sou · GPB32d1 · 2002-01-01 00:00:00 — En slutsats av studien kan därför vara att det helt enkelt finns företag som är bättre och sämre – mätt med en rad olika mått, som därför samvarierar. I en detaljerad studie jämförde Hitchens m.fl. (1996) 67 företag i mejeri och slakteribranchen i fyra länder. Författarna fann att höga miljökostnader inte behöver vara något hinder för att företagen uppnår hög nationell och internationell konkurrenskraft. Med un- dantag för vissa företag i dåvarande påverkar inte mil- jökostnaderna företagens överlevnad och tillväxt i någon mätbar grad. I en studie av produktivitetsutvecklingen i den svenska industrin 1963–1980 fann inte heller (1990) några signifikanta samband mellan miljöpolitisk stringens, mätt som miljöinvesteringar, och produktivitet. redovisar också liknande undersökningar för och . I hittades ett visst positivt sam- band, vilket förklaras med att regleringarna har påskyndat nedlägg- ningen av äldre och mindre effektiva industrier. I har ett litet negativt samband hittats (produktivitetsminskning då den totala produktivitetsökningen varit ). Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö I en översikt av den existerande litteraturen om effekter av miljöre- gleringar på handel drar . (1992) slutsatsen att de många empiriska studierna som har testat emigrationshypotesen inte har kunnat bevisa att den skulle vara sann. Miljöskyddskostna- derna är för små i proportion till de totala kostnaderna för indu- strin för att vara avgörande för en utflyttning. , , and (1993) har gjort en genomgång av ett stort antal, mestadels ameri- kanska, studier. De konstaterar att de flesta studier har metodolo- giska brister. Det är svårt att mäta effekterna av en reglering på produktivitet, utflyttning eller nedläggning, allt annat lika. Förfat- tarna konstaterar att det knappt finns någonting dokumenterat som stöder hypotesen om att stränga miljöregleringar har haft nå- gon mätbar effekt på konkurrenskraften, varken positiv eller nega- tiv. De räknar upp några anledningar till varför effekterna av miljö- regleringar på konkurrensen är så små: Det finns mycket begränsade möjligheter att mäta olika miljöregleringars relativa styrka. Miljöskyddskostnaderna är inte speciellt stora jämfört med to- tala kostnaderna för många branscher, förutom för de mest föroreningsintensiva industrierna. I mindre föroreningsinten- siva branscher ligger kostnaderna på 1–och påverkar därför inte konkurrenskraften i någon större utsträckning. Många länder har stränga miljökrav, är inte ensamt om att belastas med regleringar. Amerikanska företag har inte investerat i länder med lägre miljökrav i någon större utsträckning. Amerikanska företag som bygger anläggningar i med relativt svaga miljöregleringar investerar ofta i mer miljövänlig teknik än vad som krävs. I en annan litteraturöversikt (1993) dras slutsatsen att av de produktivitetsstudier, lokaliseringsstudier och handelsflödes- studier som har genomförts kan man inte konstatera att länders olika miljökrav är en avgörande faktor för internationell konkur- renskraft. Möjligen, skriver författarna, kan de ha en viss betydelse för några få föroreningsintensiva branscher. De tillgängliga studi- erna visar att utgifterna för att anpassa sig till miljökraven i Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö endast utgör en liten del av den totala produktionskostnaden för de flesta industrier. De mest reglerade industriernas miljöskyddskost- nader kan uppgå till av totala produktionskostnaderna. I en översikt av litteraturen inom området drar (1997) slutsatsen att de flesta studier visar på obetydliga samband. Några av de senare och mer fokuserade studierna tenderar att finna de förutspådda negativa effekterna på en disaggregerad nivå, men effekterna är svaga och varierar mellan branscher, över tiden och är mycket beroende av marknadens struktur. Andra studier, på före- tagsnivå, tenderar i stället att finna positiva samband mellan miljö- krav och konkurrenskraft. Han pekar också på svårigheterna att särskilja effekter av mindre betydelsefulla faktorer, så som miljö- lagstiftningen. Många av de studier som refereras i det tidigare avsnittet kan sägas utgöra tester också av Porterhypotesen – skillnaden är att istället för emigrationshypotesen testas motsatsen, dvs. Eftersom metoderna är behäftade med samma svårigheter som tidi- gare visats, leder de till lika svaga