sou · GPB310d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Resonemanget baserar sig alltså på vikten av en skiljelinje mellan det privata och offentliga och att ett vardagsliv som karaktäriseras av öppenhet i familjen inte med automatik måste vara öppet utåt. Den andra strategin som går att urskilja i informanternas berät- telser är en öppenhet inför omvärlden. Det är ett förhållningssätt som bygger på positiva erfarenheter av att ha kommit ut och hänvisningar till att inte ha blivit negativt bemött. Här återfinns en medvetenhet om och framhävande av öppenhetens betydelse, inte minst som ett effektivt sätt att avväpna homofobi i mötet med andra. Detta förhållningssätt utesluter inte ett hänsynstagande till och lyssnande på barnens vilja och önskningar. En kvinna (5) beskriver hur hon hade förmånen att kunna mobilisera en kärnfa- milj som ett sätt att tillmötesgå barnens önskan om bevara famil- jen: Så vid varje tänkbart tillfälle där det krävs en mobilisering så förvandlas vi till den här heterosexuella familjen igen.. när det är skolavslutning eller konfirmation eller det är nånting annat.. då är det mamma, pappa, barn.. låt vara att vi är skilda. Detta innebar att när barnen stod i centrum i olika arrangemang kunde båda föräldrarna finnas där, och bilden av den vanliga om än skilda familjen kunde framträda i det offentliga sammanhanget. Dessa två strategier skall emellertid inte entydigt ses som avgränsade och stabila förhållningssätt, utan framstår också som del av en förändringsprocess beroende av övriga livsvillkor, ålder och allmän livserfarenhet. Många berättar om sin personliga utveckling från att dölja med hänvisning till skam och skuld över upptäckten av att attraheras av personer av samma kön till att leva i öppenhet inför omvärlden. De föräldrar som beskriver ett förhållningssätt med strävan efter öppenhet betonar alla hur de ser skola och barnomsorg som viktiga samarbetspartners i dessa sammanhang. Dessa föräldrar, som utgör flertalet i informant- gruppen, beskriver också hur de blivit positivt bemötta och omhändertagna av personal i skola och i barnomsorg samt hur detta varit en viktig förutsättning för ett liv i öppenhet. Konklusion: en helt vanlig ovanlig familj En helt vanlig skilsmässofamilj är ett uttryck som flera av infor- manterna använder när de beskriver familjelivet under barnens uppväxt. Det framstår som ett sätt att klargöra hur bakgrunden bestod av först ett heterosexuellt förhållande med barn som däref- ter följdes av en skilsmässa varvid kärnfamiljen upplöstes. Föräldraskapet kvarstod emellertid, med eller utan nya partners, och uttrycket en vanlig skilsmässofamilj kan därmed tolkas som anspråk på att framstå som en slags familj bland andra familjer. Detta anspråk ges också en framträdande plats i det unisona svaret på intervjuns frågeställning rörande homosexuella föräldrars behov av särskilt stöd. Här betonas nämligen rätten till likvärdig behand- ling. Många uttrycker sig visserligen försiktigt och menar att andra kanske har behov av särskilt stöd. Föräldrarna i denna studie beskriver emellertid sina positiva erfarenheter av att i förskole- och skolsammanhang ha blivit bemötta som vilka föräldrar som helst. Det har öppnat upp för möjligheter att med barnens pedagoger kunna diskutera frågor rörande öppenhet och barnens situation i skolan eller fritidssammanhang, utan att bli bemött med moraliska och heterosexistiska attityder. Detta har haft stor betydelse för en viljeinriktning att bli behandlad som vilken förälder som helst. Många beskriver hur andra möten med offentliga sammanhang, som Socialtjänst eller familjerådgivning, varit annorlunda och ibland mycket svårare. Det har rört sig om att söka hjälp och stöd för dels ekonomisk utsatthet dels relationssvårigheter. En mamma uttrycker sig skämtsamt hur hon som homosexuell tvingats ge grundkurs 1a: 'Att vara homosexuell' (M 11) innan det efterfrå- gade stödet blivit behandlat. Det fanns också beskrivningar av större hinder men dessa handlar