sou · GPB348d5 · 2002-01-01 00:00:00 — Ett nära samarbete mellan och ungdomarna har skett löpande. 4 Ungdomsrådens historiska bakgrund Ungas inflytande har diskuterats utifrån en rad olika problem- områden. Minskat intresse för traditionellt föreningsliv och betydelsen av demokratisk socialisation har varit en utgångspunkt. Att unga själva gett uttryck för maktlöshet i att kunna påverka sin och närmiljö har varit en annan. Delaktighet och inflytande har också aktualiserats utifrån utflyttnings- och arbetslöshets- problematik och . Vidare diskuteras även ungas delaktighet och inflytande utifrån partiernas kris, bristande dialog mellan förtroendevalda och unga samt minskat valdel- tagande. Diskussioner och insatser har således pendlat mellan den stora och den lilla demokratin. Mitt i detta spänningsfält befinner sig ungdomsråden. Själva målgruppen problematiserar ytterligare. Ungdomar i åldrarna 13 –25 skiljer sig mycket inbördes. Kön, ålder, social bakgrund och boplatsen i landet har stor betydelse för utformningen av ungdomsrådens roll i kommunen, verksamhetens innehåll liksom för organisationsformen. Från statligt håll har betänkandet Ungdom och makt (SOU 1991:12) haft en avgörande betydelse. (nu- varande ) fick uppdraget att utveckla ungdomars möjligheter att påverka lokalsamhället. Målsättningen var att på olika sätt öka ungdomars inflytande i lokalsamhället. Då lanserades ungdomsråd som en metod och en av flera möjliga vägar att minska klyftan mellan förtroendevalda och unga. fick uppdraget att forma attraktiva livsmiljöer för ungdomar på lands- bygden och stärka deras delaktighet i samhällsutvecklingen. Projektet på landet (1995) riktade sig till ungdomar i åldrarna 13–med en betoning på unga kvinnor. Även då sågs ungdomsråd som en metod bland flera att engagera och ta tillvara ungas intressen och initiativ. Ett annat exempel är Bergslags- delegationen som tillsattes för att försöka göra något åt den allvarliga situation som regionen drabbades av i och med stora nedläggningar av gruv- och skogsnäring. En del i detta arbete var ett ungdomsprojekt kallat . Projektet syftade till att stimulera till framtidstro hos ungdomar. Ur detta arbete växte behovet och intresset för att starta ungdomsråd i kommun. Många av de kommuner som startade ungdomsråd tidigt (1980- talet och ) var gles- och landsbygdskommuner. Andra kommuner som tidigt prövat ungdomsråd är kommuner som arbetat aktivt för att stimulera icke föreningsaktiva ungdomar till att i ökad utsträckning bli det, exempelvis genom gårdsråd på fritidsgårdar. I dessa kommuner har ofta funnits en stark fritidssektor som givit ungdomsfrågor en central roll i kommunpolitiken. De kommuner som bildat ung- domsråd har haft viljan att stimulera ungdomar till att bli aktiva medborgare både inom föreningslivet och på ett slags allmänt samhällsinriktat plan. I dessa kommuner finns dels spår av implementering, dels insikten om att ungas perspektiv och kunskap sällan kommer förtroendevalda till del inför politiska beslut. Både kommunala och statliga insatser bottnar i vetskapen om att arbetslöshet, utflyttning och en skev befolkningsstruktur samt ett avtagande intresse för föreningslivet bland unga i en förlängning kan komma att utmana de grundstenar som den svenska demo- kratin vilar på. Detta har resulterat i att man intensifierat sats- ningarna för att å ena sidan fostra till demokrati, å andra sidan öka intresset för politiska frågor och samhällsengagemang och i för- längningen stimulera unga till partipolitiskt engagemang. I utveck- lingsarbetet som syftat till att öka ungdomars inflytande har ungdomsråd varit ett medel för att komma tillrätta med olika problem i kommunerna. Utvärderingar visar att ungdomsråd förväntas vara en lösning på ett stort antal problem. 