eller tvetydiga resultat också i detta sammanhang. Svårigheten att i statistiska analyser särskilja påverkan av miljökrav från annan påverkan på handelsmönster, produktivitet etc. gör det svårt att dra slutsatser också om Porter- hypotesen. Flera av studierna i litteraturöversikten är dessutom inte möjliga att testa Porterhypotesen med, eftersom de bygger på modeller där miljökrav per definition leder till kostnader. Ett par nordiska studier är däremot utformade så att de testar Porterhypotesen explicit. I en norsk studie av 150 företag inom industrisektorn finner Glombek och Raknerud (1995) att de före- tag som varit utsatta för de strängaste miljöregleringarna inom massa- och pappersindustrin samt järn- och stålindustrin har haft en högre förvärvsfrekvens och varit mindre benägna att läggas ned, jämfört med andra företag. I studien definieras regleringarnas stringens via de fyra klasser av utsläppstillstånd som finns i . Grovt sett innebär de två för- sta klasserna av tillstånd stora minskningar av utsläppen, medan klass 3 och 4 innebär marginella minskningar av utsläppen. Fö- retag som haft tillstånd i klass 1 eller 2 har haft en större benägen- het att anställa ny arbetskraft och mindre benägenhet att läggas ned, jämfört med företag som har haft tillstånd i klass 3 och 4. Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö dien ger därmed ett visst stöd för Porterhypotesen. En alternativ förklaring till det positiva sambandet mellan hårda miljökrav och nyanställningar skulle emellertid kunna vara att det i praktiken en- dast är de framgångsrika företagen som regleras hårt, även om detta enligt författarna inte är fallet. Det skall också påpekas att ökad sysselsättning, vilket är studiens resultat, inte är liktydigt med hög konkurrenskraft eller produktivitet. (1996) och Hetemäki (1995) har studerat miljöre- gleringarnas effekter på svensk respektive finsk massa- och pap- persindustri. Med hjälp av en s.k. distansfunktion beräknas ett skuggpris för utsläpp av avloppsvatten och syreförbrukande äm- nen. Skuggpriset motsvarar intäktsbortfallet i termer av minskad produktion till följd av utsläppsreduktionen. Den finska studien visar på ett positivt skuggpris för avloppsvattnet (företaget tjänar på att minska utsläppen), vilket är förenligt med Porterhypotesen. Något samband mellan hög nivå på regleringar och hög effektivitet i anläggningen, vilket Porterhypotesen förutsäger, kunde inte påvi- sas. Den svenska studien gav inga entydiga resultat, men visade att skuggpriset för föroreningarna troligen är negativt. I en underlagsrapport till skatteväxlingskommittén analyseras produktivitetsutvecklingen i svensk tillverkningsindustri (1997). Slutsatsen är att ur teoretisk synpunkt är det svårt att finna några starka argument för Porters idéer. Å andra sidan är det svårt, för att inte säga omöjligt, att helt förkasta Porters argument på teoretiska grunder. Vidare menar han att de empiriska studier som finns inte ger något starkt stöd för Porters argument. Å andra sidan finns det inte något starkt stöd för den traditionella uppfattningen att en stringent miljöpoli- tik leder till konkurrensförsämringar. Studien ger inga indikatio- ner på att miljöregleringar skulle ha någon negativ effekt. Snarare har produktivitetsutvecklingen varit gynnsam i flera hårt reglerade branscher, vilket ger visst stöd för Porters idéer. I ytterligare en rapport (1999) försöker testa Porter- hypotesen på massa och pappersindustrin i . Han finner inget samband mellan hög effektivitet och miljöregleringar i stu- dien. En tänkbar förklaring till detta, menar , är att före- tagen inte har full information. I en teoretisk analys av vilka motiv länder har att av ekonomiskt strategiska skäl sänka miljökrav finner (1992a) att sådana motiv är svaga och endast finns i undantagsfall (vissa monopol- och oligopolsituationer). I många fall har länder snarare ekonomisk anledning att införa strikta miljökrav. Analysen begränsar sig till Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö (1992b) relaterar vidare Porters defi- nition av nationell konkurrenskraft till miljöregleringar och menar att striktare lagstiftning kan inverka positivt på olika länders kon- kurrenskraft. Hans slutsats är att man kan åstadkomma konkur- rensfördelar med hjälp av en hårdare lagstiftning. Konkurrensför- delarna är inte endast relevanta i exportsammanhang utan kan även ge