sou · GPB320d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Man har även ett nyckeltal som kallas buller som visar antalet klagomål på bullerstörningar. Danzas ASG uppger att systemets viktigaste uppgift är att ge indikation på hur företaget minskar sin negativa miljöbelastning. Andra viktiga uppgifter systemet har, är att bedöma vinsterna med miljöarbetet och att fungera som stöd vid bedömning av eventuella framtida finansiella miljörisker med verksamheten. EMAS – Scheme, GRI – Global Reporting Initiative, Sustainability Reporting Guidelines, 1999 ISO – , 14001/14031, IVL – , Förslag till indi- katorer för att beskriva företags och branschers miljöprestanda, 1999 Nätverket för Transporter och Miljön, SOU 1997:4, , Förbättrad miljöinforma- tion,1997 SOU 1999:127, Miljövårdsberedningen, Gröna nyckeltal – följ den ekologiska omställningen, 1999 SOU 2000:52, , Framtidens miljö – allas vårt ansvar, 2000 Eco-effiency Indicators and Reporting, 1999 har ett antal tämligen kompletta framtidsstudier publicerats såväl i som i andra länder. Miljövårdsberedningen har valt att kortfattat redovisa fyra fram- tidsstudier för att översiktligt kunna jämföra dessa med de visioner som tagits fram inom beredningens dialoger Bygga/Bo och Fram- tida handel. De framtidsbilder som har valts ut för kortfattade beskrivningar är Det framsynta samhället från Teknisk Framsyn, – vägen till ett hållbart samhälle från , Samarbete för ett uthålligt energisystem (SAME) från , , och samt Exploring Sustainable Development – från (). Vi har valt att studera dessa rapporter därför att de är framtagna relativt och har en ämnesinriktning liknande Miljövårds- beredningens dialogprojekt. De olika projektens framtidsbilder avhandlas i denna bilaga var för sig med en genomgång av syfte, arbetssätt och innehåll. Flertalet framtidsstudier beskriver scenarier och inte visioner. Ett scenario är ett kvalificerat svar på frågan vad kan tänkas inträffa eller vad händer om. En vision är däremot en beskriv- ning av en önskad framtid. Miljövårdsberedningen har i dialog- projekten av flera skäl arbetat med att ta fram visioner och inte scenarier. Motiven för detta är redovisade i avsnitt 3.2. De valda rapporternas framtidsbilder har alla likheter med de visioner som tagits fram inom Bygga/Bo och Framtida handel. Skillnader finns dock i val av fokus, Bygga/Bo har exempelvis inriktat sig på bygg- och fastighetssektorn och SAME har inriktat sig på energisektorn samt genom att fler än en bild tagits fram i vissa fall. Teknisk Framsyn är ett av största framtidsstudieprojekt genom tiderna. Projektet finansierades genom ett samarbete mellan (), (), forsk- ning (SSF) och , med finansiellt stöd av regeringen. Den totala budgeten var på . varav regeringen stod för 7 miljoner. Inom Teknisk Framsyn har man försökt att peka på möjliga utvecklingslinjer inom det tekniska området som på 15–kan vara avgörande för tillväxt av svenskt näringsliv och samhälle. Inom Teknisk Framsyn har 130 företagare, forskare och andra identifierat svagheter och styrkor inom olika teknikområ- den. Inom åtta områden har deltagarna tittat fram emot . Teknisk Framsyn talar inte om vad som kommer hända, utan om vad som kan komma att hända. Ambitionen har inte varit att planera framtiden utan att planera för framtiden. De framtagna visionerna har illustrerats med exempel på önskad teknik- utveckling. Med utgångspunkt i visionerna har drivkrafter och hinder för utvecklingen diskuterats. Vidare har förslag till strategier och åtgärder som stimulerar den önskade utvecklingen utarbetats. I syfte att bygga robusta förslag från Teknisk Framsyn genom- fördes en omvärldsanalys i samarbete med Försvarsanalys (FOA) i scenarioform som stöd för arbetet. Scenarierna är inte framtids- förutsägelser men försöker illustrera mer eller mindre extrema alternativ. De omvärldsscenarier som läggs fram avser att måla upp tänkta framtider i ett 10–perspektiv mot vilka panelernas analyser och förslag kan prövas. Scenario är