huvudsakligen om hur vissa infor- manter som, innan de fått barn, sökt exempelvis psykoterapihjälp. Då bemöttes inte det problem som föräldern själv presenterade som primärt problem utan homosexualiteten definierades som det huvudsakliga problemet. Det medförde att många av istället valde att söka hjälp via RFSL som förmedlade kontakter. Det finns anledning att tolka föräldrarnas personliga berättelser om sitt föräldraskap som en strävan att förena ett liv som homo- sexuell med livet som förälder till ett eller flera barn. Här skymtar en konflikt som kan sägas handla om att hålla samman två till synes motsägelsefulla roller. Den amerikanske forskaren hävdar att forskning om homosexuellas liv i (och med) familjer på ett fruktbart sett belyser hur begreppet familj bärs upp av en rad normativa antaganden. Det handlar inte minst om [t]he perceived incompatibility of a homosexual identity and a family role (Strommen, 1993, s. 260). Detta medför att föräldraskap och öns- kan att leva öppet med sin homosexuella identitet kan upplevas som två skilda projekt, sett i relation till sociala och kulturella nor- mer för hur en familj skall se ut. Informanternas berättelser kan därmed ses som strävan att for- mulera nya berättelser som handlar om rätten att vara både homo- sexuell och förälder. Det utesluter inte att de också handlar om ett föräldraskap som delas med den andre föräldern, som i sin tur bor på annat håll. Och att vardera förälder i sin tur kanske har nya partners som också har barn. I en studie av s.k. families of choice i vilka homosexuella valt att leva tillsammans som familj, betonas hur the new stories of lesbian and gay lives are very close to those that might be told about rapidly changing patterns of heterosexual lives (Weeks, , 1999, s. 99). Detta antyder hur berättelser om homosexuella och familjeliv bidrar till att ge familje- begreppet nya innebörder. Allmänna föreställningar om att en familj med nödvändighet består av en heterosexuell enhet i form av mamma, pappa, barn ifrågasätts och nya berättelser formas som också kan erbjudas andra i liknande situationer. Föräldrarna i denna studie lyfter fram kärleken och omsorgen för sin partner och för sina barn som motiv till en önskan att dela liv och föräldraskap. Här framhävs viljan att ta hand om varandra, visa sin omsorg och att få ta ansvar för varandra som grunden i vad som utgör en familj. och menar att även om familjebegrep- pet inte längre entydigt betecknar biologiska band i äktenskapliga former, så innebär inte det att centrala värden som omsorg och ansvar tonas ned. Dessa värden ges snarare större tyngd i s.k. nya familjer i syfte att tydliggöra hur familj och föräldraskap är något som utövas och görs i vardagen (, 1999). Föräldrarna har i denna studie givit oss exempel på hur familjepraktiker, där barn ofta står i centrum, utformas på en rad skilda sätt i situationer där en eller båda föräldrar lever i homosexuella relationer. Studien visar hur barns och ungdomars upplevelser av att växa upp med föräldrar som är homosexuella varierar i en rad skilda hänse- enden. Här finns livshistorier som präglas av en syn på homosexu- alitet som något självklart och naturligt. Familjelivet beskrivs på en rad olika sätt men förälderns homosexualitet framställs inte som vare sig en social eller psykologisk konfliktpunkt. Detta förhåll- ningssätt återfinns i knappt hälften av de sammantaget 31 intervju- erna som genomförts med tonåringar och unga vuxna. Detta inne- bär inte en omedvetenhet om heterosexism men informanterna har inte personligen varit utsatta eller känt sig hotade. I intervjumateri- alet återfinns också livshistorier där problem och svårigheter blir framträdande. Det framstår som att ungdomar med homosexuella föräldrar i mötet med kamratgrupper på ett tydligare sätt kan komma att konfronteras med specifika utvecklingsuppgifter. Å ena sidan handlar det om en närhet till den homosexuella föräldern och en lojalitet med ens familjesituation. Å andra sidan handlar det