5 Om ungdomsråd – resultat från tidigare studier De första ungdomsråden i kom . Ungdomsråd är dock inte någon enbart svensk företeelse utan förekommer också i , och . Nedan följer en sammanfattning av kartläggningar som genom- fört 1997 och 1998. kartläggning är kompletterande till kartläggning som var mer omfattande (1999). genomfördes endast en inventering av inflytande- forum för unga. För att i så vid mening som möjligt avgränsa och definiera något som är under utveckling och inte bör låsas i en speciell form använde sig av två gemensamma nämnare för att definiera ungdomsråd: Kontinuerlig dialog förs mellan ungdomar och kommun- politiker/beslutsfattare. Syftet är att anlägga ett ungdomsperspektiv på lokala sam- hällsfrågor i stort. Ovan nämnda definition ligger till grund för vad Ungdomsstyrel- sen räknat som ungdomsråd. Insamlat material visar att det pågår en rad olika verksamheter som syftar till att öka ungdomars möjligheter att påverka i kommunerna. Vissa kommuner anser att de inte har ungdomsråd, till exempel och . De tar avstånd ifrån begreppet ungdomsråd men har en verksamhet som stämmer med ovan nämnda punkter. Vidare finns ungdomsråd där enbart vuxna personer ingår. Vanligtvis är detta samverkansgrupper som består av tjänstemän som över förvaltningsgränser har uppdraget att lyfta fram och arbeta med frågor som i traditionell mening benämns ungdomsfrågor. samverkansgrupper har inte tagits med i de kartläggningar som genomfört. Drygt hälften av kommunerna har någon form av politiskt beslut om ungdomars delaktighet och inflytande. Hälften av dessa har uppgett konkret formulerade mål. Dessa kan indelas i följande: 1)Beslut om inrättande av en ungdomsgrupp eller ett ungdomsråd och beslut om att undersöka förutsättningar för ett ungdomsråd. 2)Beslut om roll för ungdomsrådet/forumet som bollplank/idé- givare och remissinstans. 3) Beslut om syftet med ungdomsråd, till exempel ökad dialog mellan unga och beslutsfattare. 4) Beslut om samverkansprogram för barn och ungdomar/barn- och ungdoms- politiskt handlingsprogram där ungdomsråden är en del i pro- grammen. 5) Beslut om ungdomsrådets placering i den kommunala organisationen samt ungdomsrådets ansvar, till exempel budget- ansvar/lokaler/verksamhet. Målen är vida och tidigare utvärderingar visar att detta är ett problem för många. För tjänstemän som har uppdraget att starta och utveckla ungdomsråd i kommunen och för ungdomar som är med i ungdomsrådet har det varit svårt att ringa in vad de är till för och vad de konkret ska arbeta med. I en del kommuner bottnar osäkerheten i att varken förtroendevalda eller tjänstemän vill styra ungdomsråden för mycket. Detta har lett till att vuxenvärlden abdikerar och överger ungdomsråden som själva får lösa alltför svåra frågor, exempelvis hur verksamheten ska bedrivas och få sin kontinuitet samt hur nyrekryteringen ska fungera. Tjänstemännen har också en svår roll i utvecklingsarbetet. De är ofta ensamma i sitt vitt formulerade uppdrag och har ett dubbelt uppdrag att entu- siasmera och stödja ungdomarna och att förankra ungdomsrådets arbete i olika nämnder och förvaltningar som inte tidigare haft kontakt med ungdomar. Initiativet till ungdomsråd kommer huvudsakligen från för- troendevalda men många har också initierats utifrån att tjänstemän fört fram frågan till kommunens förtroendevalda. En tredjedel av de kommuner som ingår i kartläggningen beskriver en process där ungdomar, förtroendevalda och tjänstemän gemensamt formulerat ett initiativ till att starta ungdomsråd. Anledningen till att man startat ungdomsråd anges vara att ungdomarna vill ha inflytande. Mer än en tredjedel av kommunerna uppger att man startat ungdomsråd utifrån att andra kommuner har startat ungdomsråd. I studien av ungdomsråd i svenska kommuner: Interna betingelser eller diffusion? undersöks varför det finns ungdomsråd i vissa kommuner men inte i andra. I undersökningen konstateras att en rad olika faktorer måste klarläggas innan man kan ställa frågan om huruvida det finns kommunspecifika egenskaper som medverkar till att man inrättar ungdomsråd. Undersökningen pekar på några möjliga faktorer som möjligen ökar benägenheten att inrätta ungdomsråd. Ett typfall är den