ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GPB3102d2 · 2002-01-01 00:00:00 — När det gäller tillsyn för övriga områden med producentansvar samt returdryckesförpackningar är det framför allt tillsyn av fri- åkare som lyfts fram (se tidigare avsnitt i detta kapitel), inte minst av de producenter som tar sitt ansvar. Även när det gäller bygg- sektorns frivilliga åtagande efterlyses en bättre tillsyn vad avser källsortering och hanteringen av farligt avfall. Uppföljningen av producentansvaret och frivilliga åtaganden be- höver förbättras bl.a. genom att göras offentlig. En summering av vad som har framkommit i föregående avsnitt i detta kapitel visar på att det är främst uppföljning av förpackningar och returpapper som behöver spridas så att enskilda kommuner kan redovisa för hushållen hur källsorteringen fungerar. Även uppföljningen av de frivilliga åtagandena för bygg- och rivningsavfall behöver för- bättras. Det förekommer inga sanktioner eller andra samråd med staten om det visar sig att producenterna inte når de uppsatta målen. Utvärdering av hur producentansvaret har fungerat Jag gör bedömningen att tillsynen behöver förbättras när det gäller lagstadagat producentansvar för förpackningar, bilar, däck och returpapper, byggsektorns frivilliga åtagande samt returdryckesför- packningar. Materialbolagens juridiska status behöver ses över. Jag gör bedömningen att även uppföljningen behöver förbättras. Exempel på några angelägna områden är bättre uppföljning av vilka mängder förpackningar och returpapper som hushållen lämnar i olika kommuner. Vidare behöver uppföljningen av de frivilliga åtagandena för bygg- och rivningsavfall förbättras.
sou · GPB3102d3 · 2002-01-01 00:00:00 — kommun (Miljökontoret) SHR (SAMS) SOU 2001:102 Bilaga 2 Även utredningens experter deltog i seminarierna.
sou · GPB311d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Skattekil vid olika kvoteringar (K) för bolagsskatt. total värdetillväxt, varav 2,5%-enhet som direktavkastning, som reavinst. via bolag, K=1 via bolag, K=1/2 via bolag, K=1/4 via bolag, K=1/8 via bolag, K=1/16 90 tid (t) 100
sou · GPB315d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Därtill kommer t.ex. kostnader för tryckt material, webbaserat material och utbildning av informatörer. Informatörsutbildningen avser dels personer inom totalförsvarsmyndigheter, dels personer från frivillig- organisationer. Utöver initialkostnaden för verksamhet och materialproduktion tillkommer löpande kostnader för att driva verksamheten perma- nent. Styrelsen för psykologiskt försvar bör tilldelas särskilda medel för att utarbeta och hantera ett paket för information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar. Styrelsen för psykologiskt försvar bör få i uppdrag att i samråd med frivilligförsvarets centrala samordningsorgan, Försvars- makten, , Statens rädd- ningsverk och utarbeta ett infor- mationspaket om information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar som stöd för frivilliga totalförsvars- organisationer. Uppdraget bör bedrivas i samverkan med Civil- pliktsrådet, och i anslutning till det samarbete mellan Försvarsmaktens rekryteringscentrum och frivilliga för- svarsorganisationer som inletts.
