, Benchmarking av näringspolitiken. Indikatorer inom åtta områden som påver- kar ekonomisk tillväxt. 34 Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning Det finns ett flertal märken på miljöområdet. I , , och används symbolen Svanen för att märka produkter i miljöhänseende. Inom EU används den s.k. EU- blomman som symbol för miljömärkningen. För att få ett godkän- nande krävs att produkten är testad av oberoende laboratorier och att det finns en väl genomförd dokumentation av produkten. Mil- jömärkningsstyrelsen, som består av representanter från bland andra , , , Kemikali- einspektionen, och handeln, gör också fabriksbesök. Delvis finansieras kostnaderna genom ansökningsavgifter och års- avgifter, vilka står i relation till produktens omsättning på markna- den. Att certifieras för något innebär i korthet att erhålla ett intyg, ett bevis, på att vissa kriterier för märkning av en viss vara eller tjänst är uppfyllda. I direktiven till Utredningen beskrivs jämställdhetsmärkning som ett slags information eller en form av märkning av produkter och tjänster. Kriterierna för den frivilliga jämställdhetsmärkningen och certifieringen av produkter och tjänster kommer att analyseras och belysas i huvudbetänkandet. 3.2Jämställdhetsmärkning ur ett könsperspektiv Utredningen har enligt direktiven särskilt i uppgift att ge förslag på ett verktyg för kvalitetsbedömning av produkter och tjänster ur ett könsperspektiv i så måtto att det sker en funktionell anpassning av utbudet utifrån kvinnors och mäns behov och önskemål. Vi tolkar detta som att vi inte endast ska lyfta fram kriterier för frivillig jämställdhetsmärkning, utan att vi även ska skärskåda dessa kriterier i ljuset av producenters och konsumenters könstillhörighet. Här menar vi att det även blir viktigt att belysa hur kulturella och socialt betingade föreställningar om stereotyper skapas och att en analys av detta också kan komma att användas för att bryta den förkönade vardagen. Vi ser det inte heller som omöjligt att ett system med fri- Begrepp av central betydelse för jämställdhetsmärkning 35