sou · GPB310d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Privata adoptioner och adoption av fosterbarn av en enskild homosexuell person har tillåtits i några fall. Förbudet mot otraditionella sexuella handlingar togs bort . Styvbarnsadoption i homosexuella familjer har godtagits av lägre domstol. Privata adoptioner och adoption av fosterbarn av en enskild homosexuell person är tillåtet. antogs en lagändring som förbjuder äktenskap mellan homosexuella. Otraditionella sexuella handlingar mellan såväl hetero- som homosexuella par är förbjudna. SOU 2001:10 Bilaga 3 antog en lagändring som förbjuder äktenskap mellan homosexuella. antogs en lagändring som förbjuder äktenskap mellan homosexuella. Homosexuella sambor, anställda vid myndigheter, åtnjuter vissa rättigheter på några orter. lades ett lagförslag fram som förbjuder homo- sexuella att bli fosterföräldrar eller adoptivföräldrar för barn som finns i delstatens vård. Styvbarnsadoption i homosexuella familjer har godtagits av lägre domstol. Privata adoptioner och adoption av fosterbarn av en enskild homosexuell person har tillåtits i några fall. Otraditionella sexuella handlingar mellan homosexuella par är förbjudna. antogs en lagändring som förbjuder äktenskap mellan homosexuella. of the State Division of Child and () röstade för att förbjuda ogifta heterosex- uella par samt homosexuella par att adoptera barn som fanns i del- statens vård. Beslutet berörde inte ensamma adoptanter eller pri- vata adoptioner. Någon tid härefter infördes en ny lag som förbju- der samboende par att adoptera eller att bli fosterföräldrar för barn i . Den nya lagen avspeglar den regel som DCFS antog och trädde i kraft . Delstatslagen är något annorlunda än DCFS:s regel, eftersom den mera klart tar sikte på homosexuella parförhållanden samt kräver av DCFS:s handläggare att slå fast om de sökande har en utomäktenskaplig förbindelse. en modifierad reglering som ansluter till delstatens nya lagstiftning. Den nya policyn innebär ett förbud mot att sambo- ende par adopterar eller blir fosterföräldrar. Den sökande måste också försäkra att han/hon inte har någon utomäktenskaplig för- bindelse (för att förhindra polygami-familjebildningar, dvs. att familjen består av fler än de två gifta personerna). Otraditionella sexuella handlingar mellan såväl hetero- som homosexuella par är förbjudna. Homosexuella sambor, anställda vid myndigheter, åtnjuter vissa rättigheter. i fattade ett beslut om att homosexuella par skall garanteras samma rättsliga skydd och samma rättigheter som heterosexuella par. gick ett lagförslag om civil union (registrerat part- nerskap) igenom i representanthuset. Lagen ger homosexuella par samma rättigheter som gifta heterosexuella par vad gäller t.ex. arv, sjukförsäkring och pensioner. Lagen trädde i kraft . i har godtagit styvbarnsadoption i homosexuella familjer. Privata adoptioner och adoption av fosterbarn av en enskild homosexuell person är tillåtet. Homosexuella sambor, anställda vid myndigheter, åtnjuter vissa rättigheter på någon ort. antogs en lagändring som förbjuder äktenskap mellan homosexuella. Otraditionella sexuella handlingar mellan såväl hetero- som homosexuella är förbjudna. Homosexuella sambor, anställda vid myndigheter, åtnjuter vissa rättigheter på några orter. antogs en lagändring som förbjuder äktenskap mellan homosexuella. Styvbarnsadoption i homosexuella familjer har godtagits av lägre domstol. Privata adoptioner och adoption av fosterbarn av en enskild homosexuell person är tillåtet. Homosexuella sambor, anställda vid myndigheter, åtnjuter vissa rättigheter på några orter. har sagt nej till styvbarnsadoptioner i homo- sexuella familjer på den grunden att parterna inte var gifta med var- andra och att lagstiftningen krävde detta. Det finns ingen möjlighet att registrera partnerskap i Austra- lien. I vissa regioner finns dock lagstiftning som ger sambor – såväl heterosexuella som homosexuella – rättigheter liknade dem som gäller för gifta par, t.ex. i fråga om ekonomiska förhållanden och arv. När det gäller barns underhåll m.m. har de australiensiska dom- stolarna jämställt homosexuella parförhållanden med heterosexuella parförhållanden. I målet W v G ([1996] 20 8 Källa: , diverse artiklar på Internet. 