sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I en sådan miljö tystnar eller tystas många kvinnor efter hand. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Språket kan hålla kvinnor utanför. Datavärldens miljö inrymmer ofta ett språk och en öppen sexism, som för många kvinnor upplevs som både motbjudande och påfrestande. Nedvärdering kan hålla kvinnor borta från teknik- utbildningen. Det är pojkars sätt att närma sig tekni- ken som får genomslag i undervisningen, ickors sätt snarare förlöjligas. konstaterade att ickors teknikval i skolan inträffar med den tidpunkt i livet när ickor mognar och blir unga kvinnor. Från skolan och av sam- hället förväntar man sig då att ickorna – just – av lust och inspiration skall välja en utbild- ning som till hela sin karaktär, form och språk för- medlar att detta är för män, detta är ingen plats för kvinnor. Nedan anges de förslag som framförde till regeringen i delbetänkande SOU 2000:58. 86Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utveckla statistik i frågor som rör IT utifrån ett jäm- ställdhetsperspektiv. Om mål och resultatstyrning av jämställdhet och IT Regeringen bör ställa krav på samtliga myndigheter att i sin årsredovisning dokumentera och redovisa konsekvenser för jämställdheten till följd av en ökad IT-användning. Redovisningen ska beskriva effekterna såväl inom myndigheten som inom det samhälls- område som myndigheten verkar i. Utifrån detta kan regeringen sedan göra analyser och föreslå åtgärder. Om jämställdhet och IT i biståndsarbetet Regeringen bör ta initiativ till att IT-frågan kopplas ihop med frågan om jämställdhet i biståndspolitiken och att IT-frågan även hanteras ur ett jämställdhets- perspektiv i biståndsarbetet. Om jämställdhet och IT i Europeiska Unionen Regeringen bör inför alla ministerkonferenser under ordförandeskapet ge utrymme för att lyfta in IT- utvecklingen och dess koppling till frågan om jäm- ställdhet. Båda dessa frågor berör alla samhällssektorer. Det är viktigt att arbetet med att utveckla IT-områ- det sker från ett jämställdhetsperspektiv. Om att avskaffa dagens informella de facto kvotering av män till företagens bolagsstyrelser Regeringen bör initiera en översyn av lag- stiftningen i syfte att öka kvinnors deltagande i före- tagens bolagsstyrelser. Om förändrad pedagogik i utbildningen Pedagogiken på alla nivåer, från grundskola till uni- versitet och högskola, bör förändras så att den gene- rellt bygger på ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av läromedel utifrån ett genusperspektiv. Moment av genus- och teknikrelaterade frågor bör ingå i all lärarutbildning och i IT-inriktad och annan teknisk utbildning. Regeringen bör i examensmålen för alla lärar- utbildningar föreskriva att dessa skall utgå från och främja ett jämställdhetsperspektiv. , främst Rådet för högskoleutbild- ning, bör ges i uppdrag att främja genus- och teknik- perspektiven i lärarutbildningen. bör ges i uppdrag att främja genus- och teknikperspektivet i lärarnas fortbildning. Om forskningsråden och den nya forskningsmyndigheten föreslår att regeringen vid kommitténs redovis- ning särskilt uppmärksammar hur regeringens krav på jämn könsfördelning beaktats. föreslår att regeringen i sina styrdokument, instruktioner och direktiv, tydligt markerar beaktan- det av jämställdhetsaspekter inom respektive forsk- ningsområde samt att regeringen kräver uppföljning av detsamma. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Kvinnors och mäns användning av IT I rapporten om informations- och kommunikations- teknik i redovisar nikationsanalys bl.a. statistik över användningen av informations- och kommunikationsteknik. I rapporten redo- visas även statistik över kvinnors och mäns användning av Internet. Av statistiken framgår att kvinnor använder sig av Internet i mindre utsträckning än män. Statistiken visar också att kvinnors användning ökar och att ökningen accelererar (se gur 1). Även mäns användning av Internet ökar varför skillnaderna kvarstår och ibland ökar. De största skillnaderna följer dock klassiska gränser som att höginkomsttagare använder Internet mer än låginkomsttagare, storstadsboende mer än landsbygdsboende och unga mer än äldre. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Det är på arbetet eller i skolan som Internet är mest använt och var än det må ske så använder män Internet oftare och än kvinnor (se figur 2). Detta gäller även de yngre åldrarna (se gur 3). Ju mer avancerad användning, som t.ex. diskussions- grupper, så använder män Internet mycket mer än kvinnor. Figur 4 visar användningen av Internet för bankärenden. Både kvinnor och män ökar sin använd- ning men mäns användning ökar kraftigare varför det uppstått en än större skillnad. Vare sig det gäller bank- ärenden, resebokningar, inköp av böcker och skivor eller beställning av matvaror så är det betydligt er män än kvinnor som utnyttjar dessa tjänster. Det nns dock ett undantag. I utbildningar så är det er kvinnor än män som använder Internet vid infor- mationssökning (se gur 5). Detta visar också att utbildning har betydelse när det gäller att minska skill- nader mellan kvinnors och mäns användning av IT. Av Jämits direktiv framgår att rådet ska belysa rätt- vis tillgänglighet inom transport- och IT-området. Begreppet tillgänglighet kopplas vanligtvis till fysisk tillgänglighet. Enligt hör tillgänglighet också samman med kunskap. IT-utbildning för kvinnor har en mycket stor betydelse för att ett jämställt IT- samhälle ska bli möjligt. Användningen av Internet, fördelat på män och Hur ofta används Internet, fördelat på Hur ofta används Internet, fördelat på kvinnor, andel av befolkningen perioden –2000 kvinnor och män, maj och kvinnor och män, maj och Andel av befolkningen % 4–/v 1–/v 4–/v 1–/v kvinnor maj -99 män maj -99 kvinnor maj -00 män maj -00 kvinnor nov -99 män nov -99 kvinnor nov -00 män nov -00 Fakta om informations- och kommunikationsteknik Källa: MMXI Nordic (2000). Källa: MMXI Nordic (2000). i (tabell 4.13) i (tabell 4:18) i (tabell 4:18) Användning av Internet för bankärenden, andelen av befolkningen, perioden –2000 Tid för användning av Internet i hemmet och skola/arbete, en genomsnittlig dag 1999 Män 9–79 år Kvinnor 9–79 år Män 18–79 år Kvinnor 18–79 år Pojkar 9–17 år Flickor 9–17 år Källa: Nordicom (2000a). Fakta om informations- och Källa: FSI. Fakta om informations- och kommunikationsteknik i (tabell 4:19) kommunikationsteknik i (tabell 4:25) Informationssökning av befolkningen, fördelat på kön och ålder, B = Via arbetet C = Via utbildningen Källa: Stadskontoret (2000). Fakta om informations- och kommunikationsteknik i (tabell 4:22) J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Trots att IT-tekniken är ett arbets- och kommunikationsredskap för hela samhället, är kvin- nors deltagande och representation i teknikutvecklingen fortfarande låg. Den så påtagligt könsuppdelade arbetsmarknaden inom IT ger anledning att ställa många viktiga frågor på sin spets. En av dessa gäller utbildningsväsendet, både det reguljära och även arbetsmarknadens alla utbildningar. Analys av IT-basutbildning i har på uppdrag av , genomfört en studie av en av arbetsmarknadens IT-utbildningar ur ett kognitivt* och genusrelaterat Studien belyser hur en grupp kvinnliga deltagare uppfattar IT-utbildningens formella och informella krav. Föreliggande avsnitt är en komprimerad version av Gagliardos rapport av en arbetsmarknads IT-basutbildning ur kognitions och genusperspektiv – En förstudie4. *Kognitionsbegreppet står ursprungligen för att inhämta kunskap. Kognitiva funktioner i vårt intellekt är t.ex. perception, inlärning, minne, begreppsbildning, problemlösning och språk. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T utgör kognitiv psykologi en egen inriktning inom psykologin, där modeller om bl.a. informationspro- cesser rönt framgång i beskrivning och förklaring av olika fenomen i samband med tänkande. pekar i sin delrapport och IT på att borttagande av formella hinder är strategier för att åstadkomma ett jämställt samhälle men den fråga som även bör ställas är om det också nns informella hinder – vilka i verkligheten kanske utgör de största hindren – för att kvinnor ska kunna nna sin plats inom området. Antal deltagare i snitt i IT utbildning, – 2000 Fördelat på IT inriktning och kön Under AMSYK 213 ingår Målsättning om jämställdhet inom AMS Arbetsmarknadsutbildningarna ska medverka till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Jämställd- hetsmålet är att bryta upp könsgränser i utbildnings- och yrkesval. I AMS effektmål står inskrivet att Arbetsmarknadsmyndigheterna skall arbeta utifrån ett jämställdhetsperspektiv vilket torde innebära att 90all verksamhet inom AMS också ska medverka till att brytadenkönsuppdeladearbetsmarknaden5.Trotsdetta kan vi se en traditionell könsmässig fördelningen mellan olika yrken avspegla sig i fördelningen av kvinnor och män på kurser med olika yrkesinriktning. IT-utbildningar på nationell nivå På Jämits uppdrag kontaktades AMS ledning och pro- gramenhet för att ge inblick i AMS statistik över hur kvinnors och mäns deltagande i Arbetsmarknads- verkets upphandlade IT-utbildningar såg ut, på natio- nell basis. har i ett yttrande påpekat: att utveckla granskning och analys av sta- tistik ur ett jämställdhetsperspektiv är en viktig fråga för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden6. har AMS uppmärksammat att de adminis- trativa stöd som används inom arbetsmarknadsverket uppvisar vissa brister när det gäller att enkelt få fram könsuppdelad statistik. Enligt den information som ändå kunde tas fram ur databas på AMS, var det genomsnittliga antalet deltagare i IT- utbildningar fördelat på inriktning och kön –2000 följande: Kvinnors deltagandegrad i teknikutveckling/drifts IT- utbildningar (AMSYK 213,312) har varit följande: Procent av det totala antalet deltagare i teknikutveckling/drift Kvinnors deltagandegrad i administrativ IT utbildning (AMSYK 411) har däremot varit den följande: Procent av det totala antalet deltagare Tendensen markerar tydligt att kvinnor framför allt utbildades i den administrativa kategorin inom IT och att kvinnors deltagande har minskat på IT- utbildningar inom teknikutveckling/drift. Observera att procenten kvinnor av alla som gick IT utbildning (utvecklings/drift + administrativ IT) under dessa år var: J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T I En effektivare arbetsmarknadsutbildning, Närings- departementet Ds 2000:38, beträffande mäns och kvinnor utnyttjande av möjligheter till otraditionella yrkesval, konstaterar arbetsgruppen att kvinnor tycks vara mer beredda än män att välja arbetsmarknadens utbildningar som leder till arbeten i yrken där det andra könet dominerar, det gäller framför allt inom teknik, data- och ingenjörsarbete, även om man inom dessa kan se en tendens till att kvinnorna mer än män arbetar med administrativa uppgifter7. Arbetsförmedlingen i har tillsammans med ett antal representanter för IT-branschen skapat ett ut- bildningskoncept som till viss del ska tillgodose beho- ven av utbildad arbetskraft inom IT-området. hade spetsutbildningar som inte föregicks av några förberedande utbildningar (och Generalistutbildningen). Sökandeunder- laget var till en början tillräckligt men avtog efterhand. För att säkerställa tillödet av sökande till spetsut- bildningar, konstruerades IT , där och Generalistutbildningen skulle vara en garant för att få tillräckligt kvalicerade sökande till spetsutbildning- arna. IT består av tre utbildningssteg som totalt omfattar : följs av Generalistutbild- ningen och slutligen Distans IT-spets. är en basutbildning som avser att ge deltagarna en grund att stå på inför fortsatta stu- dier. Deltagarna läser datoranvändande motsvarande ECDL körkortet; hårdvarukunskap, operativsystem och mjukvarukunskap motsvarande A+. Utbildningen bedrivs på heltid med kontinuerligt intag vid lediga platser. Utbildningslängden baseras