sou · GPB3102d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Förslaget leder även till vissa följd- ändringar i förordningen (1997:185) om producentansvar för för- packningar. Jag föreslår att definitionen av vilka förpackningar som ska om- fattas av lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar ändras från att bara avse PET-flaskor till att avse samtliga förpackningar för konsumtionsfärdig dryck tillverkade av polymera material. har i en skrivelse (Dnr 00-4333/00) till Miljö- departementet begärt ändring i lagen (1991:336) om vissa dryckes- förpackningar för att åtgärda problem med illegal import och försäljning. Jag bedömer att det föreslagna införandet av gräns- kontroller är en alltför ingripande åtgärd för att komma tillrätta med att importörer av dryckesförpackningar överlåter dessa utan erforderligt hanteringstilltånd. Jag delar dock mening att den nuvarande situationen är oacceptabel både från miljö- och konkurrenssynpunkt. Jag föreslår därför att en bestäm- Hur ska visionen nås? melse införs enligt vilken yrkesmässig överlåtelse av konsumtions- färdig dryck på endast får ske om ingår i ett godkänt retursystem. Det är vidare lämpligt att tillsynen över handelns efterlevnad av bestämmelsen läggs på den kommunala miljö- och hälsoskyddsnämnden eller motsvarande. Jag föreslår att både förordningen (1991:338) om vissa dryckes- förpackningar och lagen (1982:349) om återvinning av dryckes- burkar av aluminium ändras så att illegal import och handel med PET-flaskor och returdryckesburkar stävjas. Jag föreslår att tillsynsansvar enligt förord- ningen (1991:338) om vissa dryckesförpackningar överförs till . Mitt förslag är att branschen genom egna åtaganden löser problemen med att återvinningsnivåerna för aluminiumburkar och Å-PET inte nås. Branschen har till utredningen redovisat planer på omfattande informationsaktiviteter som syftar till att målen ska nås. Lyckas inte detta återstår möjligheten att höja panten. Jag föreslår att livsmedelshandeln och bryggeribranschen för- bättrar servicen till konsumenterna genom att utöka antalet mot- tagningsställen med automater för returdryckesförpackningar. Ut- ökningen motiveras bl.a. av att nya typer av butiker växer fram. Jag gör bedömningen att på ett påtagligt sätt bör förbättra sitt deltagande i retursystemet utöver det underlag som har redovisats till denna utredning. I utvärderingen av returdryckesförpackningar har behovet av ekonomisk effektivisering lyfts fram. Mitt förslag är att branschen själv åtgärdar detta genom de åtaganden som presenterats för utredningen. Förslag på hur målnivåerna ska nås för aluminiumburkar och Å-PET Målen för återvinning nås för glas och R-PET men för aluminium- burkar och Å-PET nås inte målen fullt ut. Detta har beskrivits närmare i avsnitt 3.7.2. För att målnivåerna för Å-PET och aluminiumburkar ska nås kommer branschen själv att göra egna satsningar. Returpack har till utredningen meddelat att under innevarande och kommande verk- Hur ska visionen nås? samhetsår kommer mycket kraftiga mediaaktiviteter att genom- föras. Syftet med budskapen är att motivera konsumenten till att bli bättre på att lämna tillbaka de aktuella pantförpackningarna så att målnivåerna nås. Följande mediaaktiviteter är inplanerade: -Kampanj i TV –. -Bio januari–. -Populär-/kvällspress –. -Butiksaktiviteter med informationsmaterial om återvinning. Information och spel. -Aktiviteter med organisationer och föreningar med informa- tion om pantsystemet och återvinning. Resultatet av dessa åtgärder kommer att följas upp av Retur- pack AB. Om inte åtgärderna ger önskad effekt kommer det att bli aktuellt för branschen att överväga en höjning av panten. Mitt förslag är att branschen genom egna åtaganden löser proble- men med att återvinningsnivåerna för aluminiumburkar och Å-PET inte nås. Branschen har till utredningen redovisat omfattande informationsaktiviteter som syftar till att målen ska nås. Lyckas inte detta återstår möjligheten att höja panten. 11.8.2 Aktörernas roller och systemens effektivitet Förslag på hur servicen till konsumenterna kan öka Returpack har låtit genomföra konsumentundersökningar för . De visar att svenskarna från tidig ålder är mycket med- vetna och har hög kunskap om pantsystemet. Pantsystemens fram- gång för att motverka nedskräpning bygger på ett invant mönster hos konsumenterna. För att detta ska kunna bestå och utvecklas krävs hög tillgänglighet av returautomater. har livsmedels- handeln investerat i 9 500 automater till ett värde av . Hur ska visionen nås? Hög tillgänglighet och servicegrad är alltså nyckelfaktorer för att pantsystemet ska fungera. Därför är det olyckligt att , en av de stora aktörerna, inte är med och förstärker tillgänglig- heten och därmed servicen för konsumenterna. Genom detta agerande sänder dåliga signaler till konsumenter och till andra aktörer. Systembolaget hade en försäljning av 240 miljoner burkar, vilket svarar mot av den totala försäljningen i landet. Förutom inom systembolagsbutikerna så saknar vissa delar av servicehandelssektorn automater. Jag har övervägt två alternativa lösningar. En lösning är att lagstifta om att alla som säljer returdryckesförpackningar också enligt lagen är skyldiga att återta dessa. Det andra lösningen är frivilliga åtaganden från berörda aktörer. Fördelarna med en lagstiftning är att konsumenterna kan lämna sina pantförpackningar överallt i handeln där drycker i retur- dryckesförpackningar säljs. En nackdel med en lagstiftning är att den tvingar fram små och ineffektiva mottagningsställen utan returautomater. Då kan fusket öka och systemet får ökade kostnader. Det finns även andra nack- delar. Pantsystemet bygger på en frivillig överenskommelse mellan alla inblandade parter, dvs. tillverkare, bryggerier och handeln. Med en lagstiftning kan reaktionen bli att staten tar över ansvaret och återvinningen blir en myndighetsfråga. Det kan innebära lägre engagemang från de inblandade parterna. Alternativet med frivilliga åtaganden innebär följande. Returpack kommer , i samarbete med detalj- handelskedjorna och automatleverantörerna, att genomföra aktivi- teter för att trafikbutiker och övrig servicehandel ska kunna investera i automater. De kommer att erbjudas automater som är anpassade i storlek och prisklass för just denna typ av verksamhet. Målet är att öka antalet nya mottagningsställen med minst 600. har i en skrivelse till utredningen meddelat att ett antal åtgärder kommer att genomföras i syfte att utöka servicen för konsumenterna. -möjligt träffa avtal om samverkan med annan handel om returmottagning av glas, PET-flaskor och burkar, -att inleda ett nytt försök med mottagning i automat av burkar som omfattas av pantsystemet, -förbättra informationen i prislistan och på monteretiketterna om vilka dryckesförpackningar som omfattas av pant. Hur ska visionen nås? Jag gör bedömningen att alternativet med frivilliga åtaganden har de största fördelarna. Returpacks planerade åtgärder tillsammans med handeln och bryggeribranschen kommer att ge bättre service för konsumenterna och därmed även ökat förtroende för systemet. Jag konstaterar att visar ovilja mot att delta med fullt ansvar i retursystemet. Jag gör bedömningen att System- bolaget bör förbättra sitt deltagande långt utöver vad som har redovisats i en skrivelse till denna utredning. Jag föreslår att livsmedelshandeln och bryggeribranschen bör för- bättra servicen till konsumenterna genom att utöka antalet mot- tagningsställen med automater för returdryckesförpackningar. Utökningen motiveras bl.a. av att nya typer av butiker växer fram. Min bedömning är att på ett påtagligt sätt bör förbättra sitt deltagande i retursystemet utöver det underlag som har redovisats till denna utredning. Förslag till effektiviseringar av pantsystemet För att effektivisera ekonomin i befintliga system har Returpack till utredningen meddelat att följande åtgärder kommer att genom- föras. Generella administrativa system för automater införs. Uppdatering av register för EAN-koder kommer att ske gemensamt för och Returpack. Samtliga artiklar, dvs. retur- glas, R-PET, Å-PET, fat och aluminiumburkar kommer att om- fattas. Ersättningen till handeln ses över. En översyn av ersättningen kommer att ske gemensamt med handeln. Direktkreditering för Å-PET och burk. Direktkreditering innebär att alla burkar och Å-PET-flaskor som räknas genom returautoma- terna kommer att betalas direkt från till butikerna. Det kommer att innebära högre effektivitet och bättre kontrollmöjligheter. Hur ska visionen nås? Återvinningsfabrik och central hantering. Branschens mål är att ha en återvinningsindustri i som materialåter- vinner PET- flaskor. Detta kommer att innebära att -fraktkostnaderna minskas jämfört med då återvinningen sker i , -PET- flaskorna transporteras i lös vikt till återvinningsindustrin vilket innebär att 10 stycken balningsmaskiner kan avvecklas, - en central sorteringsanläggning används jämfört med 10 anläggningar i nuvarande struktur. När de färgade PET-flaskorna uppgår till krävs en utsortering av dessa, för att det ska vara möjligt att sälja det klara materialet till högsta pris. När det gäller aluminiumburken gör och Returpack en översyn av nuvarande hantering med det gemen- samma målet att effektivisera ytterligare. Denna utredning be- räknas vara klar . I utvärderingen av returdryckesförpackningar har behovet av eko- nomisk effektivisering lyfts fram. Mitt förslag är att branschen själv åtgärdar detta genom de åtaganden som presenterats för utred- ningen. Förslag om att inkludera stålburken i pantsystemen I avsnitt 3.7.7 Utvärdering av konkurrens har jag konstaterat det finns anledning att överväga om dryckesburkar av stål också ska omfattas av pantsystemet. Ett skäl är att det är svårt för konsu- menterna att skilja på burkar av stål och aluminium. Utebliven pant då stålburken återlämnas kan ge problem med trovärdigheten för systemet. och med en ökande mängd stålburkar på mark- naden kan detta urholka förtroendet för pantsystemet i sin helhet. En hel del stålburkar importeras illegalt utan betalning till Metall- Kretsen. Genom att de införlivas i pantsystemet blir det möjligt att via märkningen på burken se om den är legalt hanterad. Hur ska visionen nås? Mitt förslag är att burkar av stål ska omfattas av pantsystemet och regleras på samma sätt som burkar av aluminium enligt lagen (1982:349) om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium. I samband med att burkar av stålplåt införlivas med lagen bör denna ändra namn till lag om återvinning av dryckesförpackningar av metall. Stålburkar och aluminiumburkar bör gemensamt defi- nieras som metallburkar. Förslaget leder även till vissa följdändringar i förordningen (1997:185) om producentansvar för förpackningar. Konsekvenser av förslaget. Ett motiv för förslaget är resultatet av en Sifo-undersökning som gjordes . Den visar att om det inte funnes pant på dryckesburkar skulle åtta av tio konsumen- ter lämna dem till en återvinningsstation. Ännu fler föredrar det nuvarande systemet med pant framför att lämna burkar vid en återvinningsstation. I valet mellan ett system helt utan pant eller ett med pant på alla burkar föredrar pantsystemet och det där burkar liksom annat lämnas till en återvinnings- station. Konsekvenser för MetallKretsen. Metallkretsen har hand om insamlingen av stålburkar. De pekar på att det finns en risk att burkar som tillhör pantsystemet ändå hamnar i MetallKretsens system. MetallKretsen får då en kostnad för omhändertagandet men inga intäkter för att finansiera detta, eftersom avgifterna går till pantsystemet. MetallKretsen anser att en överenskommelse med Returpack om viss ersättning skulle lösa problemet. De pekar också på att det finns risk för en minskad konkurrens om stål- burken inkluderas i pantsystemet, vilket kan leda till att kostnaden blir något större för konsumenten. m.fl. 2001, har på uppdrag av denna utredning gjort en jämförande analys av kostnaderna för stålburk i pantystem, stålburk i MetallKretsens bringsystem alter- nativt fastighetsnära insamling. Syftet var att se vilket system som är fördelaktigast. Bringsystemet och pantsystemet har ungefär samma miljömässiga kostnader. ger oftast högre miljökostnader, men vissa lösningar t.ex. Optibagsystemet, kan ge ungefär samma kostnader som bringsystemet och pant- systemet. Slutsatsen är att då stålburken överförs till pantsystemet Hur ska visionen nås? innebär det inga ökade miljökostnader, det kan även vara en vinst om alternativet är en omfattande fastighetsnära insamling för att nå en mycket hög insamlingsnivå. Trovärdigheten för systemet. Genom förslaget undviks det pro- blem med trovärdigheten för systemet som har redovisats tidigare, dvs. att konsumenterna får pant på vissa burkar men inte på andra. Håll Rent har pekat på att nedskräpningen med dryckesförpackningar har ökat . Genom det förslag som innebär att burkar av stål pantbeläggs bör incitamenten öka för att burkarna tas om hand och återvinns. Förslag om att utvidga definitionen av PET I avsnitt 3.7.7 Utvärdering av konkurrens har jag pekat på behovet av att PET-lagen ska omfatta alla förpackningar av konsumtions- färdig dryck gjorda av polymera material. Motivet är att man inte ska kunna vinna konkurrensmässiga fördelar genom att välja andra likvärdiga polymera material jämfört med PET. Jag föreslår därför en ändring av lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar (PET-lagen). Som lagen är utformad definieras som en flaska tillverkad av polyetylenteref- talat. Det har redan dykt upp flaskor på marknaden som inte till består av polyetylentereftalat eller som innehåller olika barriärinlägg för att öka hållbarheten, t.ex. nylon. gjorde en tolkning av lagen och kom då fram till att dryckesflaskor som består av PET till och med ett barriärlager är en vidareutveckling av den renodlade och således en sådan flaska som lagen avser att reglera. Naturvårds- verkat föreslog därför att lagen borde anpassas till den tekniska utvecklingen. För att tydliggöra reglerna och för att undvika framtida tillämp- ningsproblem föreslår jag att lagen (1991:336) om vissa dryckesför- packningar ändras till att avse samtliga förpackningar för konsum- tionsfärdig dryck tillverkade av polymera material. Hur ska visionen nås? Förslag om åtgärder för att förhindra illegal import och försälj- ning Jag har konstaterat att det förekommer ett omfattande fusk genom illegal överlåtelse av importerade dryckesförpackningar som borde ingå i pantsystemet, både PET-flaskor och dryckesburkar. Illegal import innebär att produkterna kan säljas till lägre priser eftersom importören varken betalar pant eller administrativa avgifter, varvid konkurrensen snedvrids. har i en skrivelse (Dnr 00-4333/00) till Miljö- departementet begärt ändring i lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar för att åtgärda detta problem. Skrivelsen har efter regeringsbeslut överlämnats till denna utredning. konstaterar i sitt förslag att många av dem som importerar eller för in PET-flaskor till inte har det särskilda hanteringstillstånd som krävs för att vidareöverlåta drycker på . För att komma till rätta med problemet föreslår verket att kravet på hanteringstillstånd ska gälla redan vid import eller införsel av PET-flaskor till . För att underlätta kontrollen föreslås vidare att införsel från annat EU-land eller tredje land ska föranmälas till som också ges särskilda befogenheter till undersökningar vid gränsen. Jag bedömer att införandet av gränskontroller är en allt för ingripande åtgärd för att komma till rätta med att importörer av dryckesförpackningar överlåter dessa utan erforderligt hanterings- tillstånd. Detta gäller särskilt dryckesförpackningar som förs in från annat EU-land. bestämmelser om fri rörlighet för varor och personer innebär att den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser och med fri rörlighet för bl.a. varor. I princip är sådana kontroller som enbart grundas på att en vara passerar en gräns inte tillåtna. Vissa undantag finns, men gäller då främst varor som narkotika, vapen och liknande där samhällsintres- set av kontrollen anses väga mycket tungt. Jag delar dock mening att den nuvarande situationen är oacceptabel både från miljö- och konkurrenssyn- punkt. Jag föreslår därför att en bestämmelse införs enligt vilken yrkesmässig överlåtelse av konsumtionsfärdig dryck på endast får ske om ingår i ett godkänt retursystem. Genom att ett överlåtelseförbud på så sätt läggs i återförsäljarledet kommer marknaden för illegala PET-flaskor kraftigt att minska. Det är vidare lämpligt att tillsynen över handelns efterlevnad av Hur ska visionen nås? bestämmelsen läggs på den kommunala miljö- och hälsoskydds- nämnden eller motsvarande. Jag bedömer att förslaget bör vara att anse som en både nödvändig och proportionell åtgärd för att få retursystemet att fungera och som inte innebär att den fria rör- ligheten för varor inte äventyras. Med utgångspunkt i samma skäl som har anförts för finns anledning att göra motsvarande ändring i lagen (1982:349) om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium. Mitt förslag är att förordningen (1991:338) om vissa dryckes- förpackningar och lagen (1982:349) om återvinning av dryckes- burkar av aluminium ändras så att illegal import och handel med PET-flaskor och returdryckesburkar stävjas. Förslag om förändring av tillsynsansvaret har i en framställan till denna utredning (Dnr 104-5467-01 Rp) föreslagit att verkets tillsynsansvar enligt förordningen (1991:338) om vissa dryckesförpackningar överförs till . De skäl som lyfter fram är följande. Natur- vårdsverkets roll på tillsynsområdet är enligt miljöbalkslagstift- ningen främst att vara en tillsynsvägledande myndighet. Verket har med några få undantag inga operativa tillsynsuppgifter. Tillsyns- organisationen är därför uppbyggd för att i första hand genom generell vägledning på olika områden ge råd och stöd till de operativa tillsynsmyndigheterna. Uppföljning och utvärdering av tillsynen i län och kommuner är också viktiga uppgifter för Natur- vårdsverket. Detta är i överensstämmelse med verkets allmänna strävan att kraftigt begränsa sitt arbete med att vara operativt på objektsnivå. har en fungerande organisation för tillsynen över de företag som har hanteringstillstånd. Vid muntliga underhandskontakter har inte heller motsatt sig att tillsynsansvar överförs dit enligt förslaget. Slutligen kan ett färre antal tillsynsmyndigheter vara en förenkling som medför minskad administration och lägre kostnader för det enskilda företaget. Mitt förslag är att tillsynsansvar enligt för- ordningen (1991:338) om vissa dryckesförpackningar överförs till . Hur ska visionen nås? Jag föreslår att burkar av stål ska omfattas av pantsystemet och regleras på samma sätt som burkar av aluminium enligt lagen (1982:349) om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium. I samband med att burkar av stålplåt införlivas med lagen bör denna ändra namn till lag om återvinning av dryckesförpackningar av metall. Stålburkar och aluminiumburkar bör gemensamt definieras som metallburkar. Förslaget leder även till vissa följdändringar i förordningen (1997:185) om producentansvar för förpackningar. Jag föreslår att definitionen av vilka förpackningar som ska om- fattas av lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar ändras från att bara avse PET-flaskor till att avse samtliga förpackningar för konsumtionsfärdig dryck tillverkade av polymera material. har i en skrivelse (Dnr 00-4333/00) till Miljö- departementet begärt ändring i lagen (1991:336) om vissa dryckes- förpackningar för att åtgärda problem med illegal import och försäljning. Jag bedömer att införandet av gränskontroller är en alltför ingripande åtgärd för att komma tillrätta med att importörer av dryckesförpackningar överlåter dessa utan erforderligt hante- ringstillstånd. Jag delar dock mening att den nuvarande situationen är oacceptabel både från miljö- och konkurrenssyn- punkt. Jag föreslår därför att en bestämmelse införs enligt vilken yrkesmässig överlåtelse av konsumtionsfärdig dryck på endast får ske om ingår i ett godkänt retursystem. Det är vidare lämpligt att tillsynen över handelns efterlevnad av bestäm- melsen läggs på den kommunala miljö- och hälsoskyddsnämnden eller motsvarande. Mitt förslag är att både förordningen (1991:338) om vissa dryckesförpackningar och lagen (1982:349) om återvinning av dryckesburkar av aluminium ändras så att illegal import och handel med PET-flaskor och returdryckesburkar stävjas. Jag föreslår att tillsynsansvar enligt förordningen (1991:338) om vissa dryckesförpackningar överförs till . Hur ska visionen nås? 11.9Elektriska och elektroniska produkter – förslag till förändringar Jag föreslår ett tillägg i form av en hänvisningsbestämmelse i för- ordningen (2001:208) om producentansvar för elektriska och elek- troniska produkter för att tydliggöra vilka myndigheter som har att utöva tillsyn. Jag föreslår ett tillägg i renhållningsförordningen (1998:902) i form av en ny paragraf, 25 a §. Paragrafen innebär att det införs krav på källsortering av avfall från elektriska och elektroniska pro- dukter. I avsnitt 3.8 har jag beskrivit producentansvaret för elektriska och elektroniska produkter. Enligt nr 5156, finns det behov av översyn av förordningen om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter samt renhållningsför- ordningen med syfte att göra tillsynsansvaret och kraven på källsortering av avfall från elektriska och elektroniska produkter tydligare. Jag föreslår ett tillägg i form av en hänvisningsbestämmelse i för- ordningen (2001:208) om producentansvar för elektriska och elek- troniska produkter. Genom hänvisningen till förordningen (1998:900) om tillsyn enligt tydliggörs vilka myndigheter som har att utöva tillsynen enligt förordningen. Av samma skäl ändras rubriken till Uppgiftsskyldighet och tillsyn. Av tillsynsförordningen följer bl.a. att har det centrala ansvaret för tillsynsvägled- ning och att den kommunala nämnden har ansvar för den operativa tillsynen över avfallshanteringen i kommunen. Vidare föreslår jag ett tillägg i renhållningsförordningen (1998:902) i form av en ny paragraf, 25 a §. Paragrafen innebär att det införs krav på källsortering av avfall från elektriska och elektroniska produkter. Liknande bestämmelser om källsortering finns i förordningarna om producentansvar för returpapper och förpackningar. Syftet med bestämmelsen är att förbättra utsorteringen inför den föreskrivna förbehandlingen och återvinningen av avfall som utgörs av elektriska eller elektroniska produkter. Hur ska visionen nås? Jag föreslår ett tillägg i form av en hänvisningsbestämmelse i för- ordningen (2001:208) om producentansvar för elektriska och elek- troniska produkter för att tydliggöra vilka myndigheter som har att utöva tillsyn. Jag föreslår ett tillägg i renhållningsförordningen (1998:902) i form av en ny paragraf, 25 a §. Paragrafen innebär att det införs krav på källsortering av avfall från elektriska och elektroniska pro- dukter. 12Ekonomiska garantier för producentansvarets fullföljande Jag har tagit del av en jämförelse mellan olika typer av ekonomiska garantier som skulle kunna vara aktuella för att garantera produ- centansvarets fullföljande. Alternativen är traditionell försäkrings- lösning, försäkring genom captive, producenten gör avsättning i egen fond eller statlig fond. Dessa alternativ har analyserats med avseende på den säkerhet systemen erbjuder när det gäller fullgö- rande av producentansvaret, incitamenten för producenten att miljöanpassa produkten och möjlighet till marknadsmässig avkast- ning på det kapital som producenten sätter av. Utvärderingen visar att största säkerheten för att producent- ansvaret ska fullföljas erhålls genom en statlig fond och i andra hand genom en traditionell försäkringslösning. Alternativen för- säkring genom captive och då producenten gör avsättning i egen fond innebär att säkerheten inte kan garanteras fullt ut.