sou · GPB347d1 · 2002-01-01 00:00:00 — anges i fjärde stycket, och 3. pensionsspararen har barn 3. pensionsspararen har barn under eller är gift eller är under eller är gift eller är ogift och stadigvarande sam- ogift och stadigvarande sam- manbor med någon som är ogift manbor med någon som är ogift och som spararen tidigare varit och som spararen tidigare varit gift med eller har eller har haft gift med eller har eller har haft barn tillsammans med. barn tillsammans med. Om en ansökan kommer in till myndigheten när pensionsspararen har fyllt får efterlevandeskydd meddelas endast efter en sådan familjehändelse som avses i 2 § andra stycket. Skyddet innebär att det vid pensionsspararens död betalas ut pre- miepension till efterlevande från dödsfallet. Pensionsspa- raren får välja om premiepensionen till efterlevande, räknat , skall motsvara ett eller två inkomstbasbelopp. Det inkomstbasbelopp som gällde det år då pensionsspararen avled skall tillämpas under hela utbetalningsperioden. Efterlevandeskyddet bekostas av pensionsspararen genom att kost- naden för skyddet löpande dras av från tillgodohavandet på spararens premiepensionskonto. 12 Senaste lydelse 1998:674 Efter ansökan av pensionsspara- pensionssparare som är gift eller en pensionssparare som är gift som är ogift och stadigvarande eller som är ogift och stadigva- sammanbor med någon som är ogift och som spararen tidigare som är ogift och som spararen varit gift med eller har eller har tidigare varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans Skyddet innebär att det vid Skyddet innebär att det vid Omfattningen av efterlevandeskyddet skall beräknas med utgångs- punkt i tillgodohavandet på pensionsspararens premiepensionskonto, varvid pensionsspararens egen premiepension skall räknas om. Beräk- ningarna skall göras så att pensionsspararens egen premiepension och premiepensionen till efterlevande blir lika stora när samma andel av pensionen tas ut. Efterlevandeskyddet gäller bara om pensionsspararen vid sin död var gift med eller stadigvarande sammanbodde med den person med vilken han var gift eller sammanboende vid ansökan om skyddet. I fråga om sammanboende som inte är gifta med varandra krävs också att inte någon av dem var gift med någon annan vid dödsfallet. En ansökan om efterlevande- skydd enligt 7 § skall göras med att pensionsspara- ren första gången begär att få ut premiepension. Skyddet börjar då gälla vid ingången av den första månad för vilken premie- pension skall betalas ut till pensionsspararen. En ansökan om efterlevande- skydd skall göras med att pensionsspararen första gången begär att få ut premie- pension. Skyddet börjar då gälla vid ingången av den första månad för vilken premiepension skall betalas ut till pensionsspa- raren. Om pensionsspararen senare ingår äktenskap eller inleder ett sådant sammanboende som avses i 7 § första stycket, får ansökan göras från det att äktenskapet ingicks eller sammanboendet inleddes. Detta gäller dock inte om pensionsspararen var gift eller sammanboende med samma person när spararen första gången begärde att få ut premiepension. I fall som avses i andra stycket första meningen inträder skyddet vid det första efter det att ansökan kom in till Premie- pensionsmyndigheten. Ansökan om ålderspension skall betalas ut efter ansökan. göras hos den allmänna försäk- hos den allmänna försäkrings- gad som är född under något av åren 1938–1953 och som uppbär som är född under något av åren inkomstpension utan att ha rätt inkomstpension utan att ha rätt till tilläggspension skall dock, den månad då han eller hon fått rätt till sistnämnda pension. den månad då han eller hon fått rätt till sistnämnda pension. Om en person som har rätt till ålderspension enligt denna lag och är bosatt i inte före ingången av den månad då han eller hon fyller har ansökt om uttag av inkomst- eller tilläggspen- sion, skall den allmänna utreda om den