ett begrepp som används i många olika sammanhang och i många olika betydelser. I Teknisk Framsyn används ordet scenario för en helhetsbild av en organisations framtida omvärld. Den organisation som Teknisk Framsyn studerar är innovations- och kunskapssystem. Omvärlden – som scenarierna beskriver – är det som organisa- tionerna själva inte kan kontrollera. Genom arbetet med Teknisk Framsyn hoppas man kunna nå tre mål; att stärka framtidsinriktat arbete i företag och organisationer, att identifiera svenska områden med potential för tillväxt och för- nyelse samt slutligen skapa underlag för prioritering av områden för svensk kompetensuppbyggnad. Inbakat i detta syfte och dessa mål finns även miljöaspekter. Miljöaspekterna har inget eget avsnitt, men en miljökonsekvensbeskrivning gjordes för varje avhandlat område. En fortsättning på processen har startat genom att deltagare från de olika panelerna i Teknisk Framsyn deltagit i konferenser och informerat om processen och resultatet av arbetet. Det pågår också en diskussion mellan de fyra huvudmännen om Teknisk Framsyn bör göras till ett återkommande projekt. Projektet har flera likheter med Miljövårds- beredningens dialogprojekt. Att visa på lösningar och nya vägar samt minska osäkerhet för företag har för båda varit framträdande syften. Drivkrafter, hinder, strategier och åtgärder diskuteras i båda projekten. Teknisk Framsyn har liksom Miljövårdsberedningen arbetat med dialog som instrument men utan fokus på enskilda företag. I båda projekten har olika grupper/paneler diskuterat fram idéer och lösningar. I visionerna för Bygga/Bo respektive Framtida handel liksom i Teknisk Framsyns studie läggs stor tilltro till teknikens utveckling som drivande kraft mot ett bättre samhälle. Teknisk Framsyn fokuserar på tekniska framsteg i sig, medan dialoggruppernas bilder mer fokuserat på vad bland annat tekniska framsteg kan göra för hållbarhet. Paneler inom Teknisk Framsyn och deras framtidsbilder Arbetet inom Teknisk Framsyn har delats upp i åtta områden som har behandlats i lika många expertpaneler: Hälsa, medicin och vård Material och materialflöden i samhället Utbildning och lärande. Panelerna har bestått av forskare, företagare och experter med anknytning till det område respektive panelgrupp behandlat. Projektet påbörjades och avrapporterades . Rapporter finns från samtliga paneler. Dessutom finns en sammanhållande rapport. I den följande framställningen kommer framtidsbilderna från fem av dessa paneler att presenteras. För övriga gäller att ämnesområdet inte bedömts vara relevant för Miljövårdsbered- ningens dialogprojekt eller att stora delen av innehållet redan diskuterats i de tidigare panelerna. Ett exempel på detta är Informations- och kommunikationssystem som genomsyrar alla panelers framtidsbilder. Det ökande miljömedvetandet samt de accentuerade följderna av växthuseffekten ger en ökad efterfrågan på förnyelsebara råvaror. Ett område med stor ekonomisk potential är kostnadseffektiva trä- baserade byggsystem för fastigheter. Material som ger rationella och kundanpassade produkter är väsentliga och kommer att efter- strävas. Kunskaperna om sambanden kost och hälsa blir större hos konsumenterna och kommer att styra valet av livsmedel. Etiska regler, miljöhänsyn samt kunskaper inom genteknik, växtförädling och näringsfysiologi kommer att ge konkurrensfördelar inom livs- medelsindustrin. Teknisk Framsyn anser vidare att den snabba teknikutvecklingen i hög grad gynnar utvecklingen av rationell, småskalig och lokal förädling av biologiska naturresurser. Vi kommer att få renare biologiska kretslopp. Hälsa, medicin och vård Enligt Teknisk Framsyn kommer kravet på den enskilde att ta ansvar för sitt liv och sin hälsa att öka i och med att den personliga genetiska dispositionen är dokumenterad. Om kommer medicinsk genetik, både inom forskning och behandling, att bedrivas i nära samarbete med humaniora och samhällsvetenskap. Detta p.g.a. att genetisk kunskap och information