49), the New Supreme Court, fastslogs att en lesbisk kvinna, som medverkade vid sin partners artificiella inseminationer och som fungerade som de två barnens förälder , var underhållsskyldig för barnen. Government avslog ett förslag om att låta homosexuella par adoptera. Inte heller i övriga delstater får homosexuella par adoptera barn. En federal domstol i har beslutat att lesbiska kvinnor skall få tillgång till insemination. Det finns ingen möjlighet för homosexuella att registrera partnerskap i eller att adoptera barn gemensamt. Men tog regeringen fram ett discussion paper (en form av remiss) som tar upp olika frågor rörande homosexuellas rätt att ingå partnerskap, adoptera barn, erhålla vårdnad om barn m.m. Svarstiden på remissen gick ut . Landets premiärminister, , har ställt sig bakom sina rådgivare vilka, tillsammans med lagkommissionen, föreslagit en partnerskapslagstiftning. Lagrekommendationen har överlämnats till . föreslog att lagen skulle vara identisk med äktenskapslagstiftningen och att partnerskapet inte på något sätt skulle vara underordnat äktenskapet. Angående adoptionsfrågan ville lagkommissionen inte uttala sig förrän hela frågan är färdigutredd (dec. Något beslut i partnerskapsfrå- gan har ännu inte fattats. The Guardianship Act 1968 ger domstolen möjlighet att för- ordna en person till guardian (ung. förmyndare) för ett barn, antingen ensam eller tillsammans med någon annan. Homosexuella par kan formalisera sitt förhållande till ett barn på detta sätt. Endast om en partner är ett barns biologiska förälder eller om han/hon är förordnad som guardian enligt Guardianship Act 1968, får han/hon ansöka om vårdnaden om barn efter det att ett parförhållande upphört. I annat fall krävs domstolens tillstånd att få göra en sådan ansökan. När det gäller umgängesrätt får endast barnets biologiska föräldrar ansöka om sådan. När det gäller underhållsskyldighet för barn har Högsta Dom- stolen beslutat att en före detta partner till en lesbisk mamma var 9 Källa: Nya Zeeländska regeringens hemsida, , diverse artiklar på Internet. att betrakta som styvförälder i förhållande till the Child Support Act. Kvinnan hade försörjt tre barn i familjen (tillkomna genom artificiell insemination) . Domstolen beslöt att hon skulle betraktas som styvförälder enligt the Child Support Act 1991 och därför betala underhållsbidrag till barnen. Anledningen härtill angavs vara att the Child Support Act stadgar ett starkt skydd för barnens rätt och att denna rätt skulle undermineras om man inte inkluderade homosexuella parförhållanden (A v R , /96, 10 February 1999). I ett adoptionsärende, rörande ett lesbiskt par med tre barn till- koma efter artificiell insemination där den icke-biologiska partnern var förordnad som guardian för de två äldsta barnen och där hon nu ansökte om adoption av det yngsta barnet, avslog Högsta Dom- stolen ansökan. Domstolen motiverade sitt beslut med att adoptio- nen inte var i barnets bästa intresse men uttalade inte att det berodde på sökandens sexuella läggning (Re an Application by T [1998] NZFLR 769). Enligt bestämmelserna i the Human Rights Act är det diskrimi- nerade och alltså olagligt att vägra någon assistans med artificiell insemination på grund av dennes sexuella läggning. Emellertid har om uttalat att en diskriminering genom att vägra att till- handa hålla sådan service är försvarbart om det grundar sig i medi- cinska skäl eller om det skulle vara i avkommans bästa intresse (ett typfall av sådan försvarbar vägran skulle kunna vara att någon av parterna tidigare gjort sig skyldig till brott riktat mot barn). Enligt bestämmelserna i the Status of Children Amendment Act 1987 är de sociala föräldrarna att betrakta som barnets lagliga föräldrar. Detta gäller