pensionsbe- rättigade vill ta ut ålderspension. För den som månaden före den då han eller hon fyller har uppburit förtidspension eller särskild efterle- vandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall motsvarande gälla, om ansökan om inkomst- eller tilläggspension enligt denna lag inte har gjorts senast förstnämnda månad. Premiepension till efterlevande utges utan ansökan från och med månaden efter den då pensions- spararen eller den som tidigare Premiepension till efterlevande utges utan ansökan från och med månaden efter den då pensions- spararen eller den som tidigare hade rätt till pensionen har avlidit. Den som har fått rätt till premiepension till efterlevande enligt 10 kap. 7 § får återkalla uttaget av sådan pension och ändra den andel av pensionen som tas ut. I sådana fall gäller 3 § andra stycket. Vid nytt uttag efter återkallelse och vid ökat uttag gäller 1 § första stycket första och andra meningarna och 2 § första stycket. hade rätt till pensionen har avlidit. Den som har fått rätt till premiepension till efterlevande enligt 10 kap. 7 § får återkalla uttaget av sådan pension och ändra den andel av pensionen som tas ut. I sådana fall gäller 3 § andra stycket. Vid nytt uttag efter återkallelse och vid ökat uttag gäller 2 § första stycket. Andra beslut enligt denna lag än sådana som avses i 1 och 2 §§ skall fattas av den allmänna försäkringskassa som enligt 5 kap. socialförsäk- ringslagen (1999:799) skall avgöra ett ärende avseende den försäkrade. Den försäkringskassa som avses i första stycket skall även handläg- ga andra ärenden enligt denna lag än sådana som avses i 1 och 2 §§. Ändring och omprövning av Omprövning av beslut enligt beslut enligt denna lag som har denna lag som har meddelats av meddelats av en allmän försäk- en allmän försäkringskassa skall ringskassa skall göras av samma göras av samma försäkringskas- När ett beslut fattats med omprövas av den försäkrings- kassa som är behörig vid tid- punkten för omprövningen. Vad som föreskrivs i lagen (0000:00) om handläggning av i tillämpliga delar gälla vid handläggning av ärenden enligt 17 Senaste lydelse 1999:802 Ett beslut enligt denna lag skall omprövas om den som beslutet avser begär det eller om det finns andra skäl. Omprövning skall dock inte göras av beslut som meddelats enligt 11 eller Ett beslut om pensionsgrun- dande inkomst eller andra pensionsgrundande belopp får omprövas på begäran av den enskilde bara i samband med att beslutet om pensionsrätt eller pensionspoäng omprövas. Ett beslut om pensionsgrundande inkomst eller andra pensions- grundande belopp får dock omprövas även om inte pen- sionsrätt eller pensionspoäng påverkas, om det är av betydelse för den enskilde. Härvid skall samma bestämmelser gälla som för omprövning av beslut om pensionsrätt och vad som då sägs om allmän försäkringskas- sa skall, när det gäller ompröv- ning av beslut om pensionsgrun- dande inkomst, i stället avse 18 Senaste lydelse 1998:674 Om vid omprövning av ett beslut av prövning skall ske av en fråga som avgjorts av en skattemyn- dighet eller av Premiepensions- myndigheten, skall försäkrings- kassan överlämna ärendet i den delen för omprövning. Ett beslut om pensionsgrun- dande inkomst eller andra pensionsgrundande belopp får överklagas bara i samband med att beslutet om pensionsrätt eller pensionspoäng överklagas. Ett beslut om pensionsgrundande inkomst eller andra pensions- grundande belopp får dock överklagas även om inte pen- sionsrätt eller pensionspoäng påverkas, om det är av betydelse för parten. Om, vid omprövning av ett beslut om pensionsrätt eller pensionspoäng, prövning skall göras av den pensionsgrundan- de inkomst som legat till grund för beslutet, skall försäkrings- kassan överlämna ärendet i den delen till skattemyndigheten för omprövning av beslutet om denna inkomst. 