sou · GPB3109 · 2002-01-01 00:00:00 — Den diskussion som förs handlar till stor del om frågan om utländska förvärv av svenska företag, förvärv som p.g.a. den låga kronkursen kan ske till låga priser. Här hävdar en del att dessa förvärv är till skada för eftersom verksamheter styckas upp och värden och kontroll lämnar landet. Ökad konkurrens om utländska investeringar Sådana exempel kan säkert hittas men generellt menar utredningen att ett land som , med en öppen ekonomi, måste eftersträva flöden av såväl in- som utgående investeringar i form av kapital, idéer och kompetens. Detta flöde är en viktig förutsättning för att olika industriella system skall kunna innehålla dynamik, konkurrens och utvecklingskraft. Det är därför angeläget att inve- steringsfrämjandet utnyttjas som ett medel i näringspolitiken. Behovet av investeringsfrämjande har ökat eftersom utländska investeringar blivit en viktigare del av ekonomin, Därtill kommer den tilltagande konkurrensen mellan länder och regioner, en konkurrens som tar sig olika uttryck. Det statliga investeringsfrämjandet måste i första hand inriktas på att attrahera investeringar till som medför ett tillskott av kompetens och resurser i form av kapital, idéer och kvalificerad arbetskraft. Investeringsfrämjandet har haft en tydlig fokusering på materiella investeringar. ISA:s arbete har handlat om att förmå ut- ländska intressen att föra över resurser till i första hand i form av kapital. Utredningen anser det väsentligt att ge invester- ingsbegreppet en tydlig kvalitativ innebörd. Det finns skäl att se resursöverföringar till som ett begrepp som innehåller kapital, idéer, innovationer och kompetent arbetskraft i form av t.ex. studenter, forskare och experter. Med detta synsätt inbegrips flera politikområden i investeringsfrämjandet, migrations-, forsk- nings-, närings-, handels-, innovationspolitik m.m. Detta synsätt får som konsekvens att investeringsklimatet i måste vara bra både för företag och individer. Det är viktigt att analysera de organisatoriska konsekvenserna av detta synsätt. Regeringen bör se över rollfördelning, uppgifter och samordningsmöjligheterna hos inblandade myndigheter så att ett sammantaget effektivt arbete för att få kvalificerade resurser till kan erhållas. Utredningen menar att det måste finnas en samlad strategi för hur kvalitativ resursöverföring i termer av investeringsfrämjande skall ske till . Staten har i normalfallet ingen anledning att vidta medvetna åtgärder för att underlätta utförsäljning av svenska verksamheter. Det är av stor vikt att den investeringsfrämjande verksamheten analyserar vilka förutsättningar och behov som föreligger inom de olika industriella systemen i . Utredningens uppfattning är att den självklara prioriteringen bör vara att bedriva en främjande- verksamhet som i första hand attraherar verksamhet med hög kompetens och högt förädlingsvärde. Ökad konkurrens om utländska investeringar Utredningen anser mot bakgrund av det begränsade underlag som finns om effekter av utländska investeringar att det finns be- hov av att utreda långsiktiga effekter av olika etableringsformer så- som förvärv och nyetableringar samt hur de påverkar tillväxt och sysselsättning i . ITPS är en lämplig myndighet för ett så- dant uppdrag. 5 Propositioner och utvärderingar Regeringens åtgärder rörande utländska investeringar i gick länge ut på att förhindra och kontrollera sådana investeringar. Detta skedde med stöd av jordförvärvslagen och utlän- ningsförbehåll i aktiebolagsordningar som redskap. skärptes lagstiftningen så att regeringen kunde avslå en ansökan om att ta bort den s.k. utlänningsklausul som av de svenska aktiebolagen då hade. En attitydförändring kom då man inom började diskutera möjligheterna att sprida information om som europeiskt alternativ för etablering. kom broschyren Invest in som gavs ut igen i reviderad upplaga 1988. 