om att hantera sin delaktighet i en kamratgrupp där likhet utgör grun- den för samhörigheten. Med en homosexuell förälder finns risken att framstå som speciell och annorlunda med eller utan inslag av heterosexism, vilket inte är eftersträvansvärt för den ungdom som kräver delaktighet och samhörighet. Viljan att dölja familjesituatio- nen kan därmed tolkas som en konsekvens av ungdomskulturens och tonårstidens specifika villkor. I de personliga berättelser där denna konfrontation med samhällets normer och värderingar blir framträdande beskrivs en rad olika strategier som syftar till att hantera denna konflikt. Här går det också att urskilja genusrelate- rade tolknings- och handlingsramar. Analysen antyder hur villko- ren för samspelsmönster och syn på homo- respektive heterosexu- alitet skiljer sig åt i grupper av unga kvinnor respektive unga män, vilket i sin tur är nära förknippat med traditionella föreställningar om maskulinitet respektive femininitet. I informanternas berättelser om upplevelser och erfarenheter av att vilja undvika att vara öppen med sin situation hemma uppträder emellertid en variation som är viktig att betona. Det fram- står som att denna rädsla för att inte vara delaktig i kamratgruppen dämpas ju äldre tonåringen blir. En del av de äldre informanterna, både tonåringar och unga vuxna, framhäver hur förälderns homo- sexualitet under tonåren utgjort ett problem med olika grad av varaktighet. Det finns därför grund för att tolka och formulera sig kring dessa problem i termer av en process. Den önskan att dölja familjesituationen som är stark för en yngre tonåring övergår där- efter till ett mer öppet förhållningssätt ju äldre man blir. Denna process har olika varaktighet, från att vara ett problem som sträcker sig över , till att sträcka sig över några månader och ibland, . En önskan att som tonåring dölja förälderns homosexualitet innebär inte att den berörda föräldern framställs på ett negativt sätt eller att föräldern avvisas. Relationen mellan barn och den berörda föräldern framstår som positiv vilket inte utesluter att konflikter och gräl förekommer. Konflikter och gräl i familjen handlar om att som tonåring pröva en självständig hållning gentemot föräldrarna då de utgör en del i den miljö som både värderas och omprövas sett utifrån tonåringens perspektiv. Detta innebär emellertid inte att föräldrarna förlorar sin relationella betydelse vilket framgår mycket tydligt i denna studie. Betydelsen av en god relation till föräldern är något som kanske blir ännu tydligare i de berättelser som förmedlar en annan känsla och erfarenhet. I de sammantaget fyra fall där negativa upplevelser av förälderns eller föräldrarnas homosexualitet beskrivs framställs också relationen till föräldrarna som bristfällig. Informanternas berättelser om negativa upplevelser av homosexualitet är starkt präglade av beskrivningar av familjeliv där barnen också känt sig åsidosatta och utan möjligheter att påverka situationen. I den här studien är det barn till homosexuella som fått komma till tals. Den bild som presenteras är varierande med en rad person- liga berättelser som skildrar olika upplevelser och erfarenheter av att ha en eller två homosexuella föräldrar. Analysen av dessa livshi- storier visar på betydelsen av för det första att uppmärksamma bar- nets ålder och 'fas' i livet, för det andra att uppmärksamma barnets upplevelse av sin relation till den berörda föräldern. Båda dessa faktorer har haft betydelse för att förstå hur barn upplever och har upplevt föräldrars homosexualitet. I föräldraintervjuerna går det att urskilja flera av dessa olika för- hållningssätt till och upplevelser av förälderns homosexualitet, fast sett ur ett föräldraperspektiv. Föräldrar som haft eller har tonårs- barn är medvetna om den stress och de konflikter som den unga pojken eller flickan ibland kan tvingas att hantera. Föräldrainfor- manterna beskriver sin strävan att för det första att lyssna in sig och vara på det klara med om barnet råkar i