dock inte för homosexuella par, även om de gemen- samt beslutat sig för att genomgå artificiell insemination. Ett förslag om en utvidgning av en lag om egendom i äktenskap kommer sannolikt att läggas fram . Utvidgningen skulle ge homosexuella par som separerar efter en lång tids förhållande samma egendomsskydd som gifta par (). Lagförslag m.m. angående homosexuella pars möjlighet att adoptera i Riksdagsår 1998–1999 26 673 Ändring i Bok 1 i Civillagen (adoption för personer som är av samma kön) Till Andra Kammaren ! Nedan finns till begrundande ett lagförslag som inne- bär att ändringar kommer att införas i Bok 1 i Civilla- gen (adoption för personer som är av samma kön). Den promemoria till lagförslag som medföljer lagför- slaget uppger grunderna på vilka förslaget är baserat. Må välsigna Eder. Vi, Beatrix, med nåde, Drott- ning, Prinsessa av , osv., osv. Hälsar alla de som kommer att se eller läsa följande medde- lande. Enär Vi har ansett det vore önskvärt att ändra bestämmel- serna om adoption och de därmed förknippade bestämmel- serna i Bok 1 i Civillagen i anledning av att det kommer att finnas adoptionsmöjligheter för personer av samma kön; Har Vi godkänt följande, efter att ha tagit del av Lagrådets uppfattning och efter samråd med : Bok 1 i Civillagen ändras enligt följande: A Artikel 5 ändras på följande sätt: a. Lydelsen i tredje stycket kommer att bli enligt följande: 3.Om ett barn genom adoption får en familjerättslig rela- tion till två adopterande personer som är gifta med var- andra, har barnet faderns släktnamn, utom då de adopte- rande personerna vid adoptionen tillkännager att barnet kommer att bära moderns släktnamn. Om de adopte- rande personerna inte är gifta med varandra behåller bar- net det släktnamn som det har, utom då de adopterande personerna vid adoptionen gemensamt tillkännager att barnet kommer att ha släktnamnet av en av de båda adopterande personerna. Om ett barn genom adoption kommer att stå i en familjerättslig relation till en föräl- ders äkta hälft eller livspartner, behåller barnet sitt släkt- namn, utom då föräldern och dennas äkta hälft eller livs- partner gemensamt tillkännager att barnet skall ha den äkta hälftens eller livspartnerns släktnamn, eller eljest denna förälders släktnamn. I rättens beslut med avseende 1 Lagförslaget, tillsammans med de ändringar som anges i de följande fotnoterna, antogs . på adoptionen uppges vad de adopterande personerna har förklarat i detta avseende. 1.I sjätte stycket ersätts orden fadern eller modern med: endera av föräldrarna. Artikel 204 ändras på följande sätt: a)Punkten efter avsnitt e i första stycket ersätts med ett semikolon. b)Första stycket kompletteras med ett avsnitt som lyder enligt följande: f)under det att det finns två personer till vilka barnet har en familjerättslig relation. Artikel 207, andra stycket, avsnitt a, kommer att lyda enligt följande: a.barnet [som] har en familjerättslig relation till två perso- ner; Artikel 227 ändras enligt följande: a) Första stycket kommer att lyda enligt följande: 1.Adoption äger rum medelst av rätten avkunnat beslut, på begäran av två personer gemensamt eller på begäran av en person ensam.2 b)Till andra stycket skall följande mening läggas: Ansökan från den adopterande person som är förälderns äkta hälft eller livspartner kan endast göras om han har levt ihop med denna förälder i minst tre på varandra följande år före ansökans inlämnande. c)Tredje stycket kommer att lyda enligt följande: 3.Ansökan kan endast bifallas om adoptionen klart och tydligt är i barnets intresse, om det står klart att barnet ingenting mer har att hoppas på från sin förälder eller 2 I den lag som antogs finns följande tillägg: Två personer kan inte ansöka om adoption gemensamt om de enligt artikel 41 är förhindrade att gifta sig med varandra. från sina föräldrar samt om de i artikel 228 uppräknade villkoren är uppfyllda. Artikel 228, första stycket, ändras enligt följande: a) Avsnitt f kommer att lyda enligt följande: f)att