effektivitetsvinster. Jaffe och Palmer (1996) menar att Porterhypotesen måste diffe- rentieras på olika sätt. För det första kan hårdare miljölagstiftning gynna marknaden för de företag som har miljö som affärsidé, dvs. de som producerar produkter eller tjänster som löser miljöproble- men. Deras kunder påverkas av lagstiftningen genom att de tvingas öka sin efterfrågan på miljölösningar. För det andra kan man för- vänta sig att hårdare miljölagstiftning leder till innovationer, främst teknologiska. Lanjouw och (1993) presenterar ett visst stöd för detta, genom att påvisa ett visst samband mellan ökande miljö- kostnader och en ökning av miljöteknologirelaterade patent, dock med en ett- till tvåårig förskjutning. För det tredje kan Porterhy- potesen betyda att vissa företag uppnår fördelar jämfört med andra i samma sektor eller bransch (first mover – fördelar). Sammanfattningsvis menar och (1996) att national- ekonomisk forskning om sambanden mellan stark reglering och innovationer ger små möjligheter att dra några slutsatser om Por- terhypotesen. De påpekar att de empiriska resultaten – positiv effekt på antalet patenterade miljöteknologier – är förenliga med hypotesen att miljöregleringar stimulerar vissa typer av inno- vationer. Detta skulle, menar författarna, kunna innebära att mil- jölagstiftningens nuvarande hämmande inverkan kompenseras av att lagstiftningen orsakar hög lönsamhet för nya miljöskyddstek- nologier. Förutom de fallstudier som Porter själv hänvisar till finns andra fallstudier som kan användas till att pröva rimligheten i hans teori. m.fl. (1995) har studerat motiven till 30 kemi- och verk- stadsföretags investeringar i energibesparingar och miljöskydd. Flera nyckelmotiv kunde identifieras: att uppfylla myndighetskrav, att uppnå kostnadsbesparingar och ökad effektivitet, ökad konkur- renskraft, att uppfylla förväntningar om framtida myndighetskrav, krav från kunder samt företagets eget åtagande att agera ansvars- Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö Drygt 2/3 av företagen menade att både behovet av att upp- fylla myndigheternas krav och möjligheterna att uppnå kostnadsbe- sparingar och ökad effektivitet var mycket viktiga motiv. har låtit genomföra en rad relativt detaljerade branschstudier (, 1996). Studierna visade att företagens förmåga till innovationer var beroende av såväl miljöregleringarnas utformning som branschens struktur. Små företag har små resurser för FoU i absoluta termer, men kan i vissa fall äga relativt mycket resurser för miljöarbete, och kan ha en fördel av att vara flexiblare än större konkurrenter. I vissa fall fanns klara first mover-fördelar, i andra fall tjänade företagen på att inte reagera så snabbt på miljökraven. Stu- dierna pekade också på konsumenternas avgörande betydelse, ef- tersom konsumenttrycket är en avgörande drivkraft för innovatio- ner. Porterhypotesen har också fått viss bekräftelse vid införande av miljöledningssystem. Företagen påstår att detta ger ökad materialeffektivitet vilket i sin tur gör att pay-off-tider för miljöledningssystem kan ligga mellan ett halvt och . Den tidigare genomgångna litteraturen gällande emigrationshypo- tesen och Porterhypotesen visas nedan översiktligt. Särskilt stora osäkerheter i studiernas slutsatser är markerade med parenteser. Golombeck & Raknerud (1995) Hetemäki (1996) Barett (1992) Jaffe & Palmer (1996) Lanjouw & (1993) MIEB/EPA (1996) Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö att det finns ett Sorsa (1994) Low och Yeats (1992) och (1998) Schmalensee (1993) Duerksen & (1980) Olewiler (1994) Repetto (1995) m.fl. (1992) Xing & Kolstad (1996) Repetto (1995) Hitchens (1996) Jaffe m.fl. (1993) Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö , (1997). Environmental Policy and Competitiveness in a Globalised Economy: Conceptual Issues and a review of Empiri- cal Evidence. Globalisation and Environment, . Andreoni, , (1998). The Simple Analytics of the Environmental Kuznets Curve, nomic Research, . , and McConnell, (1990). The Impact of Environmental Regulations on Industry Productivity: Direct and Indirect effects. economics and Man- agement 18, p. 50–65. (1992a). Strategic Environmental Policy and Interna- tional Trade. CSERGE Working Paper GEC 9219, and . (1992b). Strategy and Environment. Fall/27. , (1996). Estimating Shadow Prices of Undesir- ables, Mimemo, . m.fl. (1995). (1992). Trade and The Environment: A Survey of the Literature. Word 159, International trade and the Environment. Dijkgraaf, E. & Vollerbergh, H.R.J. (1999). revisited – versus panel estimation: The CO2 case, Föredrag hållet vid: of Asso- ciation of Environmental and Recourse Economists (EAERE), 25–27 1999. Durkesen, C. och , H. (1980). Environmental Regula- tions and the Location of Industries: perspec- tive. (Summer), 15, p. 52–68. Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö , , & , (1998). Sources of the Environ- mental Kuznets Curve: preferences, Technology and Voting. Uni- versity , Working Paper No 42. Eskeland, G.S. and , A. (1997). Moving to Greener Pastures? Multinationals and the Pollution-haven Hypothesis. Working Paper 1744. Glombek, R., Raknerud, A. (1995). Environmental regulations and Manufacturing Employment: A Microeconomic Study on Norwe- gian Data, in Economics and Admini- stration, . , W.B., Shadbegian, R. (1993). Environmental Regulation and Manufacturing Productivity at the Plant Level. Working paper no.4321, , MA: national . , W. B., Shadbegian, R. (1995). Pollution Abatement Costs, Regulation and Plant level Productivity. Working paper no. 4994, , MA: national . , , & Krueger, (1991). Environmental Impacts of a North American Free trade Agreement. , Working paper no. Hettige, Hemamala, & Wheeler, (1998). Industrial Pollution in Economic Development (). Working Paper 1876, , 1997. Hetemäki, L. (1995). Environmental Regulation and production Efficiency: Evidence from the . Mimeo, , . Hilton, , Arik (1998). Factoring the Environ- mental Kuznets Curve: Evidence from lead Emis- sions. economics and Management 35 (126–141). Hitchens, D. M. W. N. m.fl. (1996). Effects on Employment Skills, Productivity and Competitiveness of Environmental regulation in Food Processing Across the EU. Working Paper, : Euro- pean Foundation. Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö Holtz-Eakin, D. & Selden, T. (1995). Stoking the fires? CO2 emissions and economic growth. Jaffe, , , , , and Stavins, (1993). Environmental regulations and International Competi- tiveness: What does the evidence ?. Re- courses for the Future, Working paper. Jaffe, A., Plamer K. (1996). Environmental regulation and Innova- tion: A Study. , Working paper 5545, MA, April. Koop, , , (1999). Is There an Environmental Kuznets Curve for Deforestation?. nomics, vol. 58 (1999) 231–244. Lanjouw, J., , A. (1993). Stimulating Innovation and Inter- national Diffusion of : The Role of Expenditures and Institutions. Lekakis, , N. (2000). Environment and Development in a Southern European Country – Which Environmental Kuznets Curves?. , Jaffery (1988). Pollution and Struggle for the World product. Low, , , (1992). International Trade and the Environment. Dis- cussion paper 159 p. 89–103. , , , , Hettige, Hemamala (1992). Eco- nomic Development, Environmental regulation and the Interna- tional Migration of Toxic industrial Pollution –88. Discussion paper 159, International Trade and the Environ- ment. , Muthukumara and Wheeler, (1998). In Search of Pollution Havens? in the World Economy 1960– Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö Studien presenterades på konferens vid . , (1997). Skatter, miljö och sysselsättning, SOU 1997:11, bilagedel, rapport 11. , (1999). Environmental Regulation and Firm Efficiency, Economic Studies No. (1996). Competitive Implications of Environmental Regulation, case studies prepared for Office of Policy, Planing and Evaluation, : . Olewiler, N. (1994). The Impact of Environmental Regulation on Investment, I Benedickson, J. m.fl. (1994). Getting the : Environmental Regulation and Investment in . Pol- icy study 22, : C.D. Pasurka, C. A., , D. V. (1996). Trade Effects of the 1990 . : US EPA. Repetto, (1995). , Competitiveness and Environmental Regulation: What are The Real Issues?. Insti- tute, Research Report. Repetto, , m.fl. (1996). Has Environmental Protection Really Reduced Productivity Growth? , Research Report. , Timmons & Grimes (1997). Carbon Intensity and Economic Development 1962–91: A Brief Exploration of the Envi- ronmental Kuznets Curve. World Development, Vol.25, No2 (191–198). Schmalensee, (1993). The Cost of Environmental Protec- tion. , Mas- sachusetts , October 1993. Selden, , Daqing (1993). Environmental Quality and development: is There a Kuznets Curve for Samband mellan ekonomisk tillväxt och miljö ment 27 (147–162). Shafik, N. & Bandyopadhyay, S. (1992). Economic growth and en- vironmental quality: Time series and cross-section evidence. Policy Resarch Working Paper 904. , V. K., and Espinosa, J. (1995). Environmental and Trade policies: some Methodological Lessons. Sorsa, Piritti (1994). Competitiveness and Environmental Stan- dards, D.C. : Working paper 1249. , , , , (1996). Eco- nomic Growth and Environmental Degradation – The Environ- mental Kuznets Curve and Sustainable Development, World De- velopment, Vol. 24, No 7, pp 1151–1160. , (1996). Competitiveness, Trade and Environment – Reviled Comparative Advantage in . Studies in Environmental Economics and Development, 1996:1. Unit of Environmental Economics, , Gothen- burg University. , (1993). Environmental Regulation and Interna- tional Competitiveness. (1982). Environmentally Induced Industrial Relocation to Developing Countries. I , S. (ed) Environment and Trade, : Allanheld, Osmun and Co. , (1990). Regleringsteori, Arbetsrapport, Institutio- nen för skogsekonomi, , . Xing, Y. and Kolstad C. (1996). Do Lax Environmental Regu- lations ? studie som presenterades vid workshop on Public Policy and the Environment, , MA. Input-output analys (IO-analys) är en metod att systematiskt beskriva flöden av varor och tjänster mellan olika sektorer i ekonomin och därmed sektorernas beroende av varandra (direkt och indirekt) som leverantörer och avnämare. Systemet innefattar dels en s.k. IO-matris, som beskriver leveranser av insatsvaror i produktionssystemet, dels länkar till marknader för produktionsfaktorer (arbetskraft och kapital), till utrikeshandel och inhemsk slutlig efterfrågan. Genom att invertera en IO-matris kan man bl.a. beräkna hur stora mängder av råvaror och av arbetskraft och kapital viss slutlig efterfrågan ( t.ex. privat konsumtion ) tar i anspråk i olika led i produktionskedjan. Man kan också beräkna det sammanlagda importinnehållet i denna slutliga efterfrågan, direkt och som insatsvaror i de svenskproducerade varor som ingår. De siffror som ingår i gängse IO-analyser är monetära värden, i antingen löpande priser eller fasta priser (volym). Det är emellertid möjligt att kombinera denna analys med mått i fysiska termer, t.ex. kvantiteter av råvaror. Man kan då exempelvis beräkna åtgångstal för och mineraler i kg per kr förädlingsvärde eller per kr slutlig användning. Ett exempel på detta slags utvidgade input- outputkalkyler är miljöräkenskaper i fysiska termer. Utsläppen från produktion av en vara uppkommer inte bara i den bransch som färdigställer varan, utan kan komma från flera led i tillverkningsprocessen. Stora delar av olika branschers utsläpp uppkommer således när de producerar varor som används som insats i andra branschers produktion. Förändringar i exempelvis produktionen i en bransch leder till förändrad produktion i andra branscher och därmed också förändrade utsläppsnivåer. I en input- outputanalys försöker man ta hänsyn till detta samspel mellan de olika branscherna. Utsläppen fördelas på de olika grupper av varor vislutligen använder istället för på branscher. För att kunna göra IO-analyser måste man således ha tillgång till input-outputmatriser (se figur). En förändrad efterfrågan leder till förändrade utsläpp, dels de direkta utsläppen i den bransch där efterfrågan ökade och dels de indirekta utsläppen som gjorts av andra branscher i tidigare produktionsled. Även den utsläppsförändring som blir följden av ökad import kan beräknas. Om importens andel av varuinsatsen är känd, kan man t.ex. anta att importerade varor orsakar samma utsläpp som svenskproducerade varor. I IO-matriserna redovisas all import av varor och tjänster som dels går in i den inhemska produktionen som insatser och dels den import som går direkt till slutlig användning. De varor och tjänster vi importerar drar resurser och genererar utsläpp i sin framställning i andra länder. Beräkningsmässigt innebär det helt enkelt att summera ihop importen för insats och slutlig användning och sedan använda IO- matrisen för att beräkna ett produktionsvärde på samma sätt som man kan göra för förändringar i olika delar i den slutliga användningen. I figuren visas en IO-matris och hur kopplingen till bl.a. utsläpp och import ser ut. Figur: IO-matrisen och dess koppling till utsläpp, import etc. M1 1 M1 2M 1 n M26 1 M 26 n I1, I2 osv Skatter o subv. Y1, Y2 osv I1, I2 osv Källa: Miljöräkenskaperna, SCB.