svårigheter p.g.a. av familjesituationen, för det andra att stödja och visa respekt för bar- nets/ungdomens önskemål vad gäller öppenhet gentemot omgiv- ningen. framgår det av föräldrarnas berättelser att det inte alltid är möjligt att veta hur ungdomarna ser på frågan. Deras behov av integritet och självständighet måste respekteras som föräldern drivs av sitt ansvar som förälder att skydda, fostra och ge sitt barn den omsorg barn behöver. Alla föräldrar är eniga om att öppenheten är viktigt men det går att urskilja olika strate- gier som handlar om i vilken grad heterosexism tillskrivs betydelse. Det finns de som är övertygade om att negativa attityder enbart kan bemästras med öppenhet, vilket de menar är viktigt att för- medla till barnen. Andra föräldrar menar att öppenheten måste anpassas till situationen och vikten av ett privatliv framhävs som utgångspunkt för att ibland dölja och hålla homosexualiteten osyn- lig i offentliga sammanhang. Den förändring som vissa av ungdomarna berättar om att de gått igenom, från att vilja dölja till att leva i öppenhet påminner starkt om homosexuella personers och pars beskrivningar av öppenhetens villkor. Att komma ut som barn till homosexuell eller att komma ut som homosexuell framträder som en psykolo- gisk och social förändringsprocess. Det kan ses som en berättelse om att hitta sig själv eller att lära känna sig själv, vilket också beskrivits i en rad tidigare studier på området. är det vik- tigt att framhäva den normativitet som ligger implicit i en sådan utvecklings- och förändringsberättelse. Här återfinner vi en rad krav på reflexivitet och självbetraktelse som väg till ökad personlig mognad, som kommit att utgöra viktiga kännetecken på det moderna samhället (Giddens, 1991). Det linjära utvecklingsförlopp som blir framträdande i komma ut-berättelsen bör ses med viss försiktighet och inte givet betraktas som det bästa eller enda möjliga sättet att prata om sig själv och livet i en s.k. homosexuell familj. Denna berättelseform kan också ses som en kulturell ram med specifika narrativa koder och konventioner för hur något skall berättas, som medför inte bara möjligheter utan också begräns- ningar. Denna försiktighet vad gäller formen för ett berättande och dess normativa antaganden är viktig i relation till frågan om öppenhetens betydelse. Att avvisa öppenhet i vissa sammanhang, eller att uttrycka en önskan att vilja dölja sin hemsituation, riskerar utifrån en normativ psykologisk utvecklingsmodell att ses som en 'omognad' eller 'tillbakagång'. Denna studie visar snarare på betydelsen av att se öppenhet som nära knutet till konkreta sammanhang och vardagliga praktiker, än som stadier i en linjär utvecklingsprocess. De olika slags familjeliv som presenterats av informanterna i studien visar på den komplexitet som döljer sig bakom frågor rörande öppenhet i relation till barns upplevelser och erfarenheter. Ett viktigt fynd är att det inte finns några givna och entydiga samband mellan å ena sidan förälderns sätt att hantera och tala om öppenhet och å andra sidan barnens upplevelser av förälderns homosexualitet. I den här studien är det barnens upplevelse av en förälders eller föräldrars homosexualitet som står i fokus. föreslår att det går att urskilja tre komponenter i anhörigas sätt att bemöta och reagera på homosexualitet i familjen och släkten. Det handlar om a) familjens värderingar rörande homosexualitet, b) hur dessa värderingar påverkar den fortsatta relationen samt c) vilka möjlig- heter familjen har att hantera konflikter av både social och psyko- logisk art (Strommen, 1993, s. 259). När det gäller barn ges dessa komponenter specifika innebörder. Det finns för det första anled- ning att tro att barns sätt att värdera homosexualitet är positivt så länge relationen till föräldern är god, oavsett medvetenhet om hete- rosexism. För det andra finns det anledning att uppmärksamma barns ålder för att förstå vilken betydelse de tillskriver homosexua- litet och heterosexistiska normer och