den adopterande personen har försörjt och uppfostrat barnet i minst tre på varandra följande år eller – då det gäller en adoption som görs av två personer tillsammans – att de har försörjt och uppfostrat barnet ; om förälderns äkta hälft eller livspartner adopterar barnet gäller att den adopterande personen och denna förälder måste ha försörjt och uppfostrat barnet i minst ett år3; b)I avsnitt g ersätts orden äkta hälft eller livspartner av det andra könet överallt med: äkta hälft eller livspartner. I artikel 229, tredje stycket, ändras orden denna förälders äkta hälft eller [denna förälders] livspartner av det andra könet med: denna förälders äkta hälft eller livspartner. Artikel 253 b ändras enligt följande: a.I första stycket ersätts orden fadern och modern med: föräldrarna. b.I fjärde stycket ändras orden modern som har fått vårdnaden med: den förälder som har fått vårdnaden; dess- utom ersätts henne med: honom. c.I femte stycket ersätts ordet fadern med: den andra föräldern. I artikel 327, första stycket, avsnitt e, ersätts orden fader, moder med: förälder,. 3 I den lag som antogs finns följande tillägg: om inte barnet tillkommit i moderns och hennes kvinnliga livspartners relation. De bestämmelser som har tillämpats innan föreliggande lag träder i kraft fortsätter att äga tillämpning på procedurer rörande adoption eller återkallelse av adoption, i vilka den inledande ansökan har ingivits innan det datum då föreliggande lag skall träda i kraft. Föreliggande lag träder i kraft som kommer att tillkännages i en kunglig förordning. Vi beordrar att denna lag skall publiceras i Staatsblad samt att alla departement, myndigheter, nämnder och ämbetsmän som berörs av denna lag skall se till att den noga efterlevs. Andra Kammare, riksdagsår 1998-1999, 26 673, nr. 26 673 Ändring i Bok 1 i Civillagen (adoption för personer som är av samma kön) Nr 3 PROMEMORIA TILL LAGFÖRSLAG Syftet med lagförslaget är att anpassa den i Bok 1 i Civillagen regle- rade adoptionen, senast ändrad medelst lagen (Staatsblad 772), så att personer av samma kön får möjlig- het att adoptera barn. Villkoret för adoption i den nu gällande arti- keln 227 i Bok 1 i Civillagen4 – nämligen att adoptionen klart och tydligt skall vara i barnets intresse – kompletteras med villkoret att det måste vara belagt att barnet ingenting mer har att hoppas på eller kommer att få från sina ursprungliga föräldrar. Förslaget har aviserats regeringsöverenskommelse (Andra Kammarens handlingar, II, 1997-1998, 26 024, nr. 9, sid. 68). I regeringsöver- enskommelsen står att man kommer att lämna in ett lagförslag till Andra Kammaren i avsikt att göra det möjligt för personer av samma kön att adoptera nederländska barn. Förslaget har även aviserats i den förra regeringens ståndpunkt angående huvudlinjerna i rekommendationerna från Kommissio- nen för möjliggörandet av civila giftermål för personer av samma kön (Kortmann kommissionen), Andra Kammarens handlingar, II, 1997-1998, 22 700, nr. I denna ståndpunkt förklaras att barn, födda inom en stabil relation mellan två personer av samma kön och / eller försörjda och uppfostrade inom en sådan relation, även juridiskt sett behöver få det skydd de behöver. För att åstadkomma detta borde inte själva lagstiftningen om härstamning anpassas, utan adoptionsrätten. Regeringen håller med om denna ståndpunkt vad beträffar adoption. Efter plenardebatten av om Kortmann kommissionens rapport antog Andra Kammaren med 4 De i denna promemoria omnämnda artiklarna hänvisar till artiklar i Bok 1 i Civillagen, om inte annat anges. majoritetsbeslut en motion i vilken man uttryckte att det ligger i barnens intresse – barn som växer upp inom ramen för homo- sexuella relationer – att deras föräldrar eller de personer som tar hand om deras försörjning kan få det juridiska föräldraskapet medelst adoption; i motionen uppmanade man också regeringen att skyndsamt förbereda ändringar i Civillagen och att ha som målsätt- ning att kunna presentera detta lagförslag till Andra