får stora konsekvenser både för den enskilde och för samhället i stort med avseende på människosyn och människovärde. Hälsa, medicin och vård kommer att vara ett tillväxtområde där IT ger patienterna makt och kunskap om sjukdomar. Kostnaderna för hälso- och sjukvården ökar till av BNP. Material och materialflöden i samhället Resurseffektiviteten driver till stor del teknikutvecklingen inom materialindustrin. Energibesparingar, materialhushållning, optime- rad livslängd samt effektivare och förenklade materialframställ- ningsprocesser är exempel på drivkrafter. I perspektivet material- utveckling står materialegenskaper och materialfunktioner i fokus. Även materialval och kundanpassning är viktigt för produktens målppfyllelse och bidrar därmed till resurseffektiviseringen. Materialvetenskap innebär att fysiska, kemiska, mekaniska och biologiska aspekter kombineras och utvärderas i ett livscykel- perspektiv. Informationsteknikens utveckling och spridning i världen till- sammans med utvecklade logistiksystem leder till att många råvaru- och standardmaterial blir mer lättillgängliga på den internationella marknaden. Sökmotorer, börser, konkurrens mellan upphandlingar tillsammans med globaliseringen skapar en tuffare konkurrens men innebär nya möjligheter. Utveckling av kunskapsintensiva produkter måste ske i nära samverkan med de världsledande materialleverantörerna och forsk- ningsmiljöerna – i eller utomlands. Panelen anser att marknaden/kunden är en betydelsefull drivkraft som kravställare. Materialområden som bör prioriteras är lätta, höghållfasta, resistenta samt smarta material. Lika viktigt som det djupa materialkunnandet är att snabbt kunna anpassa material, produkter och produktionsled till färdig produktion. För detta ändamål krävs också kunskaper kring miljö- och hälsoeffekter av material samt kring funktionell design och etiska värden. Urbaniseringen fortsätter och den regionala omställningen blir omfattande vilket ger skilda förutsättningar för olika delar av landet. En ökad IT-användning är en av orsakerna till att samhällets infrastruktur förändras till den geografiska spridningen. Stadens funktion som mötesplats och arena blir allt viktigare, besöksnäringen får stor betydelse för landets ekonomi och sysselsättning. har elektronisk handel vuxit till. Affärscentra har blivit mer av mötesplatser och centrumhandeln har till viss del ersatts av showrooms där olika varor visas upp. Befintlig transportinfrastruktur har effektiviserats och upp- graderats radikalt. Intelligenta transportsystem har fått ett brett genomslag och ger nya förutsättningar att miljö- och logistik- anpassa trafikflödet. Genom smidiga transport- och betalnings- system möjliggörs att i varje läge utnyttja det mest bekväma och optimala transportsättet. Ökade varuvärden gör att flyget är en allt intressantare del även i godstransportsystemet. Bränslecellen har fått allmän spridning som drivsystem för fordon och börjar också användas för lokal elproduktion. Nollemissionsfordon intro- duceras på marknaden . vill kunderna ha individualiserade produkter. Individuali- sering och kundanpassning är avgörande konkurrensmedel. Detta har gjorts möjligt genom en utveckling av standardiserade moduler som kan återanvändas i nya produkter. Högvolymtillverkning för komponenter och moduler samt en flexibel slutmontering gör att monteringen av produkter kan placeras nära kunden. IT gör det möjligt för kund och leverantör att tillsammans i en virtuell miljö utforma och prova produkterna från första idé till tillverkning. Individer och företag kan genom IT leva lokalt och verka globalt. För företagen är det intellektuella kapitalet det viktigaste konkurrensmedlet. Det tidigare hotet i överrationa- liserade företag med alltför tung arbetsbelastning som ledde till utbrändhet och brist på personer med kunskap om produktivitet och produktivitetsuppföljning har avvärjts. Utbildningssystemen kommer att utvecklas i samverkan mellan företag och högskola. Träningssimulatorer