sou · GPB315d2 · 2002-01-01 00:00:00 — 1 001 – 1 500 300 000 + 450 000 = 750 000 1 501 – 2 000 400 000 + 600 000 = 1 000 000 2 001 – 2 500 500 000 + 750 000 = 1 250 000 2 501 – 3 000 600 000 + 900 000 = 1 500 000 700 000 + 900 000 = 1 600 000 Om en frivillig totalförsvarsorganisation med ungdomsverksamhet har 7 500 medlemmar, varav 800 är ungdomar kommer organisa- tionen att tillhöra klass 6 och få i grundbidrag. När det gäller ungdomsverksamhet tillhör organisationen klass 2 och få 440 000 (200 000 + 800 x ) kronor i ungdomsbidrag. Orga- nisationens totala organisationsstöd blir . Utredningen har bedömt att följande beloppsgränser skulle kunna gälla för kompetensbidrag. Antal medlemmar per klass 9 001 10 000 Om en frivillig bemanningsorganisation med ungdomsverksamhet har 7 500 medlemmar, varav 800 är ungdomar kommer organisa- tionen att tillhöra klass 6 och få i grundbidrag. När det gäller ungdomsverksamhet kommer organisationen att tillhöra klass 2 och få i ungdomsbidrag. När det gäller kompetensbidrag kommer organisationen att tillhöra klass 16 och få i kompetensbidrag. Organisationens totala organisationsstöd blir . Frivilligorganisationernas finansieringsvägar från staten (mkr) Frivilligorganisationernas finansieringsvägar från staten (mkr) B 1/B 3/ B 6 (SSPF)1 UngLottor: 0, 52 SkytteUO: 3, 92 Frivilliga försvarsorganisationer och andra frivilligorganisationer: 369 +19 Sponsring och stöd från näringslivet Frivilligorganisationernas egna fonderingar, penninggåvor (motsv.) SPSF: Svenska Pistolskytte- Visst stöd från kommuner (lokaler, kopiering m.m.) SLS: Svenska Livräddnings- SSPF: Svenska Sportskytte- SBF: Svenska Brandförsvars-
sou · GPB320d2 · 2002-01-01 00:00:00 — i samarbete med , , , Hållbar energiframtid – långsiktiga miljö- mål med systemlösningar för el och värme, Slutrapport från SAME- projektet, , 1999 , – vägen till ett hållbart samhälle, rapport 4858, , 1998 Teknisk Framsyn, Samarbete mellan , , samt , Det framsynta samhället, 2000 , Exploring Sustainable Development, Global Scenarios 2000–2050 Summary brochure, WBCSD, 1997
sou · GPB327d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Vad gäller lägenhetstransaktioner så är det inte bara bostads- rätter som säljs utan bristen på lägenheter i har givit upphov till en svart marknad för hyresrätter. Över- låtelser kan ske inte bara genom andrahandsuthyrning eller direkt upplåtelse utan också genom fingerade byten ibland i flera led, som kan vara svåra att kontrollera för en fastighetsägare. De olagliga priserna som anges är /kvm i mer centrala lägen. För särskilt bra lägen nämns priser på ca /kvm. Omfattningen av denna handel lär dock kräva en särskild utredning. Förteckning över ledamöter, sakkunniga, experter och sekretariat Per , f.d. riksdagsledamot , riksdagsledamot (kd) , riksdagsledamot (s) , riksdagsledamot (s) , riksdagsledamot (m) , kommunalråd (s) , f.d. kommunalråd (v) , riksdagsledamot (c) , riksdagsledamot (s) , advokat (fp) Per , f.d. riksdagsledamot , hovrättsassessor (huvud- , B.Sc., socionom Per , ekon. dr.
sou · GPB32d5 · 2002-01-01 00:00:00 — 0.006232 0.006951 1.017702 0.008790 0.000233 0.014811 0.005656 0.002794 0.019358 0.035864 0.003232 0.020182 0.011903 0.011178 0.006676 0.007478 0.005690 0.003649 0.004792 0.017069 0.017848 0.014217 0.015834 0.014797 0.016285 0.017276 0.029784 0.009471 0.013860 0.046183 0.011993 0.021443 0.004746 0.009163 0.013292 0.009373 0.011771 0.021398 0.01922: 0.011266 0.015347 0.024180 0.055660 0.011034 0.024056 0.017038 0.013839 0.040836 0.013265 0.013845 0.011801 0.007627 0.006559 0.006050 0.015911 0.019215 0.022088 0.020014 0.039582 0.015832 0.022168 0.058600 0.022121 0.01421: 1.026464 0.000803 0.002355 0.001578 0.001023 0.008127 0.009073 0.000978 0.004010 0.003396 0.003645 0.001333 0.002596 0.002167 0.001953 0.001923 0.004412 0.005311 0.002802 0.005427 0.003417 0.003468 0.003408 0.00662: 0.002627 0.004378 0.005711 0.003924 0.003263 0.000814 0.003693 0.003437 0.004468 0.003289 0.004824 0.005338 0.002964 0.004136 0.004324 0.005308 0.004423 0.002303 0.003855 0.001384 0.003746 0.004027 0.003631 0.003610 0.002574 0.001596 0.002877 0.00462: 0.006816 0.003284 0.020226 0.005046 0.006299 0.000667 0.002812 0.007287 0.006252 0.007258 1.000161