5.2Proposition om investeringsfrämjande före Regeringen lanserade i proposition 1989/90:88 ett treårigt program för aktiva investeringsfrämjande åtgärder i främst . Däri sades bl.a. att den svenska lagstiftningen om kontroll av utländska före- tagsförvärv borde anpassas till den internationella utvecklingen och göras förenlig med de internationella överenskommelserna på om- rådet. Utformningen borde dock vänta, sades det, tills utfallet av stundande EES-förhandlingar kunde överblickas (EES=Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet). De investeringsfrämjande aktiviteterna bedrevs av myndigheten för Sverigebilden under projektnamnet Invest in . Tonvikten låg på verksamhet i genom ett eget kontor. Viss verksamhet bedrevs också i , och i samarbete med de svenska beskickningarna. slopades restriktionerna för utländska förvärv av svenska företag Ökad konkurrens om utländska investeringar SOU 2001:109 och svenska aktier samt upphörde utlänningsförbehåll i bolagsordningar att gälla. skapades genom det förslag som regeringen framlade i budget- propositionen 1994/95:100. Förslaget lades fram sedan Styrelsen för Sverigebilden låtit genomföra en utredning om statens inve- steringsfrämjande. I propositionen framhölls att utländska investeringar, särskilt nyetableringar, kunde vitalisera svenskt näringsliv och leda till ökad tillväxt genom inflöde av kapital, teknikkompetens, FOU- investeringar samt nytt industriellt och kommersiellt tänkande. Med hänvisning till andra länder föreslogs att en självständig organisation skulle bildas och att denna skulle utveckla ett nära samarbete med aktörer i och utomlands, däribland , , handelskamrarna samt regionala och kom- munala organ. Betydelsen av kontakter med fackliga organisa- tioner, näringslivsorganisationer och svenska multinationella företag underströks särskilt. Myndigheten föreslogs bli en delegation som skulle ledas av en chef och i övrigt bestå av ca fem medarbetare. Delegationen borde ha viss egen eller hyrd representation utomlands. Målet för verk- samheten skulle vara att verka för att utländska företag i olika for- mer investerar i eller samverkar med svenska företag. Vidare sades att verksamheten borde vara målgruppsinriktad på länder, branscher och företag. Delegationen borde etablera sig som en central kontaktpunkt för investeringsfrämjande genom att verka som en s.k. one-stop investment agency, vilken fungerar som lots för utländska företag samt regionala och lokala aktörer. Två huvuduppgifter angavs i propositionen. Den första var att presentera och marknadsföra som investeringsland i ett be- gränsat antal länder genom riktade insatser i form av seminarier, nyhetsbrev och generell information om investeringsförutsättning- arna, inkl. det regionalpolitiska stödet. Marknadsföringen och in- formationsframställningen borde när så anses lämpligt samordnas med olika aktörer, t.ex. regionala och kommunala organ, bransch- organisationer och andra näringslivsorganisationer, bl.a. för att uppnå både större effektivitet i bearbetningen av olika grupper av utländska investerare och en fördelning av kostnaderna. Ökad konkurrens om utländska investeringar Den andra uppgiften var att lämna upplysningar, följa upp och vägleda vid förfrågningar från utländska företag. Vid intressanta och konkreta investeringsprojekt skulle delegationen fungera som katalysator och mäklare genom att i samarbete med olika regionala nätverk bl.a. föra samman specifika utländska företag med svenska företag eller branschorganisationer (för diskussioner och förhand- lingar). Regeringen bedömde att inrättandet av en särskild organisation för investeringsfrämjandet med ovannämnda inriktning skulle ge investeringsfrämjandet en klarare profilering och leda till bättre kompetens i verksamheten än dittills. Regeringen föreslog att skulle godkänna vad reger- ingen förordat om inriktningen för att främja utländska invester- ingar m.m., och bemyndiga regeringen att inrätta en delegation för investeringsfrämjande per . För det första budgetåret som var föreslogs ett anslag på 97,5 mnkr. godkände förslaget med undantag för att anslaget