och upplevelsebaserad inlärning kommer att utvecklas. Slutna kretslopp har införts av både miljöhänsyn och ekono- miska skäl. Många företag säljer inte längre fysiska produkter utan funktioner, bestående av en tjänstedel och en hårdvarudel. I många fall går hårdvaran inte över i kundens ägo, utan företagen äger den och moderniserar, uppgraderar och underhåller och byter ut den vid behov. Förbrukningen av icke förnybara fossila resurser effektiviseras så att förråden inte tar slut. Den linjära resurs- hanteringen har effektiviserats och blivit sluten till en cirkulär resursanvändning. De visioner som tagits fram i Bygga/Bo och Framtida handel över- ensstämmer i sina huvuddrag med de framtidsbilder som utvecklats i Teknisk Framsyn, men täcker givetvis inte in det breda spektrum som Teknisk Framsyn omfattar. Vad menas med ekologisk hållbarhet? Hur ser ut när vi tagit ett stort kliv mot hållbarhet? Hur ser vägen dit ut? Så inleder sin framtidsstudie om hållbar utveck- ling. Syftet med rapporten är att ge en överblick, förklara samspelet mellan olika sektorer samt att peka på viktiga vägval. Fokus har lagts vid den ekologiska delen av hållbar utveckling. Målgruppen 2021 är beslutsfattare på alla nivåer (regering, kommuner och företag) samt forskare och utredare. Studien har avgränsats till de sektorer i samhället som står för den största andelen av miljöpåverkan. De utvalda sektorerna är jordbruk, skogsbruk, transporter, energi, vatten och avlopp, livsmedel, bostäder/lokaler samt bas- och varuproducerande industri. I arbetet med framtidsstudie har man liksom i Miljövårdsberedningens näringslivsprojekt använt sig av metoden back-casting som i beredningens rapport benämns framtidsbaserad strategiteknik. Detta innebär att man beskriver framtiden först och efter det, de möjligheter som finns och de framsteg som behövs på vägen för att nå dit. sammanfattar sin framtidsbild på följande sätt: I tätorter med koncentrerad bebyggelse eftersträvas hållbarhet med storskaliga tekniska lösningar. Biobränsleeldade kraftvärmeverk med fjärrvärmeledningar för att effektivt ta tillvara spillvärmen samt stora reningsverk med tillhörande avloppsnät utvecklas. Områden med gles bebyggelse blir hållbara med hjälp av tekniska lösningar som minimerar infrastrukturen av sammanlänkande nät. Små- skaliga system för enskilda fastigheter för uppvärmning med värme- pumpar, samt elproduktion med vindkraft och solceller minskar behovet av energiråvara och därmed också transporter. Näringsämnen återvinns från småskaliga sorterande avloppssystem och sprids i närområdet. Behovet av materialtransporter minskar också genom att lokalt producerade råvaror används så långt som möjligt. I hela sam- hället har nya konsumtionsmönster växt fram som innebär effektivare material- och energianvändning. har bilarna blivit bränslesnålare och användningen av drivmedel som produceras av biologiska råvaror har ökat. Miljökraven har skärpts för samtliga transportmedel. Ökningen av trafikarbetet har begränsats genom en väl fungerande samhällsplanering, bra kollektiva färdmedel, effektiviseringar och användning av modern informations- teknik. I tätorterna sker korta förflyttningar i mycket större utsträck- ning än tidigare med cykel eller till fots. Många arbetar på distans med hjälp av modern informationsteknik. Vid längre resor beställs trans- porter från dörr till dörr. Transporten utförs sedan med den kombina- tion av färdmedel som är ekonomiskt och miljömässigt effektivast. Långväga godstransporter utförs till största delen med tåg eller fartyg. Nya affärsområden med försäljning av tjänster och funktioner tar marknadsandelar från försäljning av kapitalvaror. Ändliga råvaror tas om hand i nära nog slutna kretslopp och nya produkter utformas så att de lätt kan monteras isär i rena fraktioner när de är uttjänta. Använd- ningar av miljö- och hälsofarliga ämnen har avvecklats helt. förorenad mark har genom omfattande saneringsprogram på nytt blivit