21 §19 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Vid prövning av överklagan- de av länsrättens beslut i mål enligt denna lag skall nämnde- män ingå i kammarrätten om nämndemän deltagit i länsrätten. Detta gäller dock inte i mål enligt 2–4 kap. 19 Senaste lydelse 1998:674 En make till vilken pensionsrätt för premiepension har överförts får inte överklaga ett beslut som avser den som överfört pen- sionsrätten. Vad som föreskrivs i 14 § andra stycket lagen (0000:00) om handläggningen av ärenden hos de allmänna försäkringskassor- na, m.m. om verkan av felsända överklaganden skall gälla även om ett överklagande har kommit in till Premiepensionsmyndighe- ten eller en skattemyndighet. Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål enligt 2–4 kap. i denna lag skall nämndemän inte ingå i kammar- rätten. I fråga om en enskilds rätt att få del av uppgifter som har tillförts ett ärende genom någon annan än honom eller henne själv och att få tillfälle att yttra sig över dem gäller bestämmelserna i 17 § förvalt- ningslagen (1986:223). Beslut enligt 2–4 kap. får dock fattas utan att den enskilde har underrättats om och fått tillfälle att yttra sig över uppgifter som skall lämnas utan föreläggande i enlighet med bestäm- melserna i denna lag eller annan författning. Beslut om omprövning enligt 13 kap. 13 § får inte fattas utan att den enskilde fått tillfälle att yttra sig. Om en ansökan, anmälan eller Om en ansökan, anmälan eller liknande, som enligt denna lag liknande som skall göras till den skall göras till den allmänna stället har kommit in till Pre- kommit in till Premiepensions- den anses inkommen till försäk- samma skall gälla om ansökan, gälla om ansökan, anmälan eller liknande skall göras till Premie- pensionsmyndigheten och den i digheten och den i stället har stället har kommit in till en kommit in till en allmän försäk- Denna lag träder i kraft den... Äldre bestämmelser gäller i fråga om 1.ansökan i ärenden som har inletts före ikraftträdandet, 2.överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet liksom beträffande omprövning i samband med överklagande i sådana fall. Flerbarnstillägg lämnas utan ansökan om någon uppbär allmänt barnbidrag för tre eller flera barn. Vid tillämpning av denna paragraf beaktas inte barn som avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, dels att 15 § och 18 § skall upphöra att gälla, dels att 2 §, 2 a §, 11 § och 14 § skall ha följande lydelse. Allmänt barnbidrag utgår från och med månaden efter den, då barnet fötts eller rätt till sådant bidrag annars uppkommit, till och med det kvartal, under vilket barnet fyller . Allmänt barnbidrag utgår utan ansökan från och med månaden efter den, då barnet fötts eller rätt till sådant bidrag annars uppkommit, till och med det kvartal, under vilket barnet fyller . 2 a §23 Flerbarnstillägg lämnas om någon uppbär allmänt barnbi- drag för tre eller flera barn. Vid tillämpning av denna paragraf beaktas inte barn som avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. 1.3 048 kronor för det tredje barnet, 2.9 120 kronor för det fjärde barnet, 3.11 400 kronor för det femte barnet och varje ytterligare Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall de barn för vilka någon uppbär allmänt barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon annan uppbär allmänt barnbidrag om dessa barnbidragsmottagare stadigvarande sammanbor och är eller har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av tredje stycket skall anmäla detta till den allmänna . Om inte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmänt barnbi- drag i denna lag eller i andra lagar eller författningar tillämpas på flerbarnstillägg. Barnbidrag utbetalas genom . Det månadsbelopp som skall utbetalas i barnbidrag eller flerbarnstillägg avrundas till närmast högre hela krontal. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om sättet och tiden för utbetalningen. Har barnbidrag ej utbetalats före utgången av året näst efter det, till vilket bidraget hänför sig, föreligger ej längre rätt till bidraget, såvida ej den bidragsberättigade inom nämnda tid hos allmän försäkringskassa gjort gällande rätt till bidraget. Har barnbidraget ej lyfts före utgången av året näst efter det, under vilket bidraget förfallit till betalning, skall bidraget vara förverkat. Bestämmelsen i 20 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring om förordnande till dess slutligt beslut kan fattas gäller även i ärenden enligt denna lag. Vad som är föreskrivet om tillsyn över de allmänna försäkringskassorna äger motsvarande tillämpning i fråga om kassornas befattning med allmänna barnbidrag. De närmare föreskrifter, som behövs för tillämpningen av denna lag, meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av lagen (1962:381) lagen (1962:381) ärenden enligt denna lag: ärenden enligt denna lag: 20 kap. 3 § tredje stycket om 20 kap. 3 § tredje stycket om 20 kap. 9 § om skyldighet att styckena och 9 § om skyldighet att lämna uppgifter, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder. Denna lag träder i kraft den... Äldre bestämmelser gäller i fråga om 1.ansökan i ärenden som har inletts före ikraftträdandet, 2.överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet liksom beträffande omprövning i samband med överklagande i så- dana fall. Lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:389) om assistansersätt- ning, dels att 8 § och 17 § skall upphöra att gälla, dels att 5 §, 9 §, 10 §, 13 § och 18 § skall ha följande lydelse. skall göras skriftligen hos den skall göras hos den allmänna kassan får uppdra åt en annan Om någon hos en kommun har ansökt om biträde av personlig assi- stent eller ekonomiskt stöd till sådan assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, skall kommunen, om den enskilde kan antas ha rätt till assistansersättning, anmäla detta till . I sådant fall skall även utan ansökan pröva frågan om assistansersättning. Assistansersättning får inte lämnas tillbaka än tre må- nader före den månad då ansökan eller anmälan gjorts. Den som erhåller assistansersättning skall, om förhållandena ändras så att rätten till ersättningen påverkas, genast anmäla detta hos försäk- ringskassan. Om den som erhåller assi- stansersättning har legal ställfö- reträdare enligt gäller upplysningsskyldigheten i stället denne. 50 Författningsförslag SOU 2001:47 Assistansersättning utbetalas med visst belopp för det antal beviljade assistanstimmar som assistans lämnats. Assistansersättning utges med det belopp som regeringen fastställer . Om det föreligger särskilda skäl kan , efter ansökan, besluta att en ersätt- besluta att en ersättningsberätti- ningsberättigad skall få ersätt- gad skall få ersättning med ett ning med ett högre belopp än det högre belopp än det som reger- som regeringen fastställt. belopp får dock inte överstiga dock inte överstiga det fastställ- det fastställda beloppet med mer da beloppet med mer än tolv Som kostnad för personlig assistans anses inte i något fall ersättning som den enskilde själv lämnar 1.till någon som han lever i hushållsgemenskap med, eller 2.till en personlig assistent för arbete som utförts på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2–4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. Utbetalning av assistansersättning för en viss månad får grundas på ett beräknat antal assistanstimmar för den månaden. Avräkning för större avvikelser skall då ske senast andra månaden efter den då den preliminära utbetalningen skett. Slutavräkning skall ske senast efter utgången av varje tidsperiod för vilken assistansersätt- ning beviljats. Frågor som avses i 6–8 §§ skall Frågor som avses i 6–8 §§ skall Nämnden kan dock överlämna till en tjänsteman vid försäk- enligt 8 §. I fråga om ersättning enligt I fråga om ersättning enligt i lagen (1962:381) i lagen (1962:381) om allmän försäkring, nämligen 18 kap. 46 och 47 §§ om tillsyn, 