minskades till för det förlängda budgetåret varpå bildades . Propositionstexten återfinns i sin helhet i bilaga 2. Här kan först den rapport nämnas som en särskild utredningsman på uppdrag av regeringen lämnade , dvs. I rapporten lämnades förslag på verksamhetens inriktning och organisationen. Vad gällde verksamheten föreslogs att den skulle vara fokuserad och koncentrerad på länder, branscher och företag, projektorienterad, kund- och säljorienterad, inriktad på konkreta resultat samt resurssnål, dvs. ta vara på existerande nät- verk och kompetenser. Verksamheten borde ta sin utgångspunkt i teknologi- och utvecklingsblock där hade en internationellt ledande ställning. Uppgifterna skulle främst vara att informera, ini- tiera, driva och följa upp projekt samt agera rådgivare. Rapportens förslag blev till stor del vägledande för verksamhetens inriktning. presenterades en utvärdering av ISA:s verksamhet (SOU 1997:191). Den avsåg ISA:s strategiska inriktning. I utredningen konstaterades att organisationen etablerat en informa- tions- och utredningsverksamhet av hög klass. Vidare antydde de första förfrågningarna och projekten att verksamheten på längre Ökad konkurrens om utländska investeringar sikt skulle komma att avkasta en rad främst mindre och kompe- tensinriktade direktinvesteringar. Det framhölls att myndigheten för att påvisa resultat skulle tvingas flytta tyngdpunkten från in- formation till projekt- och säljarbete. Den svåraste utmaningen låg, enligt utredaren, i samspelet med de lokala och regionala myndig- heter och organisationer som tidigt i processen måste ta ett huvud- ansvar om förfrågningar och projekt skall resultera i färdiga inve- steringar. Ytterligare en utvärdering genomfördes med inriktning på ISA:s roll som central kunskapsorganisation för inve- steringsfrämjandet. I främst kvalitativa termer utvärderades samar- betet med regionala och lokala aktörer, marknadsföringen av sär- skilda branscher/kluster, hanteringen av projekt, etableringen av en s.k. one-stop-shop, utrednings- och informationsverksamheten samt arbetssättet att i stor utsträckning anlita utomstående exper- ter och konsulter. Utredaren menade att en jämförelse mellan och motsvarande organisationer i andra länder skulle ha ingått i uppdraget. Utredaren ansåg den årliga rapporten över Klimatet för utländska investeringar i samt arbetet i värdefulla och konstaterade att flertalet investe- rare gav ett mycket gott betyg till ISA:s informationsmaterial. Utredaren bedömde att utväxlingen av varje investerad krona i ISA:s verksamhet var stor. På uppdrag av genomförde en konsult en studie om utveckling och trender vad gäller utländska investeringar samt en jämförelse mellan och motsvarande organ i , , , , , den tyska del- staten samt . En jämförelse av mot- tagna utländska direktinvesteringar –1999 visade att var det fjärde största mottagarlandet efter , och . Studien konstate- rade att med begränsade resurser lyckats hävda sig väl i kon- kurrensen. En svaghet var de små resurserna som begränsade insat- serna och utlandsnärvaron. Vidare borde inrikta sig mer på att följa upp genomförda etableringar. 6ISA beskrivning av organisation, verksamhet, resultat in bildades och kom igång med sin operativa verksamhet . Det officiella namnet är Delegationen för utländska inve- steringar i , . är en myndighet under UD men in- ledde sin verksamhet med som huvudman. Huvuduppgiften är att attrahera utländska investeringar till och att på olika sätt bistå utländska investerare. tillhandahåller sina tjänster kostnadsfritt. leds av en generaldirektör och en styrelse som båda utses av regeringen. bedriver verksamhet både i och utomlands. har 40 anställda varav 30 i . Principen är att arbeta med en mindre fast organisation som efter behov kompletteras med utomstående specialister och uppdragstagare inom olika om- råden och för olika perioder. Årets omsättning väntas ligga på ca . Verksamheten finansieras med anslagsmedel till ca hälften och till hälften med bidrag från partners i projekten och andra bidrag för särskilda ändamål. Den bedrivs till stor del i projektform. Kännetecknande för verksamheten är geografisk och branschmässig fokusering samt samverkan med andra aktörer. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat ISA:s nuvarande organisation, som trädde i kraft , framgår av organisationsschemat nedan. Organisationen är under styrelsen och generaldirektören () uppdelad i fem fokusområden som vardera leds av en chef. Dessa är Marknadskommunikation, , IT och elektronik, Bio- vetenskap samt Industri och tjänster. var organisationen uppbyggd efter funktioner. Syftet med omorgani- sationen var enligt att uppnå mer av kritisk massa, bättre lagarbete, större flexibilitet, stärkt regional samverkan och bättre integrerade utlandskontor. Vissa funktioner -marknadskommunikation, utredning och analys, regional sam- verkan och utbildning och investerarservice- är liksom internatio- nell samordning gemensamma resurser men organisatoriskt inplacerade i något av fokusområdena. För varje funktion finns en huvudman. Organisationen beskrivs nedan. har ingen egen personal utanför . Det regio- nala/lokala investeringsfrämjandet sker i stället genom de regionala ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat organ som finns eller skapas för att attrahera utländska investering- ar. Sådana organ finns i de flesta regioner men saknas i några vilket framgår av nedanstående karta. finns regionala befattningshavare som investeringsfrämjare i två regioner (och ). Dessa finansieras av regionen och vardera. De arbetar med ISA:s visitkort med angivande av Member of Invest in . I tillträder en investeringsfrämjare . Ytterligare några regionala investeringsfrämjare är under rekrytering. ISA:s andel av kostnaderna för dessa kommer liksom för de ovannämnda båda att finansieras av extra regionalpolitiska medel som regeringen beviljat för detta ändamål. Norrlandsfonden (/) Business IGA, Invest in , som delvis förändrades , består f.n. av tre egna kontor (, och ) och ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat sju s.k. representationskontor (för samt , , , , och ). De fem fokusområdena inkl. dessas funktioner och projekt framgår av nedanstående uppställning och beskrivs i det följande. Några av projekten som omnämns nedan beskrivs kortfattat i bilaga 10. 2001 (mnkr) Källa: , ( ) avser projekt under igångsättning ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Uppgiften är att marknadsföra som attraktivt investerings- land. Verksamheten indelas i tre områden: marknadskommunikation, utredning och analys samt internationell samordning. Marknadskommunikation har dels funktionsansvar för ISA:s marknadskommunikation och information, dels produktionsansvar för särskilda informationsaktiviteter och – produkter. Arbetet omfattar både extern och intern information. Det externa innefattar produktion av ekonomisk information i elektronisk och tryckt form, mediebearbetning och övergripande opinionsbildning i och utlandet samt uppföljning av effekterna av informationsarbetet. Vidare medverkar funktionen i det strategiska arbetet för ett övergripande Sverigefrämjande samt samordnar den externa informationen med regionala partners. Den interna informationen omfattar bl.a. arbete med ISA:s intranät och intern- seminarier. Chefen för fokusområdet är huvudman för funktionen Marknadskommunikation. Handläggarna har var och en ett kontaktmannaskap gentemot övriga fokusområden. Utredning och analys utarbetar analyser som belyser konkurrenskraft som investeringsland. Delområdet bidrar också med underlag till övriga fyra fokusområden. Arbetet består i att bevaka och analysera utvecklingen av direktinvesteringar till och från , analysera konkurrenskraft ur ett investeringsrelaterat perspektiv och kartlägga faktorer som hämmar utländska investeringar. Vidare ingår att följa forskning inom relevanta områden och svara för den årliga rapporten till regeringen, Klimatet för utländska investeringar i . Rapporten redovisar förhållanden som påverkar möjligheter att attrahera utländska investeringar. För funktionen finns en huvudman som också är sekreterare i . Internationell samordning ansvarar för samordning av verksam- heten vid samt sam- arbetet med utlandsmyndigheter och övriga utländska partners. Funktionen deltar även i utveckling och underhåll av ISA:s intranät. Den leds av en huvudman, en tjänst som är nyinrättad och under rekrytering. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Uppgiften är att marknadsföra och bistå etableringar med fokus på som säte (hub) för verksamhet inom . Verksamheten omfattar bl.a. områdena call centers, shared service centers, e-handel, regionala huvudkontor, logistik, webb hosting och postorder/distanshandel. Men den skall även inom andra områden betjäna företag som etablerar sig för att marknadsföra sig i . Fokusområdet sammanfaller i huvudsak med projektet . Uppgiften är att marknadsföra och bistå etableringar inom området IT och elektronik. Verksamheten omfattar två områden: IT/telekommunikation och elektronik. IT/telekommunikation svarar för IT och telekommunikation. Arbetet innefattar att initiera och organisera projekt och svara för löpande information vad gäller utvecklingen inom området. Här hanteras projektet , som startade . Det syftar till att marknadsföra ledande roll som IT-nation och verka för en god kompetensförsörjning inom detta område. Elektronik består f.n. av programmet Socware (system on chips- system på kisel). Socware är ett av initierat större program som omfattar olika delar där flera olika aktörer i är aktiva. har ansvar för två delområden, ledningen av programmet och den internationella marknadsföringen. Uppgiften är att marknadsföra och bistå etableringar som rör läkemedel, medicinsk teknik, bioteknik och andra näraliggande områden. Inom fokusområdet finns projektet som drivits och som avslutas . Förutsätt- ningarna för ett nytt projekt inom området neurovetenskap med arbetsnamnet Swedish Brain undersöks f.n. En rapport om detta offentliggjordes . ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Uppgiften är att hantera projekt utanför övriga fokusområden, handlägga förfrågningar utanför dessa samt arbeta med regional samverkan och utveckling. Verksamheten indelas i tre områden: projektverksamhet, investerarservice samt regional samverkan och utbildning. Projektverksamheten omfattar f.n. projekten (som överlämnades till att driva vidare med bl.a. som partner), Food (under avslutande), Exploration (har avslutats ), , Excellence (som inletts) samt Property Cluster (som startats ). Investerarservice är en gemensam funktion för samtliga fokus- områden. Den besvarar förfrågningar från potentiella investerare, vid behov i samarbete med övriga fokusområden/projekt. Funk- tionen skall utveckla ett nätverk med relevanta offentliga och kommersiella aktörer. Den skall också i samarbete med vissa andra aktörer underhålla en one stop shop som kan tillhandahålla all den information som en investerare behöver inför ett etablerings- beslut. För funktionen finns en huvudman. Handläggarna har var och en förstahandsansvar för ett fokusområde. Regional samverkan och utbildning svarar för utveckling av och samverkan med regionerna i investeringsfrågor. Detta innebär bl.a. att genom seminarier och rådgivning öka regionernas och kommunernas kunskap om de utländska investeringarnas betydelse och hur man bör arbeta med dessa frågor. Vidare deltar man för ISA:s del i arbetet med regionala tillväxtavtal. Projektet investeringssamverkan, som gäller kompetensutveckling, hanteras här. För funktionen finns en huvudman. 