på den individuella utbildningsplanen, men rikttiden är . Den bedrivs på sex olika orter: , , , , och . Generalistutbildningen ska ge delta- garna en större grund att stå på inom nätverksteknik (Windows NT/2000, Novell, Linux) och programme- ring (programmering C och C++) som förberedande inför kommande fördjupning inom Distans IT-spets. Distans IT-spets som pågår , ska för- bereda för ett kvalicerat IT-arbete. Denna utbildning bedrivs på distans, där deltagarna till största delen sit- ter på företag och följer utbildningen via webben med återsamling hos utbildningsanordnaren. Deltagaren kan fördjupa sig inom följande IT-områden: Program- mering, nätverksteknik, Internetproduktion och övrigt. När IT-Skånekonceptet startade /1999 hade IT-spetsutbildningen ett annat upplägg. Det gamla IT- spets drevs och låg inte på distans utan hos utbildningsanordnaren med en praktikplats ute på företag under ca. åtta av de avslutande kursveckorna. Inträdeskraven för är enligt bestämmelserna att man ska vara arbetssökande, inskriven på arbets- förmedlingen samt ha en handlingsplan som faststäl- ler en inriktning mot hela konceptet och . Sökande ska ha grundläggande datorkunskaper samt ett uttalat intresse för att arbeta med datorer/IT. Intervjuer och olika anlagstest används som rekryte- ringsinstrument för att få fram deltagarnas personliga egenskaper och fallenhet för tekniskt tänkande. Kunskaper motsvarande gymnasienivå i Matematik 91 B, Engelska B och Svenska B är de formella förkun- skapskraven. Bland övriga krav för att klara av utbild- ningen ingår hög studiemotivation, eftersom ertalet kurser ligger på en hög nivå och utbildningen bedrivs med en hög studietakt. Analytisk förmåga, fallenhet för logiskt tänkande och problemlösningsförmåga nns också bland grundförutsättningarna. Man bör även kunna hålla många bollar i luften, vara saklig och uthållig samt ha en uttalad förmåga till kraftsamling. Enligt informationen framtagen från databasen , som samlar uppgifter från alla arbetsmarknadsutbild- ningar i , var deltagandegraden i IT-Skånekon- ceptet , den följande: J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Observera att följande information redovisar totalt antal deltagare och fullföljare . Avsakna- den av organiserad statistik från – Skånepaketet sedan starten /1999 hindrar möjligheten att följa de effekter som varje utbildningssteg har haft. Detta hin- drar även möjligheten att observera utvecklingsten- denser i deltagandet . Fullföljandegraden i den kvinnliga gruppen var något högre än i den manliga gruppen med undantag från där av alla män fullföljde kursen. Undersökningen bygger på en enkätundersökning och intervjuer med nitton deltagare av vilka åtta deltaga- re var från (två olika orter), åtta deltagare från Generalist (era orter) och tre deltagare från IT-spets (en ort). Om utbildningens formella och informella krav. Alla deltagare uppfyllde de formella förkunskaps- 92 kraven som förväntades. om innehåll varierade kraftigt. Undersökningens resultat tyder på att som första IT utbildningssteg är otydligt i sin målsätt- ning. Det nns en inbyggd motsättning i kursinnehållet. Å ena sidan avser utbildningen att vara en basut- bildning med syfte att ge deltagarna nödvändig kunskap för att komma fram till spetsut- bildningen, och å andra sidan kräver undervisning- en en hög kunskapsnivå som inte kan omfattas av en nybörjare. Trots att deltagarna uppfyllde de formella kraven, upplevdes deras kunskapsnivå som otillräcklig för att uppfylla de dolda förkunskaps- och färdighets- krav som utbildningen ställer. Detta innebär att deltagarna i själva verket inte får en adekvat basut- bildning för att täcka denna kunskapslucka. Deltagarna ställde sig den berättigade frågan: Hur ska man förbereda sig? Denna kunskapslucka utgör för de kvinnliga deltagarna den första och mycket höga tröskeln att övervinna innan de kan ta sig genom basutbildningen och sedan fullfölja studierna till spetsutbildningen. Om inlärning/lärande av