användbar. framtidsbild liknar i stora drag Bygga/Bo och Framtida handels visioner. Med liknande syfte och tidsram är detta knappast förvånande. Skillnaden ligger i detaljeringsgrad och fokus på valda delar av näringslivet. En viktig anledning till att bered- ningen inte valde att utgå från denna vision är att företagen själva bör äga visionen för att den ska kunna fungera som underlag för att ta fram strategier för att nå hållbar utveckling. Samarbete om Gemensamma Miljömål för Energisektorn (SAME) har genomförts i samarbete mellan , , och Natur- vårdsverket. Projektet initierades med syfte att formulera långsiktiga miljömål () för ett hållbart energisystem, under- söka styrmedel och åtgärder för att uppnå miljömålen samt ta fram en målbild för sektorns framtida miljöarbete. Energisektorn har i detta projekt begränsats till generering, lagring och distribution av el och värme. SAME har utgått från de långsiktiga nationella miljökvalitets- målen och applicerat dem på energisektorn. SAME har inte arbetat med visioner på samma sätt som Miljövårdsberedningens dialog- grupper. Däremot har man tagit fram scenarier av framtida energi- behov och energitillförsel samt inventerat de framtida tillgångarna av olika energikällor. Arbetet har bedrivits för att undersöka miljö- kvalitetsmålens rimlighet och inte för att göra förutsägelser om energisystemets utformning. SAME drar slutsatsen att det behövs många energikällor för att tillfredställa samhällets framtida behov. Klimatmålet är begrän- sande för användningen av fossila bränslen, eftersom man antagit att koldioxid inte kommer att avskiljas vid förbränning. Övriga miljökvalitetsmål är avsevärt lättare att uppnå. Den största utma- ningen blir att effektivisera och hushålla med energi inom industri och bostäder/lokaler för att att de inhemska, förnybara energi- källorna ska räcka till. Enligt SAME kommer det framtida energisystemet att domine- ras av förnybar eller flödande energi. Såväl central som lokal produktion kommer att förekomma för både el och värme. Kombination av elproduktion med värme kommer sannolikt att prioriteras framför enbart elproduktion när det gäller bränsle- baserad teknik. Småskalig värme kommer främst att bli aktuell utanför tätorterna. Småskaligt utnyttjande av biobränslen i form av pellets, bränsleceller och småskalig kraftvärme blir vanligt. Energibehovet kommer att täckas genom en kombination av: vattenkraft från redan utbyggda vattendrag, vindkraft såväl till lands som till havs, kraftvärme som kommer att byggas ut så långt värmeunderlag och bränsletillgång, främst biobränsle tillåter, industriellt mottryck främst från cellulosaindustrin, samt Utvecklingen inom värmesektorn kännetecknas av ökad effektivi- tet och ökat utnyttjande av förnybara resurser. kommer all lokal utrustning att vara baserad åtminstone på den bästa teknik som är kommersiell . På tillförselsidan kommer spillenergi att utnyttjas i allt större utsträckning. Spillvärme hämtas från industri och från brännbara restprodukter. Fjärrvärmesektorn kännetecknas av en ökad integrering med elproduktion, och att all energitillförsel för uppvärmning ska bestå av förnybara bränslen eller spillenergi. I glesbygden kommer trädbränslen och värmepumpar med el från förnybara källor att användas. SAME projektet anser avslutningsvis att möjligheter att skapa ett hållbart energisystem till stor del är beroende av hur och övriga världen agerar. Det är omöjligt att som ensamt land åstadkomma de förändringar som behövs. De styrmedel som används måste i möjligaste mån vara internationellt harmoniserade. De delar som rör energiområdet i visionerna för Bygga/Bo och Framtida handel stämmer till stor del överens med SAME- projektets bilder, men är inte lika detaljerade. En utvecklad användning av förnyelsebar energi och minskat energibehov är centralt i visionerna för Bygga/Bo och Framtida handel. är med de tekniska lösningar som tagits fram en framgångsrik aktör, enligt visionerna i Miljövårdsberedningens