6.3.6Allmänt om och gemensamt för fokusområdena I förekommande fall skall varje fokusområde ledas av en styrgrupp som består av en ordförande, en vice ordförande och ett lämpligt antal ledamöter. F.n. finns endast en styrgrupp för . Styrgruppen skall besluta i frågor om strategi, verksamhetsplan, budget, uppföljning och andra principiella och övergripande frågor. Styrgrupper finns också för respektive projekt. Fyra av de fem fokusområdena hanterar som framgått ovan projekt och engagerar ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat i dessa utöver den anställda personalen hel- eller deltidsengagerade specialister. Utöver fokusområdena finns en enhet för administration och IT- stöd. Den svarar för administrativt stöd vad gäller personal, ekonomi och kontorsservice (regler, rutiner och rådgivning inom relevanta områden) och har det övergripande ansvaret för planering och rapportering. Enheten svarar vidare för den totala IT-miljön. Detta innefattar internt IT-stöd i form av teknisk infrastruktur och system för samtliga interna ISA-applikationer samt utveckling och underhåll av ISA:s intranät/extranät och verksamhetsapplikationer (databaser och bibliotek). Chefen för enheten är ställföreträdande generaldirektör (stf GD). Vid finns ett ekonomiskt råd och en utvärderingskommitté (kallas normalt audit committee) som valt att knyta till sig. Det är rådgivande. Det består av sex personer, de flesta forskare varav en från utlandet, med särskild kompetens vad gäller internationella investeringar. Rådet har till uppgift att hålla informerat om ekonomiska omvärldsförändringar som påverkar förutsättningar att dra till sig investeringar. Rådet har 1997, 1998, 1999 och 2001 publicerat en rapport som tagit upp frågor med anknytning till utländska investeringar i . Rådet, vars sammansättning framgår av bilaga 5, sammanträder ca . (audit committee) inrättades 1999. Den består av tre personer (en styrelseledamot, en från ekono- och generaldirektören). Kommittén har till uppgift att granska och värdera de etableringar som medverkat i och som redovisas i ISA:s årsredovisning och andra rapporter. Kommitténs sammansättning framgår av bilaga 5. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat fick en ny organisation. Med hänsyn till att den nya organisationen funnits , har utredningen inte bedömt det ändamålsenligt att närmare bedöma dess funktionalitet. Utredningen föreslår att när den nya organisationen varit i funktion redovisar erfarenheterna av denna. Styrelsen bör engageras i en sådan bedömning. är värdefullt genom den koppling som därigenom etablerats med den ekonomiska forskningen. 6.4ISA:s utlandsorganisation och utlandsverksamhet skall enligt sin instruktion bedriva verksamhet på utlands- marknaderna genom bl.a. egen representation på de viktigaste marknaderna. Vilka dessa är har dock inte angetts varför avgör detta. har i sin ursprungliga prioritering beaktat flera faktorer: investeringsflödets storlek, kompetensnivån i ett land, intresse att hämta hem idéer och kapital, sannolikheten för att det finns intresse och möjligheter bland landets företag att investera i samt kunskaperna om . Förutsättningen för en representation är att det finns en handel mellan och respektive land och att det finns en investeringspotential som kan utvecklas. har dessa faktorer kompletterats med uppnådda resultat på de marknader där varit närvarande. I de länder som bedöms allra viktigast har egna kontor och i andra prioriterade länder representationskontor. Antalet prioriterade länder har pendlat mellan åtta och tolv, f.n. är det nio. framhåller följande faktorer som viktiga vid val av lämplig samarbetspartner. Denne skall ha en naturlig roll i flödet av investeringar till , ha eget intresse att investeringarna blir av, vara självgående, ha en senior position i sin organisation, känna personligt engagemang samt ha ett stort kontaktnät. har f.n. tre egna utlandskontor och sju representations- kontor som beskrivs nedan. Verksamheten utomlands bedrivs främst i de länder där har kontor. genomför dock emellanåt aktiviteter också i andra länder, bl.a. inom sina projekt och i samarbete med ambassader och andra aktörer. I många länder ingår utlandsmyndigheterna i . ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Källa: *Uppgraderats till eget kontor 2001 Uppställningen visar att egna kontor funnits i och sedan inledde verksamheten medan