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning av ersättning, 20 kap. 5 § om preskription, 20 kap. 6 § om förbud mot utmätning och om överlåtelse, 20 kap. 8 § första–tredje styckena och 9 § om skyldighet att lämna uppgifter, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder. om allmän försäkring, nämligen 18 kap. 17 a § om delegation från socialförsäkringsnämnd till tjänsteman, 18 kap. 46 och 47 §§ om tillsyn, 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning av ersättning, 20 kap. 5 § om preskription, 20 kap. 6 § om förbud mot utmätning och om överlåtelse, och 20 kap. 9 § om skyldighet att lämna uppgifter. Denna lag träder i kraft den... Äldre bestämmelser gäller i fråga om 1.ansökan i ärenden som har inletts före ikraftträdandet, 2.överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet liksom beträffande omprövning i samband med överklagande i så- dana fall. IBakgrund och nuvarande förhållanden Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att göra en samlad översyn av de processuella regler som gäller för olika förmåner inom socialförsäkringen. I direktiven framhålls att det i översynen skall ingå en kartläggning av tillämpningen av nuvarande bestämmelser samt att inriktningen av de förändringar som eventuellt föreslås skall vara att enhetliga proces- suella regler så långt som möjligt skall gälla för hela det område där en allmän försäkringskassa är beslutande organ. Den särskilde utredaren skall även kartlägga rutinerna för beslut som fattas genom automatisk databehandling på socialförsäkrings- området och i det sammanhanget även överväga hur beslutskompeten- sen bör fördelas mellan den myndighet som tillhandahåller datastödet och den myndighet som anses vara beslutsfattande samt i vad mån han- teringen av beslut genom automatisk databehandling i större utsträck- ning än bör regleras i lag. Vidare skall den särskilde utredaren se över roll enligt 20 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och därtill anknytande bestämmelser i andra författningar samt, i förekom- mande fall, lämna förslag till förändringar. Direktiven (Dir. 1998:73) är intagna som bilaga 1. Genom tilläggsdirektiv (Dir. 2000:17) har ut- redningens uppdrag utvidgats på så sätt, att den särskilde utredaren, utöver vad som omfattas av redan givna direktiv, skall undersöka och analysera beslutsprocessen i ärenden om förtidspension och sjukbidrag. Arbetet skall omfatta en beskrivning av viktigare förändringar över tiden i regelverk och ärendehandläggning samt frågor om beslutsunder- lag och beslutsunderlagens kvalitet, försäkringsläkarens roll samt prax- isbildning. Utredaren skall, i den mån det visar sig lämpligt, redovisa förslag till förändringar i syfte att uppnå en effektiv handläggning av ärenden, ett adekvat beslutsunderlag och förutsättningar för likformig- het vid tillämpning av reglerna om förtidspension respektive sjukbi- drag. Tilläggsdirektiven (Dir. 2000:17) är intagna som bilaga 2. Till utredningen har genom regeringsbeslut överlämnats följande skrivelser, nämligen beslut , dnr 1187-1994, , dnr 1471-1996 och den 14 ok- tober 1999, dnr 4837-1998. () har till utredningen överlämnat en slutrapport, daterad , Automatiska och maskinella be- slut samt beslut som fattas med hjälp av maskinellt stöd inom social- försäkringsadministrationen – En probleminventering med förslag till åtgärder, se bilaga 9. Den särskilde utredaren, de sakkunniga och experterna har under hela utredningsarbetet sammanträtt kontinuerligt. Under arbetet har utredningen besökt försäkringskassorna i län, , , , , , län, , , Väs- terbottens län samt . Besök har också genomförts vid länsrätterna i län och , Kammarrätten i samt i Regeringsrätten. En sammanställning av anteckningar från besöken fogas till betänkandet som bilaga 4 och bilaga 6 samt del av bilaga 8. Vidare har utredningen sammanträffat med justitieombudsmannen med medarbetare. För att undersöka