attityder. Tonårstiden kan ibland, men inte alltid, innebära en period i livet då dotterns eller sonens strävan att anpassa sig till kamratgruppen ger upphov till en önskan att hålla familjelivet hemligt. De verktyg som krävs för att lösa denna konflikt är återigen en ur barnets upplevelse god och fungerande relation till föräldern samt möjligheter att själv reglera grad av öppenhet gentemot omgivningen. Den här studien visar att föräldrars kärleksrelationer och sexu- ella orientering inte kan ses som en isolerad företeelse som entydigt påverkar hur barn och ungdomar upplever sin familjesituation eller hur föräldraskapet utövas, vilket överensstämmer med tidigare forskning på området (se t.ex. , 1990; Tasker & , 1997). Studien handlar om homosexualitet och föräldraskap, men den handlar också om post-kärnfamiljer, dvs. nya familjeformer som skiljer sig ifrån det vi uppfattar som den traditionella kärnfamiljen. (1993) hävdar att det är inte bara homosexualitet som omvärderas och ges en ny betydelse när en familjemedlem definierar sig som homosexuell. Det handlar också om att begrepp som 'familj' och 'släkt' ges nya och förändrade innebörder. Förhoppningsvis har denna studie medverkat till att tydliggöra och lyfta fram alla de faktorer som bidrar till att ge en komplex och variationsrik bild av barns och föräldrars upplevelser av familjer där vuxna lever i homosexuella relationer. Bilaga 4 SOU 2001:10 Like Circles on the Water. A Study on Adolescent Identity. Anrell, J. Homosexuella med barn: familjekonstellationer, öppenhet och bemötande. psy- kologi: . Antonovsky, A. 1987/1991. Bigner, J. & Bozett, F. 1990. In: F. Bozett & M. Sussman (eds. ), Homosexuality and Family Rela- tions. & , M. Psychological Gender and Modernity. Bozett, F. 1980. : How and why They Disclose Their Homosexuality to Their Children. Family Relations 29: 173– 179. Bozett, F. 1987. and Lesbian Parents. & Plomin, R. Lika bakgrund – olika liv. Lesbian mothers: psychosocial assumptions in family law. American Psychologist 44: 941–947. & Kimmel, D. Introduction: Lesbian and Dimensions in the Psychological Study of Human Diversity. I L. (eds. ), Psychological Perspectives on Lesbian and Experiences. Giddens, A. Modernity and Self-Identity. and Society in the . 1963/1973. Den avvikandes roll och identitet. & , G. av ditt liv. Barnens utveckling 7–12. Halldén, G. Föräldrars tankar om barn. & , P. Ungdom, sexualitet, könsroller. Socialvetenskaplig 1(2–3): 206–225. Herek, G. Beyond Homophobia: A social psychological perspective on attitudes toward lesbians and gay men. 10(1–2): 1–21. Herek, G. On Heterosexual Masculinity: Some Psychical Consequences of the Social Construction of Gender and Sexuality. I L. (eds. ), Psychological Perspectives on Lesbian and Experiences. & McDermott, J. Eds. Lesbian and gay fostering and adoption. Woman Battering as Marital Act. The Construction of a Violent Marriage. (Akademisk avhandling). Social Studies in Work 7, . For the Child's Sake. Parents and Social Workers Discuss Conflict-Filled Parental Relations after a Divorce. To appear in Child, Family and Social Work. , S. 1995. Structure and Development of Homophobia. Irhammar, M. Att utforska sitt utsprung Identitetsformande under adolescensen hos utlandsfödda adopterade Betydelsen av biologiskt och etniskt ursprung. / Avdelningen för barn- och ungdsomspsykiatri: Lunds Univer- sitet. Kehily, M. & Nayak, A. Lads and Laughter: Humour and the Production of Heterosexual Hierachies. Gender and Education 9(1): 69-87. Kirchler, E., Palminari, A. & Pombeni, M. Developmental Tasks and Adolescents Relationships with their Peers and their Family. In: S. . Rodriguez-Tomé (Eds. Adolescence and its Social Worlds. Kitzinger, S. 1987. The Social Construction of Lesbianism. Kommittédirektiv, JU. Kroger, J. Identity in Adolescenc. The Balance Between and Other. Lehr, V. 1999. Queer Family Values. Debunking the myth of The Nuclear Family. Children of Lesbians Their Point of View. 25: 231–240. and Their Children. The Family Coordinator. 