sou · GPB336 · 2002-01-01 00:00:00 — Implantatbro, underkäke (specia- Tillägg per fixtur vid delimplantat där krona eller broled utförs i ädelmetall eller titan (specialist) I tabellen redovisas folktandvårdens medelpriser inom allmän- tandvård för åtgärderna 61–81. För dessa åtgärder är folktand- vårdens medelpris högre hos specialist i oral protetik. För åtgärderna 83–89 redovisas medelpriserna gällande behand- ling hos specialist i oral protetik och oral kirurgi. Folktandvårdens medelpriser inom allmäntandvård är lägre för dessa åtgärder. Exempel på kostnadseffekter med utredningens förslag Nedan följer några räkneexempel som visar hur patientens avgift för ett antal olika behandlingar påverkas. Folktandvårdens medelpriser i landet inom allmäntandvård har använts vid beräkningar. Samma regler för tandvårdsersättning för partiella proteser som för hela proteser Partiell protes med gjutet skelett, klammerförankrad (exklusive material) 73 Partiell protes med gjutet Ökat stöd för bastandvård Undersökning, två förebyggande åtgärder och två flerytsfyllningar på kindtänder Högkostnadsskydd för äldre för kronor, broar och implantat Treledsbro med ett hängande broled (exklusive material) Enligt detta exempel utgår ingen tandvårdsersättning enligt utredningens förslag eftersom tandvårdsersättningen understiger . Tandvårdsersättning utgår heller ej enligt nuvarande regelverk eftersom tandvårdsersättningen understiger karens- beloppet om . Högkostnadsskydd för äldre för kronor, broar och implantat Tioledsbro med fem hängande broled samt två gjutna pelare (exklusive material) Högkostnadsskydd för äldre för kronor, broar och implantat Implantatbro, underkäke (exklusive material). Folktandvårdens medelpris vid behandling hos specialist har använts i detta exempel. Operation, fler än tre fixturer Bettskena i hård akrylat utförd på bettfysiologisk indikation 77 Bettskena i hård akrylat 1 425 926* *Utredningens förslag, dubbel ersättning, för åldersgruppen . Utredningens förslag berör ej personer med långvarigt och väsentligt ökat tandvårdsbehov till följd av långvarig sjukdom eller funktionshinder Nuvarande regler gäller även .
sou · GPB341d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Även förslagen brister i stor utsträckning i konkretion och precision. Detta gör det svårt att värdera såväl effekterna av de föreslagna förändringarna som behovet av t.ex. författningsändringar. Vad beträffar behovet av författningsändringar har utredningen inte haft tid att arbeta fram konkreta författningsförslag utan valt att mer skissartat ange hur lagstiftningen skulle kunna ändras på vissa områden. De lagstiftningsmässiga konsekvenserna av utredningens förslag har inte blivit ordentligt penetrerade. Dels kan det finnas behov av författningsändringar även på andra områden än de av utredningen angivna. Dels bygger de av utredningen skissade författningsändringarna inte på någon reell analys av hur de lagda materiella förslagen bäst kan implementeras genom lagstiftning. När det gäller tillsynsfrågorna anser jag att utredningsmaterialet är alltför magert för att över huvud taget kunna ligga till grund för några förslag. Tillsynsproblematiken är synnerligen komplex och utredningen har inte gjort några egentliga överväganden. Dessutom utreds dessa frågor i annan ordning. Enligt min mening borde utredningen därför ha avstått från förslag i denna del. Utredningen slår fast vissa principer för militär medverkan i civil verksamhet. Även denna fråga utreds i annan ordning och det kan inte uteslutas att den utredningen kan komma fram till andra ställningstaganden.
sou · GPB348d3 · 2002-01-01 00:00:00 — För referensenkäterna Kommunala förtroendeuppdrag 1999, Kommunalt förtroendevalda 1999 och Enkät till kommunalpolitiker 1993 redogörs i metodappendixet. Allmän statistik som gäller befolkning och valresultat med mera är, om inget annat anges, hämtad från SCB:s databaser.