Kammaren innan (Andra Kammarens handlingar, II, 1997– 1998, 22 700, nr. Adoption är ett speciellt, i introducerat juridiskt begrepp, som är omgärdat med många garantier. Det handlar ju om ett barns flyttning från en familj till en annan. Alla juridiska band med den ursprungliga familjen bryts. Adoption sker medelst ett beslut från rätten, i vilket domaren i första hand avgör om adoptionen klart och tydligt ligger i barnets intresse. Adoptio- nen ger upphov till juridiskt föräldraskap. Från och med adoptio- nen är adoptivföräldrarna barnets föräldrar. I princip kan de inte avstå från sitt adoptiva föräldraskap. Endast barnet, när det har bli- vit myndigt, har möjlighet att återkalla adoptionen. Adoptivföräld- rarna har alla rättigheter och skyldigheter som är förknippade med föräldraskapet. I och med adoptionen upptas barnet också i adop- tivföräldrarnas familj. Ett barn som försörjs och uppfostras inom en stadig relation mel- lan två kvinnor eller två män har rätt till skydd, även i juridiskt hänseende, i denna relation. De båda kvinnorna eller båda männen har tagit på sig ansvaret att försörja och uppfostra barnet och vill också gärna åtaga sig detta ansvar. I barnets intresse förtjänar denna relation till dessa vuxna att få skydd. I enlighet med Kortmann Kommissionens yttrande skall detta skydd inte ske medelst en ändring i bestämmelserna om härstam- ning, utan medelst de i detta lagförslag upptagna adoptionsmöjlig- heterna, samt även medelst den lagstiftning som har introducerats avseende gemensam vårdnad för en förälder och dennas partner samt avseende gemensamt förmyndarskap (Staatsblad 1997, 506). En väsentlig skillnad mellan härstamning och adoption är, att adoptionen alltid är en abstraktion av härstam- ningen. Inom adoptionsrätten handlar det om juridiskt föräldra- skap, under det att det inom härstamningsrätten finns ett tydligt band mellan biologiskt och juridiskt föräldraskap. Eftersom det med avseende på föräldraskap av två personer av samma kön alltid handlar om icke-biologiskt föräldraskap för minst en av de båda vuxna, har man valt att anpassa adoptionsrätten i stället för bestämmelserna om härstamningen. I det följande behandlar man först tillämpningsområdet för de föreslagna bestämmelserna. Därefter följer en kommentar till det nya villkoret för adoptionen, nämligen att barnet ingenting mer har att hoppas på från sina ursprungliga föräldrar. I anslutning till detta resonerar man om relationen mellan detta nya villkor och de befintliga villkoren för adoption. Såvitt det gäller personer av samma kön beskriver man även möjligheterna att åberopa sig på den lagstiftning som trädde i kraft avseende gemensam vårdnad och gemensamt förmyndarskap. Delvis i anled- ning av anmärkningar gjorda under ovannämnda plenardebatt behandlar man sedan den möjlighet som den så kallade svaga adoptionen, vilken finns i ett antal utländska rättssy- stem, erbjuder. Till slut följer en beskrivning av lagförslagets kon- sekvenser för den internationella privaträtten. Lagförslaget handlar om adoption av barn i . har man, med stöd av den nu i gällande adoptionsrätten, adopterat inte mindre än 60 till 100 nederländska barn . I finns det ju inte många fall där en moder inte tänker försörja och uppfostra det barn hon har fått. Syftet med lagförslaget är i första hand att se till att personer som är av samma kön skall ha möjlighet att adoptera. Den typ av adop- tion det rör sig om då det gäller personer av samma kön, är för- modligen en adoption gjord av den kvinnliga partnern till barnets mor, eller en adoption gjord av den manliga partnern till barnets far. Denna adoptionsform kan jämföras med de redan existerande styvförälderadoptionerna. Anledningen till varför man inte har förslagit att utöka möjlighe- terna för mellanstatliga adoptioner är att man vid en mellanstatlig adoption måste ta hänsyn till andra fakta och omständigheter. gjorde en undersökning av lagstift- ningen avseende mellanstatlig adoption samt dess praktiska tillämpning