IT kunskap Gruppens absoluta majoritet anser att kunskaps- mängden som ska assimileras under utbildningen är överväldigande i förhållande till tiden de har till förfogande. Inte på något av de tre utbildningsste- gen hinner deltagarna integrera kunskapen och lära sig det som förväntas. Deltagarnas verkliga förkunskaper skiljde sig betydligt dem emellan. Spännvidden i en och samma grupp kunde sträcka sig från personer som använde dator enbart som skrivmaskin till dem som hade era års erfarenhet som IT-tekniker och som Engineer. Bl.a. på grund av dessa skillnader visade delta- garna också individuella skillnader i förståelse av terminologin och den begreppsapparat som användes under utbildningen. Deltagarna upplevde också brist på tillräckliga möjligheter att prova praktiskt och skapa förståel- se för hur en dator ser ut och fungerar inuti, hur man delar upp och tar bort all information på hårddisken, installerar mjukvaran etc. Detta gjor- de att den nya informationen förblev ytlig och inte förankrades så väl att den gick att använda för att hantera datorer och datorsystem i praktiken. Deltagarna upplevde – trots alla svårigheter – utbildningen som stimulerande. Gruppens moti- vationsnivå är hög, kursen stimulerar nykenheten och lust att fortsätta till högre kunskapsnivåer. Intresset och lusten att lära sig IT-teknik visades också i engagemanget i självstudier. Majoriteten ägnade både studie- och fritid för till kunna fort- sätta och lyckas med utbildningen. De esta deltagarna hade trots detta ändå utveck- lat ett allmänt stressbeteende. Deras försök att överbrygga kunskapsluckan med hjälp av en inten- siv studietakt verkade inte vara tillfredställande. Hur inverkar stressen på deltagarnas motivation att fortsätta fördjupa sig i kunskap om IT teknik? Bland de muntliga kommentarerna förekom följande: Det ska inte vara så att man går i motvind, Det ska inte J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Det ska istället uppmuntra att fort- sätta i högre nivå. Vilken näring får de kvinnliga deltagarnas intresse för IT teknik under dessa studievillkor? En av deltagar- na uttryckte det så här: På detta sättet misslyckas man. Inom stressforskning analyseras effekter av olika grad av kontroll som individen har över olika livssituationer. Okontrollerbarhet kan föreligga när en individ inte upp- lever något samband mellan sina avsiktliga handlingar och vad som händer runt honom/henne8. När individen gör en felaktig tolkning av orsaker, leder detta till hjälplöshet i nya situationer. En för- till detta är att det sker en förändring i psyko- logiskt avseende som rör motivation, kognition och emotion och som gör att intresset avstannar. I en studiesituation av ovan beskrivna karaktär lig- ger det nära till hands att tro att begränsningarna lig- ger hos den egna personen istället för i utbildnings- metodiken. Orsaksförklaring eller tillskrivning kan bli felaktig. Inför detta är möjligheterna stora att man ändrar sig och gör andra utbildnings- och yrkesval. Det som behöver uppmärksammas för att förstå kvin- nornas villkor på IT-utbildningen är hur identitet och kognition samverkar i en utbildningssituation. Hur gör vi, ur ett kognitivt perspektiv, för att orga- nisera informationen om oss själva? Och hur gör vi för att organisera informationen från omvärlden? Enligt schemateorin hjälper oss olika slags gene- rella mönster eller scheman att organisera den kun- skap som vi har om oss själva och omvärlden. Dessa scheman ger oss mentala referensramar i form av själv- scheman, rollscheman, händelsescheman, sociala sche- man etc. Schemateorin beskrivs som inkodning och åter- hämtning av information från minnet organiserat i ett mönster eller schema som kopplar ihop den nya infor- mationen med individens erfarenhet, tidigare kun- skaper och föreställningar för att bl.a. kunna predice- ra vad som kommer att hända i framtiden9. Även bilden vi har om oss själva är organiserad i ett schema för vad som är kärnan i vår person. mer