dialogprojekt, på den Europeiska marknaden där teknikutvecklingen har spelat en stor roll. Även resursutnyttjandet har utvecklats genom att bättre ta till vara restprodukter från såväl producent som konsumenthåll. WBCSD bedrev med utgångspunkt i frågeställningen – vad är hållbar utveckling? – ett globalt scenarioprojekt, Exploring Sustainable Development – . Projektet avslutades och hade som syfte att stimulera till diskussion om strategiska förändringar i näringslivet vad gäller hållbar utveckling. SOU 2001:20 Bilaga 6 projektet medverkade drygt 30 internationella storföretag i processen med att ta fram tre scenarier. Tre förutbestämda element bildade grunden för scenarierna, det nya, de många och de sammankopplade. Det nya står för utvecklingen av nya sociala och tekniska förändringar. De många står för den befolkningsökning och de förändringar denna ökning för med sig. De sammankopplade förklarar slutligen hur männi- skorna genom den nya informationsteknologin och globaliserade ekonomin blir allt mer knutna till varandra samt till den miljö vi är en del av. Utifrån denna grund utvecklades sedan tre olika scenarier för att undersöka möjliga handlingsvägar inför den utmaning som hållbar utveckling innebär. – First Raise Our Growth! Det mest ohållbara scenariet är FROG. Nationer och företag är medvetna om att en hållbar utveckling är viktig men prioriterar till- växt högre och gör lite för att förbättra miljösituationen. Uppfatt- ningen att teknologin löser alla problem genomsyrar tänkandet. har därför de mörkaste framtidsförutsägelser slagit in – både mänskliga och miljömässiga ekosystem är hotade i grunden. I detta scenario reagerar människan som den legendariska grodan (frog): When placed in boiling water, the frog leaped out of danger; but placed in cold water that was gradually heated to the boiling point, the complacement frog was boiled to death. Människor är oroliga för en framtida social och ekologisk kris. Förtroendekapitalet för företag och regeringar är lågt eftersom dessa inte har visat sig kunna/vilja lösa problemen. På grund av denna avsaknad av ledarskap vänds blicken mot nya ledare och nya institutioner som anser att ekonomiska värden ibland måste offras för social och ekologisk hållbarhet. Nya globala institutioner ska- pas såsom (). I scenariet GEOpolity kommer regeringar och nya globala institutioner att arbeta tillsammans för en hållbar utveckling. Detta sker inom den existerande marknadens ramar men siktet är inställt på en hållbar utveckling. JAZZ är ett scenario där olika aktörer bildar sammanslutningar och allianser för att lösa sociala och ekologiska problem på ett så pragmatiskt sätt som möjligt. Samhället karaktäriseras av socialt och tekniskt nyskapande, experimenterande, snabb anpassning, många frivilliga samarbeten samt en kraftfull och föränderlig global marknad. Människor kan få information om sociala och ekologiska tillstånd, innehåll i produkter, beslutsprocesser i de politiskt valda institutionerna och i princip allt annat som konsu- menter kan tänkas vilja veta. I JAZZ-scenariot samarbetar konsumenter, regeringar och företag som partners – eller miss- yckas. Tillsammans lär de sig effektiva sätt att införliva ekologiska och sociala värden i marknadsmekanismerna. WBCSD:s scenarier handlar liksom visionerna för Bygga/Bo och Framtida handel om möjligheterna för att nå en hållbar utveckling. En skillnad är dock att visionerna i Bygga/Bo och Framtida Handel utgör bilder av vad dialoggrupperna bedömer vara en hållbar fram- tid. De har använts som utgångspunkt för att hitta de strategier och åtgärder som kan leda mot hållbarhet. WBCSD:s scenarier speglar olika tänkbara framtider, som inte alla är hållbara. Båda projekten syftar till att skapa debatt och ge underlag för en hållbar utveckling i näringslivet. WBCSD:s scenarier ser framförallt till de stora generella dragen i den framtida utvecklingen medan visionerna för Bygga/Bo och Framtida handel innehåller mer detaljer på sina områden.