sou · GPB349d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Den särskilde utredaren skall överväga och lämna förslag till institutets bemanning, arbetsformer och lokalisering samt till hur högskolornas kompetens skall kunna tas till vara i institutets verksamhet. Lokaliseringen bör väljas så att institutets verksamhet naturligt kan anknyta till såväl forskning och utbildning som tillämpad hälso- och sjukvårdsverksamhet. Det är viktigt att förslaget bidrar till att institutet präglas av effektivitet och flexibilitet, inte minst i syfte att möta behovet av insatser för de olika personalkategorier som är verksamma i primärvården. Utredaren skall belysa hur institutets verksamhet förhåller sig till den reglerade vidareutbildningen för t.ex. specialister. Utredaren skall här beakta utvärdering av de s.k. SK-kurserna (specialistkompetenskurser) för läkare. Utredaren skall i detta sammanhang också belysa hur institutet förhåller sig till det av och Svenska planerade utbildningsinstitutet. har till ändamål att främja distrikts- läkares (eller motsvarande) utbildning genom bidrag till kostnader för deras fortbildning samt för studieresor och andra ändamål som kan anses falla inom ramen för deras yrkesutveckling. Utredaren skall analysera hur institutets verksamhet förhåller sig till stiftelsens verksamhet. Utredaren skall successivt förankra sina förslag hos sjukvårds- huvudmännen och de olika yrkesgrupperna för att underlätta en smidig start av verksamheten fr.o.m. . Utredaren skall föreslå hur och av vem institutets verksamhet skall utvärderas. Utvärderingen skall ligga till grund för beslut om en eventuell fortsättning av verksamheten . Utredaren skall överväga och lämna förslag till en långsiktig finansiering av institutet. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Referensgrupp A – allmänläkare Referensgrupp B – teamet Medicinskt ansvarig sköterska,
sou · GPB352d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Barnavårdens institutioner: framväxt ideologi och struktur. SFS 1990:52 LVU. SFS 1980:620 Socialtjänstlagen. Invandrarbarn i familjehem. Insatser för barn och unga 1997. Statistik Socialtjänst 1998:10. , 1998b Individ- och familjeomsorgens arbete med unga. Insatser för barn och unga 1998. Statistik socialtjänst 1999:7. Insatser för barn och unga 1999. Statistik socialtjänst 2000:9. SOU 1996:55 , mångfalden och framtiden. Betänkande från invandrarpolitiska kommittén. Spearly, J.L. & M. Lauderdale, 1983. Community Characteristics and Ethnicity in the Prediction of Child Maltreatment Rates, Child abuse and Neglect, 7:91–105. Stockholmsungdomars drog- och riskbeteenden. Resultat från fyra drogvaneinventeringar . & E. Humlesjö, 1997. Steg för steg. Den dokumenterade sociala barnavården och 1996 i två socialdistrikt. FoU- rapport 1997:23. , K., E. Humlesjö & M. , 1994. Att hjälpa sin nästa. En undersökning av kontaktfamiljer i . Mångenstädes svårt vanartad Om problemen med det uppväxande släktet. Trydegård, G-B. Tradition, change and variation: past and present trends in public old-age care. Mortalitet bland fosterbarn som placerats före tonåren, Socialvetenskaplig , 2:2:60–72. Fosterbarn som vuxna. Svensk forskning om fosterbarnsvård: en : socialt arbete/Liber utbildning. Hur vanligt är det att ha varit fosterbarn? Socialvetenskaplig , 3:3:166–179. , B., P. , A.K. Zaar & T. , 2000. Prevalens av långa vårdtider m.m. bland barn som placerats i dygnsvård – en kohortstudie. i SOU 2000:77, Omhändertagen. Samhällets ansvar för utsatta barn och unga, bilaga 3. , B., M. Sallnäs & P. , kommande. Sammanbrott i dygnsvården. , B., M. Sallnäs & L. , 1999. Dygnsvård för barn och ungdom 1983–1995: förändringar i vårdlandskapet sedan Socialtjänstlagens tillkomst, Socionomens forsknings- supplement, 11:1–20. Att allsidigt belysa barns sociala situation. En undersökning av barnavårdsutredningar vid tre socialdistrikt i . : FoU-byrån, , . Zuravin, S.J. & R. , 1987. The ecology of Child Maltreatment: Identifying and Characterizing High-Risk Neighborhoods, Child Welfare, 66:497–506. Programmet Svensk modell i förändring Programmet Svensk modell i förändring 112 79 /CUS 106 30
sou · GPB354d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Vi har i denna studie för- sökt korrigera två problem med dessa uppgifter. Det första pro- blemet är att uppgifterna anger senaste invandringsår. Om individer invandrar vid upprepade tillfällen kommer senaste invandringsår att ge en felaktig bild av hur stor erfarenhet individen i fråga har av den svenska arbetsmarknaden. Vi har därför valt att försöka identifiera individens tidigaste invandringsår och tilldela detta till varje observation. Denna korrigering är viktigast för de nordiska invandrarna, eftersom upprepad migration är vanligast bland dessa. Det migrationsregister som användes base- rades på registrering hos , och täcker endast perioden . Personer som invandrade har i detta register inget invandringsår angivet. Det andra problemet uppkommer eftersom individer som av någon anledning bytt per- sonnummer (t.ex. flyktingar som varit förföljda) också saknar upp- gifter om invandringsår. Detta gör att det ser ut som att dessa invandrat trots att de kommit . Särskilt stort är detta problem för individer från . finns uppgifter om invandringsår baserade på folkbokföringens primära uppgifter. I dessa finns uppgifter för invandringsår tidigare än 1968, och även uppgifter för dem som fått uppgift saknas då de bytt personnummer. I Lindadatabasen finns uppgifter om invandringsår registrerade . Vi har gjort följande procedur för att korrigera uppgifterna i datamaterialet: N Varje individ tilldelas det lägsta invandringsår han eller hon har 1982–1999. N Endast individer för vilka uppgift saknas tilldelas värdet noll, och klassificeras som invandrade . N För en mycket liten grupp (ca av observationerna) som har ett tidigaste angivna invandringsår som är större än då de observeras ersätts invandrings- året med det första observationsåret . Vi har inte möjlighet att korrigera uppgifterna för individer med felaktig uppgift saknas som försvinner ur databasen . För upprepad migration gäller att om en person bor i , lämnar landet, men sedan återvänder , kommer vi inte att kunna identifiera tidigaste invandringsår. Uppgifterna kommer då att ange senaste invandringsår . I den mån det helt saknas uppgifter om en individs invandringstidpunkt, eller uppgifterna är felaktiga, kan vi inte heller komma åt pro- blemet. Det korrigerade måttet på invandringsår används i de delar av analysen där materialet indelas efter invandringskohort.
sou · GPB356 · 2002-01-01 00:00:00 — ), Välfärdstjänster i omvandling. Antologi från Kommittén Välfärds- bokslut. Szebehely, M. Hjälp i hemmet i nedskärningstid – hem- tjänstens och anhörigas insatser för gamla kvinnor och män, i , A.-M. ), Åt var och en efter behov. : Kommentus förlag. Szebehely, M. Den svenska äldreomsorgens skiktning – i går och , i , C. & L. Syltevik (red. ), Omsorgens forvitring. Bergen: Fagboksforlaget. Szebehely, M. Omsorgsarbetets olika former – nya klass- skillnader och gamla könsmönster i äldreomsorgen, Sociologisk forskning, nr 1/99, 7-32. Szebehely, M. Äldreomsorg i förändring – knappare resurser och nya organisationsformer, i Szebehely, M. ), Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Söder, M. En analys utifrån WHO:s terminologi och svensk debatt. Beredningsgruppen för interna- . Lever som andra? Om kommunaliseringen och levnadsförhållanden för personer med utvecklingsstörning. Normalisering och kategorisering. Om handi- kappideologi och välfärdspolitik i teori och praktik för personer med utvecklingsstörning. Levnadsvillkor och normalisering – om kom- munaliseringens och handikappreformens påverkan, i Brusén, P. , (red. ), Ett liv som andra. Livsvillkor för personer med funktionshinder. ), 1996. Perspektiv på funktionshinder och handikapp. ), 1999. Handikapp: synsätt, principer, perspektiv. Townsend, P. Poverty in the : a survey of household resources and standards of living. Harmondsworth: Penguin books. Tøssebro, J. Researching the living conditions of people with intellectual disabilities, i , E. & L. Kebbon (red. ), Methods for studying the living conditions of persons with disabilities. Tøssebro, J. Levekår for funksjonshemmete – fins det? Vedlegg til søknad til NFR, Velferdsprogrammet. Prosjekt nr 140092/530. & M. , 2000. Arbetslöshet och levnads- villkor krisår, i , J. ), Välfärdens förutsättningar – Arbetsmarknad, demografi och segregation. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut.