frågan rörande beslut genom automatisk databe- handling har utredningen sammanträffat med företrädare för . Utredningen har även träffat företrädare för Handikapporganisatio- nernas Samarbetsorgan, och Ungdomar och , ungdomar och vuxna. Utredningen har granskat 800 akter i förtidspensions- och sjuk- bidragsärenden. Resultaten har redovisats på ett av utredningen upprät- tat frågeformulär och därefter sammanställts och bearbetats av Statis- tiska Centralbyrån. Ett mindre urval av akter har därefter eftergrans- kats. Undersökningen redovisas i bilaga 8 med underbilagor. Utredningen har vidare tillställt samtliga försäkringskassor en enkät avseende organisationen och handläggningen av ärenden hos kassorna samt en enkät avseende försäkringsläkarverksamheten vid kassorna. Enkäterna och svaren redovisas i bilagorna 7 och 8 samt i kapitel 3. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala själv- styrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet enligt 15 § kommitté- förordningen (1998:1478) anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvin- nor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska må- len. Utredningen anser inte att de förslag som redovisas i det följande har sådana konsekvenser som avses i 15 § kommittéförordningen. Nå- gon redovisning är därför inte aktuell. Beträffande de kostnadsmässiga konsekvenserna (jfr 14 § kommitté- förordningen) hänvisas till avsnitt 13.1. Socialförsäkringen är föremål för ett stort antal refor- mer. Utredningen har inte annat än undantagsvis kunnat ta hänsyn till sådant reformarbete som ännu inte har lett fram till lagstiftning som trätt i kraft. Bestämmelser som tillkommit efter har inte kunnat beaktas. En översikt över socialförsäkringen 57 2 En översikt över socialförsäkringen Det finns i svensk lagstiftning ingen definition av begreppet socialför- säkring. Av 1 kap. 1 § AFL följer att den allmänna försäkringen består av sjukförsäkring, folkpensionering och försäkring för tilläggspension. Till sjukförsäkringen hör frågor om rehabilitering. Till den allmänna försäkringen är anslutna frivillig sjukpenning- och pensionsförsäkring. Av 1 kap. 1 § LIP följer att den lagen reglerar försäkring för inkomst- grundad ålderspension. Begreppet socialförsäkring är dock vanligt fö- rekommande och har använts med olika innebörd i olika sammanhang.1 När socialförsäkringen diskuteras utifrån ett internationellt perspektiv används i ofta termen social trygghet. Social trygghet kan emellertid uppfattas som ett relativt vitt begrepp innefattande såväl omsorger inom , system för studiestöd, arbetarskydd och arbetsmarknadspolitiska insatser. Avgränsningarna är flytande och skilda länder och författare har olika definitioner av begreppet. I förarbetena till socialförsäkringslagen (1999:799, SofL) slog re- geringen fast att begreppet socialförsäkring skall avgränsas utifrån ett praktiskt betingat synsätt, som utgår ifrån hur trygghetssystemen admi- nistreras och att till begreppet skall hänföras flertalet trygghetssystem som administreras av RFV, försäkringskassorna och Premiepensions- myndigheten (prop. 1998/99:119 s. 74). I propositionen anfördes att det var föga meningsfullt att utifrån teoretiska kriterier definiera begreppet social försäkring utan att en mer praktisk metod var att genom uppräk- ning i lagstiftning bestämma vad som skulle hänföras dit och vad en sådan trygghetsanordning skulle kallas (prop. s. 76 f.). Lagens tredje kapitel innehåller en uppräkning av de förmåner som innefattas i soci- alförsäkringsskyddet (se 3 kap. 1, 2, 4 och 5 §§ SofL). Avgränsningen i socialförsäkringslagen innebar att flertalet förmå- ner som administreras av RFV eller försäkringskassorna ansågs falla in under begreppet socialförsäkring men inte alla (se a. prop. s. 76). Det statliga personskadeskyddet enligt lagen (1977:265) om statligt person- skadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada