sou · GPB348d4 · 2002-01-01 00:00:00 — Men när jag tittade på det politiska klimatet här i och upptäckte att det finns någonting som heter demokrati, att det finns partier, att vem som helst, jag menar inte vem som helst, men du kan, om du vill, komma upp till , det händer saker, och det var den stora skillnaden mellan här och det gamla hemlandet. /---/ Jag tycker mycket om det här att vad än du tycker, du kan säga det, du kan göra din röst hörd på något sätt. Jag tittade på alla partier och försökte hitta det parti som passar mina idéer bäst, och det var . /---/ Tanken på att det är möjligt, att det funkar. /---/ Jag som kommer från ett annorlunda system, jag känner att det är viktigt det här med demokratin. I intervjuer med politiker med utländsk bakgrund finns också resonemang om ansvar och plikt. I och med att man bor i måste man också ta del av de gemensamma angelägenheterna. 4.2Varför är inte alla med? Under hearingen ombads partirepresentanterna redogöra för sin syn på orsakerna till att personer med utländsk bakgrund inte är aktiva som partimedlemmar och förtroendevalda och till att de deltar i val i mindre utsträckning . Centerpartisten säger att det finns en stor grupp människor som är socialt, ekonomiskt och politiskt fattiga. Denna grupp inkluderar både etniska svenskar och personer med utländsk bakgrund. Det finns säkert de som känner sig svikna av den förda politiken, fortsätter han. Ytterligare en orsak kan vara att politiken har blivit alltför anonym och att de politiska partierna inte har lyckats övertyga människor om att deras aktiva engagemang är viktigt. Han anser också att politikerna har gjort alltför lite för att nå ut. Enligt folkpartisten är personer med utländsk bakgrund en underprivilegierad grupp i samhället. De har lägre inkomster och drabbas oftare än etniska svenskar av arbetslöshet. De själva är medvetna om sin position i samhället. Det är en klassfråga i vilken omfattning man röstar, menar hon. Hon påpekar också att samma fenomen även gäller etniska svenskar i samma situation. Det bristande engagemanget kan också handla om bristande identifika- tion. Personer med utländsk bakgrund behöver känna att det finns någon som företräder dem. I kontakter med invandrare kommer det fram att de inte röstar i de svenska valen. De känner sig utanför och anser att politiken inte angår dem eller att de inte kan identifiera sig med de frågor som tas upp i politiken. För vissa grupper kan eventuellt det praktiska förfarandet vid val spela in. Representanten för tar upp betydelsen av hemmets och föräldrarnas politiska engagemang. Föräldrarnas politiska passivitet eller utanförskap kan föras över till nästa generation. Moderaten anser att orsaken finns i det utanförskap som invandrare lever i. De lever i sin kultur och kommer inte i när- heten av det svenska samhället och därför utvecklas en särskild kultur inom de etniska grupperna. Många ger upp hoppet om sam- hället vilket leder till kriminalitet och drogproblem. Socialdemokraten anser att det finns stora grupper i samhället som inte kan göra sina röster hörda och som är negligerade. Enligt honom är den största uppgiften för den representativa demokratin att få dessa grupper att engagera sig. Vänsterpartisten anser att det generellt handlar om att personer med utländsk bakgrund känner sig utanför. Deras utanförskap är massivt. Det handlar om arbets- marknad och utbildning, men också om små saker i vardagslivet. Därtill även det att de inte träffar svenskar. Varför ska de då kasta sig in i den något snåriga svenska inrikespolitiken, undrar hon. Men hennes erfarenhet är att många invandrare är mycket intresse- rade av politik. Det finns också de som upplever att deras svenska inte räcker till för att förstå politiken. Andra i sin tur lägger skulden på politiker som inte kan begripliggöra politiken för vanliga människor. Företrädaren för de gröna säger att människors bristande engagemang kan hänga samman med politikens trovärdighet. Om politiken och politikerna inte är tro- värdiga märks reaktionen snabbare bland invandrare än bland svenskar som har ett inbyggt förtroende för det politiska systemet, resonerar han. Vidare menar han att dagens partier inte är utveck- lade för det moderna samhället där människor inte längre köper ett partis åsikter. Enligt honom har partierna inte varit öppna nog för nya människor. Dessutom är partistrukturerna stela och färdiga, något som inte underlättar för nya medlemmar. Bilden av ett i fler hänseende segregerat framträder tydlig i intervjuerna. Segregation lyfts fram i intervjuerna som en för- klarande faktor till varför personer med utländsk bakgrund inte är engagerade i det politiska livet i större omfattning än vad som är fallet. En moderat politiker i beskiver staden som bestående av två världar. I den ena finns människor som lever i utanförskap. I den andra bor människor i typiska medelklassområden. Dessa senare har svårt att ta till sig att har ändrats och att en tredjedel av Malmös befolkning har utländsk bakgrund. De två världarna möts inte. Undantaget är möten mellan olika ungdomsgrupper på gator och torg som ofta slutar i konflikt. En liknande skildring av situationen i ges av en ung vänsterpartist: F: Ta lite fattigare områden, eller andra klassens områden, där bor i invandrare. Vi i har två, ett som heter Drömstaden och ett som heter Margaretelund. Där bor invandrarna. Går man till andra ställen så ser man att det är bara svenskar som bor där. Man kan se även på fritidsgårdar och liknande. Det finns ungdomsgårdar här i stan där det finns bara invandrare. Sedan finns det andra ställen där det bara finns svenskar. I: Var möts de? F: Ingenstans. Det är inte bara och som beskrivs på ovan- stående sätt, utan det gäller även och . När man talar om segregerade områden syftar man på de områ- den med hög andel personer med utländsk bakgrund, många socialbidragstagare och låginkomsttagare. Då förbiser man att områden med hög andel svenskar och höginkomsttagare är lika segregerade som de förstnämnda. Det allvarliga med dagens boendesegregation är det faktum att den är kopplad till andra former av segregation. Det finns personer som saknar reella ekonomiska möjligheter att välja sin boendeform. Deras ekonomiska situation bestäms av deras ställning på arbetsmarknaden. Att sakna arbetsinkomster eller att vara beroende av timvikariat eller korttidsanställningar skapar en otrygg tillvaro. Det finns en stark inbördes relation mellan ekonomiska resurser, arbetsmarknadsförankring, hälsostatus och politiska resurser.40 Av intervjuerna med de förtroendevalda framkommer att det i samtliga kommuner finns områden där valdeltagandet har sjunkit kraftigt. 40 SOU 2000:3, s. 255. En socialdemokratisk politiker i drar paralleller med hur arbetarklassens situation var . Arbetar- familjer med många barn bodde i trånga och obekväma bostäder. Han berättar att diskussionen om arbetarklassens boende, brotts- ligheten bland arbetarungdomar och deras svårigheter att klara skolgången var densamma som dagens diskussionen om personer med utländsk bakgrund. Diskussionen då ledde till att politikerna tog tag i frågan och beslutade om en miljon nya bostäder för att förbättra de sociala och ekonomiska förhållandena för stora grupper i samhället. Han fortsätter att det inte är omöjligt att lyfta gruppen personer med utländsk bakgrund. Enligt honom är utbildning och arbete viktiga medel i detta arbete. En folkpartist menar att många med utländsk bakgrund kanske inte känner att de frågor som tas upp i valrörelsen berör dem och att de upplever att besluten fattas över huvudet på dem. En annan folkpartist säger att om man inte får arbete utan tvingas leva på försörjningsstöd kan man lätt känna utanförskap. Hon menar att de som kommer till ofta är företagsamma människor, men att deras situation i gör att de passiviseras. Även en miljö- partist anser att arbetslösheten är en stor bidragande orsak till att människor känner utanförskap, en känsla som förstärks ytterligare av att deras verklighet inte avspeglar sig i de politiska församling- arna. En annan miljöpartist menar att orsakerna måste sökas i människors hela sociala situation. En icke-röst är också en röst, säger en moderat, som menar att de som finns i politiken saknar fantasi och tänker på ett sätt som väljarna finner ointressant. Många väljare kanske avstår från att rösta eftersom de upplever att det inte finns något vettigt att rösta på. En centerpartist tycker att det politiska utrymmet mellan de två stora partierna har krympt, vilket gör det svårt för de mindre partierna att hävda sig och få till- räckligt med uppmärksamhet. Enligt en miljöpartist är det utanförskap som får människor att ställa sig utanför politiken. Dessa människor tänker att samhället inte är för dem och inte heller dess regler och värderingar, menar hon. I säger en socialdemokrat att den tuffa politik som fördes kan vara en orsak till att människor inte är engagerade i partipolitik. De känner hopplöshet och utanförskap. Att inte vara aktiv kan ses som en protest, säger den intervjuade. En vänsterpartist söker på följande sätt efter orsaker till sjunkande valdeltagande i vissa bostadsområden: Det finns stora grupper som aldrig kommer till tals. De är så frustre- rade och de är många tror inte på politikens möjligheter över huvudtaget att uträtta något för deras vidkommande /---/ Vi har en stor grupp, vi såg i sista valet, att bland dessa, i de områden där dessa människor bor, så minskade valdeltagandet drastiskt i , jag minns inte siffrorna, men jag vet att när vi tittade så såg vi att det var större, att det hade skett en anmärkningsvärd nedgång, det var så pass markant att man reagerade. Vi pratade om det, det har vi inte gjort tidigare, vi pratade särskilt om det i , för det är ju våra väljare såsom vi uppfattar det, borde vara, vi har varit ganska starka i de områden, och fått mest röster. Men vi pratade om det även inom kommunen. En likadan beskrivning av frustration och krav på snabba åtgärder finns i intervjun med en moderat i : De här människorna är otåliga, någonting ska hända med detsamma. Hon berättar också hur svårt det kan vara att möta människor som varit arbetslösa . Enligt henne har dessa människor blivit besvikna, de har gått på kurs efter kurs och blivit lovade arbete. När dessa löften inte infriats har det lett till besvikelse och frustration, säger hon. En frustration, eller kanske ett politikerförakt, möter politikerna i val- rörelser. Människorna kan fälla kommentarer som: Kommer ni nu igen och vill ha våra röster. Så lättköpta är vi inte! berättar en socialdemokrat. Kommentaren måste tolkas som en kritik mot politiker och deras frånvaro i människors vardag mellan valen. Flera andra intervjuade berättar att de möter personer med utländsk bakgrund som tvivlar på politikens möjligheter. De känner sig inte delaktiga i det svenska samhället och gör en klar åtskillnad mellan sig och svenskar. En socialdemokrat, som själv har utländsk bakgrund, berättar hur hon argumenterar för allas engagemang: Jag säger att det är jätteviktigt att du går och röstar. Mycket typiskt svarar de: Ja, ja, men svensk politik arbetar för svenskar. Jaså?, säger jag, så dina barn går inte i skolan? De blir aldrig sjuka så de behöver inte gå till sjukhuset? Du har inga barn som går på dagis? Så det rör inte dig? Och du bor här! Så enkelt är det! Du tycker att det här och det här inte fungerar, det är dina barn, det berör dig också. Så att man behöver inte plugga argumentation för att kunna prata med invandrare om varför de ska gå och rösta. En centerpartist söker förklaringarna hos partierna. Enligt honom är dagens politik ganska komplicerad och utan raka svar. Men det räcker inte som en förklaring, säger han och fortsätter: Men kanske har vi varit dåliga på att förklara varför det är viktigt att rösta och vad det ger för dem. Jag menar, de säger: Det kommer att fortsätta i alla fall som vanligt oavsett om jag röstar eller inte. Hans svar kan ses som en uppmaning till partierna att ta större ansvar för att föra en dialog med personer med utländsk bakgrund. Han är inne på att politikerna är alltför osynliga mellan valen. Flera andra förtroendevalda stödjer ovanstående resonemang. En social- demokrat är mycket självkritisk när hon säger att partiet inte har visat något förtroende, någon ödmjukhet eller någon respekt för personer med utländsk bakgrund. har det varit deras skyldighet att ta reda på vad partiet står för. måste arbets- ordningen ändras: Vi måste profilera oss, vi måste visa att här är vi. Det här står vi för. Politiker måste lyssna mer på människor, understyrker en kristdemokrat. Om politiker inte lyssnar och böjer sig för fakta, utan kör sitt race, inger det inget förtroende utan snarare skrämmer folk. Flera diskuterar kunskaperna om det svenska samhället hos personer med utländsk bakgrund, men utan att lyckas teckna någon entydig bild. Detta visar hur heterogen kategorin personer med utländsk bakgrund är och hur svår den är att hantera. Några förtroendevalda anser att kunskapsnivån om hur det svenska samhället och det politiska systemet fungerar är låg. Med sig till har invandrare kunskaper om hemlandets system och den kunskapen överför man till svenska förhållanden. I bilden kan också figurera en rädsla för politiker utifrån de erfarenheter som kanske har lett till att man tvingats fly sitt hemland. En del väljer att helt lämna det politiska arbetet medan en del fortsätter sitt politiska engagemang i . I flera intervjuer betonas vikten av information till de nykomna i , dock utan att det närmare berörs via vilka kanaler det ska ske. Bristande kunskaper i svenska är också ett hinder för människors engagemang menar flera intervjuade. Några andra intervjuade hävdar i sin tur att kunskaps- nivån är mycket hög och någon anser att den är till och med bättre än svenskarnas. En moderat uttrycker saken på här viset: Inte kan vi utbilda dem i demokrati. De som i många fall har flytt för att de har satt sina liv på spel för demokratins skull. I kapitlet om etnisk mångfald nämndes att några ser det politiska engagemanget som en plikt och en skyldighet om man har valt att leva i . I ett par intervjuer med politiker med utländsk bakgrund hänvisas till det demokratiska systemet och En moderat menar att vissa personer med utländsk bakgrund inte har upptäckt att de är i ett annat land utan fortsätter att leva som i det gamla hemlandet. Orsaken till det kan vara brist på kunskap om . Han framhäver de möjligheter att påverka som han anser finns i den svenska politiken. Kunskapsbrist måste åtgärdas, betonar han. En kristdemokrat säger följande angående den svenska demokratin: Vi lever i ett demokratiskt land här och vi har möjligheter. Varför ska vi inte utnyttja det här? Hur ska vi synas? Hur ska vi säga vad vi vill om vi inte kommer in? Ska vi sitta hemma och titta på teve och säga att allt är dåligt? /---/ Jag tycker att alla måste. De är bara att komma in. Vi har socialdemokrater, vi har , vi har , vi har kristdemokrater, vi har . Alla hittar någonting. Partiernas utåtriktade arbete har flera syften. Ett syfte är att få fler att rösta. I vissa bostadsområden, främst i storstäderna, låg val- deltagandet kring vid de senaste valen 1998, vilket är lågt för svenska förhållanden. Detta bekymrar de politiska partierna och därför arbetar de för att öka valdeltagandet. Ett annat syfte bakom partiernas arbete är självfallet att värva röster. Att det i områden med lågt valdeltagandet finns stora möjligheter att få röster inser nog varje parti. Ett tredje syfte med utåtriktat arbete är att värva nya medlemmar. Ett fjärde syfte är att få impulser och förslag till fortsatt politiskt arbete. I detta kapitel ges några inblickar i hur partierna arbetar för att komma i kontakt med personer med utländsk bakgrund och hur de tar emot nya medlemmar samt vilka verksamheter inom partierna finns för med- lemmarna. Under hearingen resonerar några av deltagarna kortfattat om hur deras parti arbetar för att nå ut till personer med utländsk bakgrund. Centerpartisten säger att partiet ofta får inbjudningar från bland annat invandrarföreningar. Han menar att invandrar- föreningar är en bra kanal för att nå ut till medlemmarna i dessa föreningar. har stora kontaktytor med föreningar och dessa kontakter kan partiet dra nytta av. Han påpekar dock att långtifrån alla personer med utländsk bakgrund deltar i föreningslivet. Lokal-teve kan också vara ett sätt att nå ut, anser han. Även liberalerna lyfter fram sam- arbete med invandrarföreningar. Det rådslag för ett mångkulturellt parti inom som nämnts tidigare betonade vikten av att arbeta utåtriktat mot invandrarföreningar. Partiet arbetar för att nå ut till de underrepresenterade grupperna. Arbetet läggs upp utifrån de lokala förhållandena. Representanten för Moderata samlingspartiet berättar att det görs särskilda insatser på orter som i och i . Genom att partiet har fått fotfäste i någon etnisk grupp har man sedan kunnat värva fler i den gruppen. I likhet med andra partier arbetar också Socialdemokraterna med invandrarföreningar. Både Socialdemokraterna och har partimaterial översatt till olika språk. Vänsterpartisten menar att översatt material är en rättvise- och tillgänglighetsfråga. Samtliga partier bedriver utåtriktat arbete i samband med val, men även mellan valen. Mitt intryck av intervjuerna med de förtroende- valda är att det i alla partier pågår en levande diskussion om att försöka bli ännu bättre i det utåtriktade arbetet. Det finns självkritiska röster som menar att man varit alltför passiv i det hänseendet, vilket partierna också får höra i samband med valrörelser, då de under några intensiva veckor blir mer synliga på gator och torg. Men pågår arbete med att nå ut till personer med utländsk bakgrund. Många lokalorganisationer har kontinuerlig kontakt med invandrarföreningar och församlingar. Partierna blir inbjudna till debatter hos föreningarna, de deltar i olika allmänna arrangemang, ställer upp på politikercaféer, står med bokbord i olika köpcentra eller bevittnar då första spadtaget tas för en ny kyrka. Tillfällena är många och skiftande. Arbetet varierar utifrån partiernas personella och ekonomiska resurser, kommunens storlek, struktur och befolkningssammansättning. Det ideologiska budskapet är grunden i allt arbete, betonar flera av intervjuade. Mycket av det allmänna utåtriktade arbete som partierna bedriver når givetvis även invandrare. Flera förtroende- valda menar att partiet måste hitta andra arbetssätt och framför allt andra kanaler för att nå fler än . Även i detta sammanhang spelar invandrarföreningarna en viktig roll i mångas resonemang. För partierna gäller det att hitta nyckelpersoner i föreningarna som öppnar dörrarna. Men det kan också vara så att partierna själva har så kallade nyckelpersoner som har goda relationer med invandrar- föreningar. Dessa personer är värdefulla för partiet. En intervjuad miljöpartist är ett exempel på en sådan person. Han har genom sitt långa engagemang i föreningslivet en bred kontaktyta med olika invandrarföreningar i kommunen. En folkpartist berättar hur det i lokalorganisationen finns en svensk som har förstått den här invandrarfrågan och tagit till sig, inte bara på ytan utan på riktigt som har hand om många kontakter med invandrarföreningar. Samma folkpartist citerar talesättet att man ska tala med bönder på bönders vis. Därför kan det vålla svårigheter om det kommer en folkpartist, en medellång herre, klädd i grå kostym och grön slips, och går till finska arbetare och ska tala om . Så går det inte /skratt/. Om partiet har medlemmar från olika etniska grupper underlättas kontakten med dessa grupper. Hon betonar dock att om man visat ett äkta intresse för människor så får man deras förtroende och man når ut med sitt budskap. För att illustrera partiernas utåtriktade arbete ska jag här lyfta fram två exempel på arbetet mellan valen. Det ena handlar om hur arbetar i stadsdelen i och det andra om Socialdemokraternas arbete i . När jag gjorde intervjun i höll en av de social- demokratiska informanterna på att planera och schemalägga nästa års utåtriktade verksamhet. Han berättar att Socialdemokraterna ska arbeta mer utåtriktat än tidigare mellan valen därför att partiet inte längre ska vara bara en valapparat. Vi ska vara ett parti i människornas vardag. För sedan skaffade partiet en hus- vagn. Med den har Socialdemokraterna varit ute i bostadsområdena. Husvagnen fungerar som en samlingspunkt. Den drar till sig uppmärksamhet och dess närvaro talar om att nu är Socialdemokraterna här. Socialdemokraterna söker sig till bostadsområdena för att lyssna och diskutera med människor helt enkelt. Enligt den intervjuade har det utåtriktade arbetet två syften. Det ena är att man vill få in människors synpunkter. Det andra är ett egoistiskt intresse av att visa och synas ute. Att vi inte bara finns ute i områdena och torg och gator när det är valrörelse. Han berättar vidare att tio arbetslag, bestående av tjugo personer vardera, ska vara ute i bostadsområdena. Varje arbetslag leds av någon partimedlem, oftast en pensionär som vill ha något aktivt att göra. De som ingår i arbetslagen är politiskt aktiva eller förenings- aktiva personer. Tack vare det stora antalet aktiva blir inte den enskildes arbetsbörda så betungande. Genom partiets aktiva närvaro i människornas vardag hoppas han framöver slippa höra Jaha, nu kommer ni, när det är val. Socialdemokratiska partiet i bedriver också arbete som är särskilt riktat mot personer med utländsk bakgrund. genomförs ett pilotprojekt i ett bostadsområde, Råby, där andelen personer med utländsk bakgrund är stor. Så här beskriver den socialdemokratiska informanten det arbete: Där går vi in mer handfast och jobbar, jag ska inte säga att vi är kuratorer, men vi jobbar på så sätt att vi stöttat och stödjat dem. Det är inte så att vi säger att: Gå med i partiet så hjälper vi dig. Utan vi hjälper generellt. Socialdemokraterna har valt att beta av en förening i taget i området. Den intervjuade berättar att Socialdemokraterna bland annat håller gemensamma möten med den aktuella föreningen. Likaså beskriver han hur de partiaktiva har hjälpt invandrare med kontakter med skolan, detta efter att man uppmärksammade att skolan hade svårt att komma i kontakt med skolbarnens föräldrar som inte kom till föräldramöten eller kvartssamtal med lärarna. De partimedlemmar som arbetar i området har utländsk bakgrund. Den intervjuade förtroendevalda är övertygad, dock med en liten reservation, om att valdeltagandet kommer att öka vid nästa val till följd av de aktiva insatser som beskrivits här. har först börjat arbeta mer aktivt i där det bor många invandare. I de tidigare valrörelserna har inte partiet gjort några större satsningar i området utan priori- terat säkra områden, det är ju mycket enklare, mycket behag- ligare, som en intervjuad uttrycker sig. Men till nästa valrörelse ska detta ändras, säger hon. Denna person är mycket aktiv i arbetet för moderat politik i . Hon berättar hur partiet har fått fotfäste i mycket tack vare att en nyckelperson i en förening kontaktade partiet. Det är en person som har en central position i sin grupp och som dessutom har en god kännedom om andra föreningar. Han känner till andra nyckelpersoner som han tar första kontakten med, för att därmed introducera moderata politiker för dem. kan få hjälp av honom: Han kan se till att vi får alla att dela ut flygblad, det får man inte någonstans. Den intervjuade politiken anser att det inte räcker med att anonymt slänga ned ett flygblad i en brevlåda i : Nej, det tror jag inte. Vad vi behöver är ju den muntliga dialogen. Partiet måste vara ute och prata med människor. Hon är överty- gad om att många i området sympatiserar med . Genom att hitta dessa personer kan man bilda nätverk för moderat politik. De som engageras sprider kunskap till sina familjer och släktingar: De har ju stora släkter, det blir ringar på vatten, resonerar hon.