sou · GPB357d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Studies of class inequalities, consumption and social circulation in contemporary . Bocock, R. Caplovitz, D. The Poor Pay . Från diskotek till . Ung- domars ekonomi och konsumtion. : Ungdoms- styrelsen. Cross, G.1993. Time and Money. The Making of Consumer Culture. Dellgran, P. Låga inkomster eller stora skulder? Om hushåll som söker ekonomisk rådgivning. Rapport, , . Dellgran, P. Skuldproblem, ekonomisk rådgivning och skuldsanering i Puide, A. (red.) Socialbidrag i forskning och praktik. Dellgran, P. N. , B. Klingander, T. , 2001. Does the economic situation of households determine their con- sumption pattern? : Psyko- logiska institutionen, . New Directions in Consumer Psychology. From Cognition to Culture. Var avregleringen av kreditmarknaden en efterfrågechock?, i Ekonomisk Debatt, 26,5: 376–380. Featherstone, M. Consumer Culture & Postmodernism. & O. , 2000. Välfärd, ofärd och ojämlikhet. Betänkande av Kommittén Välfärdsbokslut. Gershuny, J. Social Innovation and the Division of Labour. Hur konsumenter fattar beslut, under publicering. Halleröd, B., S. , A. . , 1993. Konsensuell fattigdom – en studie av konsumtion och attityder till konsumtion. Studies in Sociology No 104, . Halleröd, B. Poverty in : A New Approach to Direct Measurment of Consensual Poverty. Studies in Sociology No 106, . Halleröd, B. "Making Ends Meet: Perceptions of Poverty in ". 4: 174–189. Halleröd, B. När har blivit nog ojämlikt?, i Ekonomisk Debatt 24,4: 267–79. Konsumtion under knapphet. & , T. Om fattiga barnfamiljers boende och ekonomi. Rapport, , . Inkomstfördelningen , i , Å. (red.) Välfärd och försörjning. Betänkande av Kommittén Välfärdsbokslut. Inkomstfördelning för svenska hushåll. Utvecklingen och med en tillbakablick till 1975, i , I. (red.) Den glömda krisen. Om ett som går isär. Influences of prior outcomes on intertemporal choices. Lunt, P. & S. , 1992. and Personal Identity. & S. Lansley, 1985. : and Unwin. Micheli, G. Downdrift: Provoking agents and symptom- formation factors in the process of impoverishment, i Mingione, E. (ed) 1996. and The Underclass. : Blackwell Publ. A Review of New Studies. Att förstå knapphetens konsumtions- villkor. Shefrin, H. M., & R. Thaler, 1988. The behavioral life-cycle hypothesis. Economic Inquiry, 26: 609–643. Shields, R. (ed) 1992. Lifestyle Shopping: The subject of Con- sumption. , B., A. , C. Hagqvist, U. Rantakeisu 1995. Tyngda av skulder. Om att leva under ekonomisk stress. Research Reports no 2, : ,. Välfärd vid vägskäl. Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. Vad hände med den sociala bostadspolitiken?, i Ekonomisk Debatt, 24, 7: 591–99 Häll, (red.) Välfärd och ojämlikhet i 20- årsperspektiv 1975–1995. : , rapport nr 91. Wärneryd, K.-E.1989. On the psychology of saving: an essay on economic behavior, , 10: 515–541. Underlid, K. Personal financial situation during unemploy- ment and mental health , 6: 2–12. & M. , Arbetslöshet och levnadsvillkor, i SOU 2000:37 Välfärdens förutsättningar.
sou · GPB36 · 2002-01-01 00:00:00 — Efter gemensamt beslut av generaldirektör och landshövdingarna i samtliga län pågår ett Nationellt program för social tillsyn, som syftar till att ytterligare utveckla samspelet och samarbetsformerna mellan och länsstyrelserna i detta avseende. I linje med detta anser att uppdraget att följa upp utvecklingsläget bör riktas till och länsstyrelserna gemensamt. LSS personkrets i eget och särskilt boende måste uppmärksam- mas enligt ett par av remissinstanserna. Ett visionärt kapitel om samverkan utifrån tekniska och logis- tiska möjligheter Den medicintekniska utvecklingen på området behöver belysas t.ex. IT-system för vårdadministration och kommunikation, patientnära analyser, läkemedel m.m. Flera remissinstanser anser att kapitlet om samverkan måste ges ett mera konkret innehåll. allmänna råd om livsuppehållande åtgärder 1992:2 bör revideras. anser att dessa även bör omfatta kommu- nens betydelse för vården. Andra symtom än smärta Flera av remissinstanserna bl. och anser att utredningen bör behandla andra symtom än smärta, t.ex. illamående, trycksår, förstoppning, nutritionsproblem, ångest och oro. Kultur i vården () och Hälsouniversitetet i anser att slutbetänkandet borde diskutera de demenssjukas specifika be- hov. anser att kap. 7.6 om att rekrytera läkare måste bli mera genomarbetat med konkreta förslag. Många remissinstanser påtalar problem med att rekry- tera läkare, framförallt allmänläkare. Flera remissinstanser önskar konkretiserade förutsättningar för att värdera vårdens kvalitet med särskilt beaktande av livskvali- tet.