resursstarka kommunen med högskola eller universitet, ett annat är kommuner med oklar majoritet där ett lokalt parti eller kan ge majoritet åt antingen vänster eller höger eller kommuner med ett lokalt parti med egen majoritet som inte kan placeras på en traditionell höger/vänsterskala. Blotta förekomsten av ett betydande lokalt parti eller ett förhållandevis stort miljöparti visar på nytänkande och ett omskakande av det etablerade som verkar positivt även vid införandet av ungdomsråd. Slutligen nämns det tredje typfallet där kommunen sannolikt påverkats av närliggande kommuner med ungdomsråd. Antalet kommuner med ungdomsråd i har ökat . gjordes en uppskattning av att det fanns ett 50- tal, 1997 fanns 85 ungdomsråd, 1998 var de 102 fördelade på 87 kommuner och 1999 var antalet 117. Statistiken över antalet kom- muner med ungdomsråd visar att ungdomsråd läggs ned. startade 19 ungdomsråd och 12 ungdomsråd lades ned. var det framför allt små gles- och landsbygdskommuner som inrättade ungdomsråd. I slutet av 1990- talet har antalet ungdomsråd ökat i större kommuner, och storstadsregionerna har gjort eller gör flera försök att få ungdoms- råd att fungera utifrån storstadens speciella förutsättningar. Ungas vardag är sällan knuten till enbart stadsdelen där de bor. Det är främst storstadskommunerna som har fler än ett ungdomsråd, men även glesbygdskommuner med få innevånare som är bosatta inom ett relativt stort geografiskt område prövar från och till att ha fler ungdomsråd kopplade till byarna. Flertalet ungdomsråd har någon form av styrelse eller styrgrupp. Protokoll eller minnesanteckningar förs vid mötena. De ung- domsråd som startat som en traditionellt uppbyggd förening har alltmer övergått till en något lösare struktur, medan de som startat i en lösare organisation har fått en fast struktur med styrelse eller en fast styrgrupp med olika undergrupper som arbetar med specifika frågor. Detta har man gjort utifrån att olika personer väljer olika när det gäller hur mycket tid och kraft de vill och kan lägga ner på arbetet i ungdomsrådet. Slutsatser från utvärderingar av ungdomsråd visar att ålder, kön och var man bor (centralt eller på landet) spelar en viktig roll för hur och i vilken utsträckning man deltar. Formen för arbetet har betydelse likväl som vilka frågor som ungdomsrådet engagerar sig i. Detta styr vilka som engagerar sig. Formen på mötena varierar ofta utifrån dagordning och antalet som deltar just vid det givna tillfället. I arbetsgrupper som ungdomar själva bildar för att arbeta med olika frågor behövs sällan styrelse eller ordförande. Ungdomarna tänker inte särskilt mycket på hur de går tillväga. Det centrala för dem är att något blir gjort, och arbetssätt utformas därefter. De träffas bara när de har något konkret att planera och genomföra. Frågor som förtroendevalda och tjänstemän initierat stämmer ofta väl överens med frågor som ungdomar initierar. De två vanligaste frågorna från respektive grupp är fritidsfrågor, följt av skol- och utbildningsfrågor. Förtroendevalda och tjänstemän vill i högre grad än unga diskutera alkohol- och drogpreventiva frågor, medan unga ger kulturfrågor högre prioritet än vuxna. Ungdoms- styrelsens kartläggning 1997 visar att ungdomsråden då prioriterade frågor om förändring av den lokala demokratin och kulturfrågor. kartläggning prioriterade ungdomar preventiva frågor kring alkohol och narkotika i lika hög grad som kulturfrågor (1999). Ungdomsråden är ofta knutna till en enskild nämnd, detta gäller ungefär hälften av ungdomsråden som är med i kartläggningen 1997 och 1998. Den vanligaste nämnden är fritidsnämnd eller motsvarande. En tredjedel av ungdomsråden ligger direkt under kommunstyrelsen. Resten ligger under annan instans vilket står för någon form av sektorsövergripande instans som arbetar med barn- och ungdomsrelaterade frågor. Dessa består av tjänstemän och för- troendevalda blandat alternativt enbart av tjänstemän. har man med fördel sett till att ungdomsrådet har direktkontakt med kommunstyrelsen. Detta har givit övriga nämnder och förvaltningar en tydlig signal att det gäller för alla att aktivt bidra till att på olika sätt skapa en kontakt med ungdoms- rådet och se till att ungdomsperspektivet finns med i frågor som berör unga. Möten med förtroendevalda sker ofta . Endast ett fåtal ungdomsråd träffar förtroendevalda så ofta som . Många ungdomsråd är tänkta att fungera som remissinstans, drygt hälften i kartläggningarna. fungerar i praktiken finns ingen studie av. Utvärderingar och inter- vjuer med unga tyder dock på att det är mycket svårt för ung- domarna att både sätta sig in i frågor, göra urval i vilka frågor de ska lägga ner arbete på, förstå språket, få tiden att räcka för att spegla ungdomsgruppen generellt i kommunen och att komma fram till något. Här behövs mycket stöd från vuxna, både från tjänstemän och förtroendevalda menar de utvärderare som studerat ungdomsråd. Ungdomsråden är ofta idégivare i olika frågor. Detta upplevs positivt från både förtroendevalda och ungdomar. Det råder dock en viss skeptisk hållning från ungdomarnas sida till vad som händer med deras idéer och åsikter – ungdomar får sällan någon åter- koppling från förtroendevalda i frågor de engagerat sig i. Endast ett fåtal ungdomar engagerar sig i någon större sam- hällsfråga. Det finns en föreställning om olika hinder, trots att de inte hade prövat hur långt de kan gå i sin strävan att påverka. Ungdomsråden ställer ofta lägre krav på inflytande än vad många vuxna förväntar sig och hoppas på. Om det beror på okunskap, ovana att någon lyssnar på dem eller allmänt dåligt engagemang går inte att utröna, men troligt är att samtliga dessa faktorer spelar in. De ungdomsråd som utvärderats –1995, och som finns med i kartläggningar 1997 och 1998, visar på en tät kontakt med tjänstemän. Dessa har ofta en central roll för ungdomarnas verksamhet. Ofta har ambitionen varit att ungdomarna själva helt ska stå för initiativ och för verksamheten. I de kommuner där ungdomsråden varit långlivade och fungerat bra visar det sig att ett kontinuerligt stöd från tjänstemän som har förmåga att inspirera och hitta former för hur man kan arbeta med vissa bestämda frågor har betydelse. Studier visar också att denna kontakt och erfarenhet av tjänstemän som lyssnat, förstått och möjliggjort ungdomarnas något odefinierbara tankar och åsikter har varit den viktigaste erfarenheten för många av ungdomarna. Mötet med förtroendevalda som lyssnar, förstår och tar ansvar för den relation som utvecklas mellan dem själva och ungdomarna ger samma erfarenheter och ger ungdomarna uttryck för att det är något mycket värdefullt. Erfarenheter och studier visar att ungdomsråd aldrig kunnat uppfylla alla krav och förväntningar. Det krävs flera verksamheter för att nå olika målgrupper av unga och möta deras behov av att engagera sig på olika sätt och inom olika områden. De kommuner som arbetar med att skapa en helhet kring unga har nödgats se den heterogenitet och den verklighet som ungdomar lever i tillsammans med den kommunala organisationens verklig- het. Där har olika verksamheter utvecklats när behoven och realiteterna tagits på allvar. Ambitioner att involvera skolan på olika vis har funnits, hitintills har detta emellertid inte fungerat. I stället är det fritidsledare, fältassistenter och andra särskilt utvalda förvaltningstjänstemän som har blivit den drivande kraften. Ungdomsråd har vid sidan av konkret verksamhet som Ung- domens hus och ungdomscaféer varit en del av många kommuners arbete för att öka ungdomars inflytande. Detta kan medföra att många ungdomar är engagerade i flera verksamheter . På vissa håll i landet är ungdomsrådets arbete kopplat till elevrådens verksamhet, till exempel kan rekrytering ske via dessa. Samman- taget resulterar detta i att flertalet aktiva är resursstarka föreningsaktiva ungdomar. Ungdomsråden har ofta arbetsformer som främjar gemenskap och samtal vilket förmodas attrahera flickor i högre grad än pojkar. Det finns både uttalade och outtalade förväntningar på vad ungdomssatsningar kan leda till. Ungdomsråden har ingen lång historia, vilket gör att det finns få studier om hur engagemanget i ungdomsråd präglar dem som varit med. Det finns inget som pekar på att unga som lämnat ungdomsråden kanaliserar sitt samhälls- intresse till ett politiskt parti. I stället beskrivs värdet av engag- emanget ofta på ett personligt plan. Många menar att den personliga utvecklingen lett till att de vågar prata inför folk. En annan mycket värdefull erfarenhet man fått genom sitt engagemang är att man lärt sig hur man kan påverka i kommunen. 6Ungdomsråd i fyra svenska kommuner – en studie Det huvudsakliga syftet med vår studie är att undersöka ung- domsrådens betydelse för den lokala demokratin. Utifrån kom- mittédirektiven har de övergripande frågeställningarna varit: Bidrar ungdomsråden till att öka ungdomars kunskap om den kommunala demokratin? Bidrar ungdomsråden till att öka ungdomars delaktighet i den kommunala demokratin? Bidrar ungdomsråden till att öka ungdomars inflytande i den kommunala demokratin? I en begränsad studie som denna har det inte varit möjligt att göra en totalundersökning av alla kommuner. Detta innebär att vi tvingats göra vissa avgränsningar. Utifrån vår tidigare kunskap om kommuner med ungdomsråd gör vi ett strategiskt urval av kommuner med en långvarig och bred satsning på unga och ungas inflytande men med olika lång erfarenhet av ungdomsråd. Den långa erfarenheten av arbete med ungdomar innebär att både positiva och negativa kunskaper har samlats. De är också utvalda kommuner som arbetar med olika typer av verksamhet där ung- domsråden bara är en del av satsningen på unga, vilket ger oss möjlighet att studera ungdomsråd placerade i ett större samman- hang. För att uppfylla dessa kriterier har vi valt de kommuner som har utsetts till årets ungdomskommuner sedan utmärkelsen inrättades 1996. Det är och som utser den kommun som får utmärkelsen. Syftet med utmärkelsen är: att lyfta fram goda exempel på verksamheter där ungdomar ges ett reellt inflytande och där deras kreativitet och resurser tas till vara. Kommunerna är , , och . Urvalet gör att våra möjligheter att generalisera till andra kommuner begränsas. Vi har valt att genomföra studien i form av en intervjustudie som i viss mån kompletteras med studier av mål- och styrdokument i de olika kommunerna. Genom mål- och styrdokumenten får vi en bild av hur det bör se ut, men genom intervjuer får vi kunskap om hur det verkligen ser ut och framför allt hur det upplevs av olika aktörer. I varje kommun har vi valt att intervjua personer från tre grupper som vi ser som viktiga aktörer: politiker, tjänstemän och ungdomar. Genom att välja personer ur alla tre grupperna kan vi skapa en bild som blir mer nyanserad och sann. De som intervjuas är politiker på ledande positioner och i förekommande fall politiker med speciellt ansvar för ungas inflytande. Tjänstemännen vi intervjuar arbetar uttalat med ungdomar och deras inflytande. Ur den sista aktörsgruppen väljer vi att intervjua ungdomar som är medlemmar i ungdomsråden. Intervjuerna har strukturerats efter en frågemall som för de tre grupperna haft en gemensam grund men med vissa specifika frågor för varje aktörsgrupp. Intervjuerna har så långt det varit möjligt genomförts på plats, i vissa fall har de gjorts per telefon. Samtliga intervjuer har bandats i sin helhet. Materialet har sedan avlyssnats och strukturerats. De redan nämnda huvudfrågorna i direktiven har brutits ned i ett antal mer konkreta frågeområden, och det är nedanstående tolv underliggande frågeområden vi har fokuserat i intervjuerna. Utifrån dessa fastställda frågeområden har respondenterna givits utrymme till reflexioner. 1.Vad är syftet med att inrätta ett ungdomsråd? 2.Vilken verksamhet ägnar sig ungdomsråden åt? 3.Vem är det som tar initiativet till ungdomsråd? 4.Hur fattar man beslut inom ungdomsrådet? 5.Vilka ungdomar är det som deltar? 6.Är ungdomsråden i praktiken en kompisklubb för dem som känner varandra eller är de öppna för alla ungdomar, med eller utan föreningsmedlemskap? 7.Vilket inflytande har ungdomsråden? 8.Vilken roll har ungdomsråden i den kommunala besluts- processens fem steg: initiativ – beredning – beslut – imple- mentering – utvärdering? 9.Hur sker kontakten mellan kommunen och ungdomsrådet? 10.Vilket samband finns mellan ungdomsråden och andra insti- tutioner, till exempel skolan, annat föreningsliv, politiska ungdomsförbund, gårdsråd? 11.Hur länge är man aktiv i ungdomsrådet? 12.Hur kan vuxna som har kontakt med ungdomsrådet kom- binera ett såväl fostrande som respektfullt förhållningssätt? Innan resultaten från vår intervjustudie redovisas beskriver vi kortfattat ungdomssatsningarna i studiens kommuner i kapitlet Kommunpresentationer. Delresultatet att ett ungdomsråd numera vilar bildar ett separat kapitel, som försvann. Resultaten struktureras efter frågeområdena och redovisas systematiskt. Redovisningen av resultatet sker i form av exemplifierande citat. Genom att vi använder citat blir vår presentation tydligare och mer levande. med en analys där vi sammanfattar de huvudsakliga resultaten och diskuterar ungdomsrådens förutsättningar i den lokala demokratin. Nedan följer en kortfattad beskrivning av de studerade kom- munerna och deras arbete inom området ungdomar och inflytande. Här presenteras ett antal hållpunkter med viktiga årtal i arbete med ungdomar. Inför utformandet av ett ungdomspolitiskt handlings- program undersöker man både ungas och vuxnas syn på kommunen. Det anställs en projektperson som ska arbeta med det praktiska arbetet med handlingsprogrammet. Det bildas även en politiskt sammansatt ledningsgrupp och en arbetsgrupp med förvaltningschefer och nämndordföranden. Unga och vuxna bildar referensgrupper för att kom- mentera nämndernas förslag till mål för det ungdoms- politiska handlingsprogrammet. Det ungdomspolitiska handlingsprogrammet antas i kommunfullmäktige. En ungdomskonsulent anställs och ett öppnas. 1992–1993. (nuvarande Ungdomsstyrel- sen) startar demokratiprojekt för ökat ungdomsinflytande och blir en av 13 kommuner som deltar i projektet. Den första hålls. Detta har sedan blivit ett återkommande arrangemang. deltar i arbetet med att ta fram en ny skol- och barnomsorgsplan. Ungdom mot rasism. En temadag för alla gymnasie- elever med olika föreläsare och grupparbeten. Ungdom mot droger. Ett projekt för att fördröja alkoholdebuten bland ungdomar startar utses till Årets ungdomskommun av och första gången utmärkelsen delas ut. , Stacken, startar. Kampanjvecka anordnas av ungdomsrådet för alla elever på högstadiet och gymnasiet. Föreläsningar, work- shops, grupparbeten, studiebesök, teater och skoldebatt med politiker. Ungdomsting ordnas i kommunen för att förbereda ett möte med ungdomsminister i . Frågor som tas upp är bland annat: ungdomars inflytande och framtidstro. Arbetet med att revidera det ungdomspolitiska hand- lingsprogrammet påbörjas. Arbetet med påbörjas med utbild- ning av lärare och politiker. påbörjade man en diskussion om ungdomars villkor i . Den negativa befolkningsutveck- lingen gjorde att man såg ett behov av en mer samlad syn på ungas villkor. Det var framför allt ungdomar och barnfamiljer som flyttade. Man upplevde också att kriminalitet, vandalisering och alkoholkonsumtion var hög bland unga människor. För att markera att ungdomsfrågorna är något som rör hela kommunens framtid beslutade man att ett ungdomspolitiskt handlingsprogram skulle upprättas. Programmet togs fram genom samarbete mellan politiker och tjänstemän i de kommunala nämnd- erna och ungdomar i . Ungdomarna kom tidigt in i arbetet och var sedan med under hela processen. I handlingsprogrammets övergripande mål lyfter man fram demokrati och inflytandefrågan: Ungdomar ska genom att erhålla ökat inflytande, delaktighet och ansvar inom olika sektorer i samhället formas till aktiva, kreativa, kritiskt tänkande individer som trivs att leva och bo i kommun.