i sex länder från vilka barn har kommit till Nederlän- derna (ursprungsländer) och i sex länder där dessa barn har tagits emot (mottagarländer). Av undersökningen framgår att man i praktiken starkt föredrar att äkta par adopterar, när det gäller mellanstatliga adoptioner. Mellanstatliga adoptioner där endast en person figurerar förekommer . om mellanstatlig adoption, vilken trädde i kraft i , har man efter omfattande diskussioner under för- handlingarna stannat för att begränsa Konventionens tillämpnings- område till äkta makar eller till endast en person. Detta val innehåller ett viktigt argument för svaret på frågan vilka adop- tionsformer som allmänt accepteras internationellt sett. Med hän- syn till de nuvarande internationella relationerna, såsom ovan har angivits, är det inte tillrådligt att främja mellanstatliga adoptioner gjorda av två personer av samma kön. Denna ståndpunkt har tidi- gare, tillsammans med rapporten om undersökningen, skickats till Andra Kammare (Kammarens handlingar, II 1996/97, 22 700, nr. Även regeringsöverenskommelsen siktar endast på adoption av nederländska barn. Att introducera möjligheten till adoption för personer av samma kön medför – vad beträffar arbets- bördan för domarkåren – att ansökningar om sådana adoptioner kommer att tas upp till behandling (artikel 1:227) samt att sådana [ansökningar] återkallas (artikel 1:232). I praktiken händer det för övrigt ytterst sällan att man ansöker om återkallelse av en adoption. Å andra sidan kan man förvänta sig att det nya, strängare villkoret för adoption – nämligen att barnet ingenting mer har att hoppas på från sina ursprungliga föräldrar – samt det till förfogande stående alternativet med gemensam vårdnad kommer att innebära att antalet adoptionsansökningar – även från personer av olika kön – kommer att bli begränsat. Med hänsyn till detta förväntar man att domarkårens arbetsbörda knappast kommer att påverkas. Däremot kommer det att handla om kostnader i samband med anpassningen till de datoriserade systemen i folkbokföringen och i den kommunala grundläggande förvaltningen av personuppgifter (GBA). Anpassningen av GBA systemet kommer att kosta 4,425 miljoner . Dessa kostnader blir så stora eftersom det krävs en ändring av databasens struktur. Preliminärt uppskattar man att anpassningen av folkbokföringens datasystem kostar ungefär 2 miljoner . Det rör sig om de totala kostnaderna i samband med såväl den erbjudna möjligheten för två personer av samma kön att adoptera, som möjligheten för två personer av samma kön att ingå äktenskap. 3.Nytt villkor för adoption Enligt förslaget kommer adoption endast i anmärkning – utöver de redan gällande villkoren – om barnet ingenting mer har att hoppas på från sin ursprungliga förälder eller från sina ursprungliga föräld- rar. Man föreslår detta kriterium oavsett om det handlar om en adoption gjord av personer av samma kön eller om en adoption gjord av personer av olika kön. I samtliga fall måste adoptionens konsekvenser endast få träda i kraft om barnet ingenting mer har att hoppas på från sina ursprungliga föräldrar. Utgångspunkten är således att familjebandet till de ursprungliga föräldrarna fortsätter att existera i så många fall som möjligt. Detta är ett lämpligt kriterium med tanke på den försiktighet med vilken adoption bör handskas. Kortmann Kommissionen, som har föreslagit detta nya kriterium, hade lagt till ytterligare någonting efter ingenting mer att hoppas på: eller kommer att få. Eftersom dessa sista tre ord [fyra ord på svenska] i sak inte tillför något mer- värde har man utelämnat dem. Vad det handlar om är att barnet nu och , såvitt man kan förutse, ingenting mer har att hoppas på från sin förälder eller sina föräldrar. Med orden föräl- der eller föräldrar menas såväl de juridiska som de biologiska föräldrarna. Att detta begrepp inte bara rymmer de juridiska utan även – beroende på omständligheterna – de biologiska föräldrarna, framgår av rättsskipning beträffande de mänsk- liga rättigheterna.