28: 544–552. Mishler, E. 1986/1995. Context and Narrative. Children of gay and lesbian parents. Child Development 63: 1025-42. Parikas, D. Youth and Gender: New Issues, New Agenda. 5(3): 2-18. Plummer, K. Sexual Stigma: An Interactionist Account. : Routledge and Kegan . Tonåringen i välfärdssamhället Om svårigheten att bli vuxen i dagens västerländska kultur. Reeder, J. Berättelse och avgörande i den psykoanalytiska erfarenheten. Riessman, C. Berätta, transkribera, analysera. En metodolo- gisk diskussion om personliga berättelser i samhällsvetenskaper. I: L. . (red. ), Att studera berättelser. Rosenwald, G. & Ochberg, R. Introduction: Life Stories, Cultural Politics, and Self-Understanding. In: G. Rosenwald & R. Ochberg (Eds. ), Storied Lives: the Cultural Politics of Self- Understanding. Barn och deras familjer. Demografiska rapporter 3. Homosexuellas syn på barn och familjebildning. Enkätundersökning, SCB. Saffron, L. What about the children? Sons and Daughters of Lesbian and about their Lives. Children of and Lesbian Parents. In: F. Bozett & M. Sussman (eds. ), Homosexuality and Family Relations. Sedgwick, E. Epistemology of the Closet. & Smart, C. Eds. The New Family? Semi-structured Interviewing and Qualitative In: J. , R. Harré & L.Van Langenhove (eds. Rethinking Methods in Psychology. Strommen, E. You're a What? : Family Members Reactions to the Disclosure of Homosexuality. I L. (eds. ), Psychological Perspectives on Lesbian and Experiences. Tasker, F. & , S. 1997. Growing Up in a Lesbian Family. Weeks, J., , C. & Heaphy, B. Everyday Experiments: Narratives of Non-heterosexual Relationships. Smart (Eds. ), The New Family? Families We Choose. Lesbians, Gays, Kinship. Von , A. Samtal med vuxna adopterade. Wyers, N. Homosexuality in the Family: Lesbian and . Social Work 32: 143–148. På tal om dyslexi. En studie av barns, föräldrars och lärares sätt att ge betydelse åt och berätta om dia- gnosen dyslexi och specifika läs- och skrivsvårigheter. Tema Barn: . & , G. 1987/2000. Skiljas men inte från barnen. I det följande kommer fakta om informantgruppen som helhet att presenteras. Presentationen är avsedd att ge en bild av och en beskrivning av informantgruppen som bakgrund till vad som redovisas i rapporten. I en kvalitativ studie görs inte en redovisning av fakta med avsikt att undersöka samband mellan exempelvis socioekonomisk bakgrund och förhållningssätt till homosexualitet. Det utesluter inte betydelsen av att påvisa att ett stort antal av informanterna har en bakgrund som s.k. skilsmässobarn, eller att majoriteten har en medel- eller övremedelklass bakgrund. Tonåringar (13–) Unga vuxna (19–) 7 flickor och 8 pojkar 11 kvinnor och 5 män 18 flickor/kvinnor 13 pojkar/män 12 informanter har lesbisk mor 3 informanter har homosexuell far SOU 2001:10 Bilaga 4 12 informanter har lesbisk mor 4 informanter har homosexuell far 2 varav en kvinna med lesbiska mödrar och en ung man med Boende respektive umgänge med homosexuell förälder 7 lever ensam med föräldern 5 lever med föräldern + partner 3 träffar förälder + partner på 1 har levt ensam med föräldern 11 har levt med förälder + partner 5 Denna uppdelning är relaterad till föräldrarnas utbildningsbakgrund. Uppdelning bygger på en förenklad uppdelning i yrkesinriktad gymnasieutbildning (arbetarklass), 3-årig (högskole-)utbildning eller motsvarande (medelklass) samt akademisk utbildning 3–(övre medelklass). Bilaga 4 SOU 2001:10 4 unga vuxna träffat förälder + 8 lever/har levt ensam med 16 har levt/lever med förälder + 7 har träffat/träffar förälder på Kontakt med biologiska föräldrar 12 kontakt med båda biologiska 3 kontakt med en biologisk 13 kontakt med båda biologiska 3 kontakt med en biologisk 25 kontakt med båda biologiska 6 kontakt med en biologisk levt samman med båda sina biologiska föräldrar 12 har levt med båda biologiska 14 har levt med båda biologiska 26 har levt med båda biologiska SOU 2001:10 Bilaga 4 6 vars föräldrar skiljs under barnets