eller mindre mångfacetterad och komplex och skiljer sig mycket från individ till individ10. Dessa själv- scheman läggs tidigt i barndomen och har att göra med individens identitet. Den formas i interaktion med den närmaste omgivningen, familjens sociala och kultu- rella förhållanden och med de värderingar och ideal som representerar familjens och omgivningens sär- drag. Det nns klara individuella skillnader i uppfost- ringsmönster. Den man eller kvinna, som växer upp i en social miljö där han/hon uppmuntras att värdera tekniska färdigheter och erfarenheten om dessa högt, kommer att rikta sin uppmärksamhet mot tekniska fenomen och ha lättare att fånga sådan information från omgivningen. Han/hon kommer lättare att kunna integrera den i sin kunskapsbank och lusten att använ- da sina färdigheter kommer att ha lättare att utveck- las. Identikationen med tekniska färdigheter kom- mer att vara en del av personens självschema. Ju mer lustbetonad denna process är desto grundligare kom- mer den att förankras. 93 I de esta samhällen saknas ett dominerande socialt mönster som gynnar identikationen mellan kvinnan och tekniken. Detta avspeglas på alla områ- den, inte minst inom IT-området och påverkar asso- ciationer och förväntningar om kvinnors tekniska kun- skaper. I vilken mån ser kvinnor rollen som tekniker som en bild att identiera sig med vid utbildning och yrkes- val och i vilken utsträckning har kunskapssamhället förmått att anpassa sig till en sådan kvinnoroll? En social roll denieras efter de förväntade bete- enden som en person i ett visst socialt sammanhang har. Ett rollschema är den kognitiva struktur som orga- niserar kunskapen och karakteristiska förväntade beteenden (i det sammanhanget). Läkaren är ett exempel på en förvärvd roll (achieved roll) och roll- schemat är de kunskaper, associationer och förvänt- ningar som människor har om yrkesrollen läkare. Mellan kvinnor och män nns en skillnad beträf- fande erfarenhet och kunskapskultur i relation till tek- niken. Kvinnor har sällan engagerat sig i underhållning eller i sociala sysselsättningar med tekniska aktiviteter av traditionell karaktär. Meccano är mer än en lek- J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T sak skriver i sin bok pojke berättar11. Det är av vikt att komma ihåg att när en gosse leker med Meccano så utövar han i miniatyr en ingenjörs arbete, och att detta arbete är helt och hål- let av samma art som ingenjören utövar i det praktis- ka arbetet. Teknisk kunskap och förståelse byggs upp ur just det roliga och experimenterande skapandet. I Teknik på kvinnors vis, säger att den manliga teknologin inte tillhört kvinnors kun- skapskultur12. Kunskapskulturerna har stor betydelse för synen på vilken utbildning som är värdefull, vilket innehåll som en utbildning bör prioritera. Den avgör också vil- ken information och vilka faktakunskaper man kom- mer att ha tillgång till. Motsättningen mellan de humanistiska och de naturvetenskapliga kulturerna är gamla och välbe- kanta men också skillnaderna mellan kvinnors och mäns kunskapskultur. Flera kunskapskulturer än dessa två studeras på som har inrät- 94tat ett nytt forskningstema: Kulturarv och kulturpro- duktion. Begreppen kunskapskultur ger kunskapen en vidare innebörd – kunskapen placeras i ett samman- hang och interagerar med detta sammanhang13. Det nns många yrkeskvinnor och kvinnliga nät- verk inom IT och andra branscher som med stor fram- gång länge har varit och är drivande krafter inom IT- området. Ur ett kognitivt perspektiv nns det ingen skillnad mellan män och kvinnors intellektuella för- måga att skapa och utveckla informationsteknik. Kvinnor som formats i en teknisk kunskapskultur kan sannolikt ha samma tekniksyn som män. På samma sätt nns det män som inte har någon förtrogenhet med teknik. Generaliseringen av den egna erfarenhe- ten eller gruppsituationen är en kognitiv bas. Frågan är hur kvinnor som inte tillhör den teknis- ka kunskapskulturen förhåller sig till tekniken.