sou · GPB382 · 2002-01-01 00:00:00 — Bl.a. är Lead Country i Helcom för BSPA:s (Baltic Sea Protected Areas). är även Lead Country i Helcom för tumlare. Arbetet med att fastställa ett nationellt åtgärdsprogram för tumlaren i pågår . 8Regionala Miljö- och hushållningsprogram för vissa skärgårdsområden uppdrog Regeringen åt länsstyrelserna i , , , , , samt att utarbeta regionala miljö- och hushållningsprogram för skärgårdsområdena i sina respektive län. I uppdraget till länsstyrelserna angavs att programmen bör omfatta följande konkreta steg för att komma till rätta med miljö- och hushållningsproblem i respektive skärgårdsområde på ett sätt som är tillfredsställande från miljösynpunkt som det går att förena med behovet av sysselsättning och tillväxt; –en analys av förutsättningar för tillämpning av gällande lag- stiftning om användning av mark- och vattenresurser, miljö- skydd och skydd av natur- och kulturlandskapets värden, –en analys av ekonomiska förutsättningar och villkor för ut- vecklingsstöd, bl.a. EU-stöd, till ekologiskt hållbara lösningar och –ett samlat program för behandling av områdets miljö- och hushållningsfrågor i regional och lokal planering med sikte på en ekologiskt hållbar utveckling. Arbetet genomfördes i samarbete med berörda kommuner och lokala organisationer m.fl. samt, i de fall det var aktuellt, med berörda regionala självstyrelseorgan. Regeringen angav att programmens förslag och vidtagna steg för att åtgärda områdenas miljö- och hushållningsproblem skulle ligga till grund för arbetet att uppnå en hållbar utveckling i skärgårds- områdena samt till att uppnå nationella miljömål och att uppfylla förpliktelser enligt internationella konventioner. Programmen innehåller en rad olika förslag till åtgärder i skär- gårdsområdena. Nedan har valts att redovisa huvuddragen i för- Regionala Miljö- och hushållningsprogram för vissa skärgårdsområden slagen om framtida förvaltningen av fiskeresursen i och med att detta har en direkt koppling till det fria handredskapsfisket. Flera länsstyrelser menar att det finns brister i dagens fiskevård när det gäller ansvaret för vård och tillsyn av fiskresursen. Avsaknaden av ett övergripande ansvar för fiskevården anges i ett av program- men vara ett av de största hindren för att få till stånd ett uthålligt nyttjande av fiskresursen inom skärgårdsområdet. Lokalt utformade förvaltningsformer diskuteras i tre av pro- grammen. Lokala förvaltningslösningar syftar enligt förslagen bl.a. till att skapa en tydligare ansvarsfördelning för att förhindra över- fiske i vissa områden, förbättra tillsynen, samt skapa en lokal anpassning av fiskeregler. Det sistnämnda förslaget innebär att rätten att införa lokala regler för fisket återförs till länsstyrelserna. Detta förordas av länsstyrelserna i , och Söder- manlands län samt och län. i vill att ansvarstagandet för och vården av fisk- resursen förstärks genom lokal förvaltning. Förslaget innebär att trålstorleken begränsas och krav på selektion införs inom två för- söksområden. Länsstyrelserna i och län föreslår en lokal förvaltningsmodell som kan prövas inom befintliga fiskevårdsom- råden. Förslaget går ut på att ett antal fiskevårdsområden samver- kar inom ett så kallat skötselområde. Bl.a. innebär förslaget att inom skötselområdet sker upplåtelsen av handredskapsfiske till allmänheten genom försäljning av fiskekort. Samarbetsavtal kan även tecknas med turistfiskeentreprenörer. Regler och villkor för upplåtelsen beslutas av ett skötselråd i vilket representanter för samverkande fiskevårdsområden ingår. Skötselområdet ansvarar vidare för att en fungerande fisketillsyn finns inom skötselområdet samt att en långsiktig fiskevårdsplan för skötselområdet tas fram och hålls aktuell. Intäkterna från fiskekortsförsäljningen och avtal med turistfiskeentreprenörerna fördelas mellan fiskevårdsområdena utifrån vattenarealen Länsstyrelserna i , och uppmärksammar behovet av biologiskt underlag för lokal förvalt- ning av fiskresursen. Länsstyrelserna vill i samråd med Fiskeri- verket undersöka i vilken omfattning det råder överensstämmelse Regionala Miljö- och hushållningsprogram för vissa skärgårdsområden mellan de lokala bassängsystemen och de lokala fisk- populationerna. Detta kan sedan ligga till grund för utveckling av lokala förvaltningsmodeller. Några länsstyrelser betonar också vikten av dialog mellan olika fiskeintressenter för att öka ansvarstagandet för fiskresursen. Läns- styrelserna i , och har ett förslag om att inrätta en arbetsgrupp där bl.a. representanter för fiskare, fiskevattenägare, myndigheter och forskare möts för att finna former för ett långsiktigt hållbart fiske. Det kan enligt läns- styrelserna resultera i att olika former av lokal fiskeförvaltning initieras. i har ett liknande förslag om att bilda ett återkommande forum där det finns möjlig- heter till dialog mellan myndigheter, forskare och olika kategorier fiskare. Syftet med detta forum ska enligt vara att skapa en ansvarsgemenskap för fiskresursen och en effektivare och bättre fiskeförvaltning. Länsstyrelserna i , och vill också utreda ägarförhållandena avseende fiskevatten och fiskerätt för att få en bild av möjligheterna att sam- ordna fiskevården. Miljövårdsberedningen föreslår i sitt betänkande Levande skär- gård (SOU 2000:67) beträffande detta område att berörda läns- styrelser får i uppdrag att i samråd med ansvara för att försök med lokal förvaltning av fiskresursen organiseras och genomförs samt utvärderas. får dessutom i uppdrag att tillhandahålla det kunskapsunderlag som är nödvändigt för försöksverksamheten. Försöken inleds i tre skärgårdsområden, ett i , ett i skärgårdsområdet , och samt ett i skärgårdsområdet och län. Förslaget har ännu ej lett till några åtgärder från regeringens sida. Kunskaperna om fiskfaunan i är begränsad. har 222 arter påträffats i svenska vatten. Enligt Artfakta, hotade och sällsynta ryggradsdjur är antalet fiskarter och rund- munnar som reproducerar sig i svenska vatten ca 150 st. Av dessa är det 53 arter som reproducerar sig i svenska sötvatten. Till detta kommer ett antal som inte reproducerar sig, men förekom- mer regelbundet som larver eller vuxna, exempelvis ål. I förekommer ca 100 arter mer regelbundet och av dessa är ca 50 st. mer eller mindre regelbundet förekommande i skärgårdens vatten. 9.2Behov av ökad kunskap Kunskapen om de olika fiskarterna och fiskpopulationerna i svenska vatten är varierande och det saknas många viktiga fakta om förekomst, numerär, utbredning o.dyl. för flera av dem. Av natur- liga skäl har exploateringsintresset lett till att de kommersiellt intressanta arterna är förhållandevis väl kända även om kunskaps- luckor finns och alltid kommer att finnas även för dem. Också vissa arter som saknar kommersiellt intresse men har bevarandeintresse, är klassade som sällsynta eller är av genetiskt intresse har studerats. Att med de kunskapsluckor som finns, på ett mer uthålligt sätt bevara, nyttja och förvalta ett relativt stort antal fisk- arter, och ett avsevärt större antal populationer, är utomordentligt svårt. I utredning Småskaligt kustfiske och insjöfiske (2001) framhålls bl.a. att för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart nyttjande av fiskresursen krävs en förbättrad resursövervakning både i havet, vid kusterna och i sjöar och vattendrag. av fiskresurserna är en kostsam åtgärd, speciellt som uppgifter om fångstuttag och resultat från fiskundersökningar måste komplet- teras med uppgifter om olika miljö- och klimatfaktorer. I det pågå- ende internationella arbetet med att upprätta och genomföra mer långsiktiga förvaltningsplaner för de viktigaste fiskbestånden krävs kompletterande bakgrundsmaterial från fisket, bl.a. genom en för- bättrad fiskeristatistik. Det är i detta sammanhang viktigt att dokumentera fiskets effekter på ekosystemen, men även andra effekter såsom ändrade utbredningsområden för vissa arter/be- stånd. Tillförlitligheten hos den biologiska rådgivningen är beroende av basdata från beståndsundersökningar men också från fiskarnas rapportering av fångsternas storlek. Det är därför viktigt att undersökningar genomförs för alla kommersiellt viktiga arter. Ytterligare forskning och modellutveckling krävs för att förbättra underlaget. Kompletterande undersökningar av insjö- och kust- fisket krävs som underlag för beståndsvård. Kunskapen om fiskets omfattning, inte minst fritidsfiskets, är inte tillräcklig. Förbätt- ringar bör ske genom studier av beståndens utveckling, utvecklat uppgiftslämnande, förbättring av fiskeristatistik samt upprepade enkäter över fritidsfiskets omfattning. För samtliga arter/vatten gäller att en noggrann fångststatistik måste samlas in. Dessutom måste relativ beståndsstorlek, åldersstruktur och tillväxt kvantifieras i respektive vatten. Här ingår även beräkningar av fiskets effekter på känsliga bestånd och hur ett uthålligt fiske lämpligen bör utformas. Det behövs även en dialog mellan fiskare, forskare och administratörer så att indika- tioner på störningar kan beaktas i ett tidigt stadium. Ett grundläggande problem när det gäller kunskapsnivån om fiskbeståndens storlek är att för flertalet arter förekommer ett stort antal bestånd, många mycket lokalt begränsade. Den nuvarande beståndsövervakningen i kustområdet baseras främst på att följa långsiktiga förändringar. Inom sker detta i första hand genom provfisken, som ger relativa mått i form av täthetsindex. För att bedriva resursövervakning i en vidare mening behövs information om det totala fisket. I kombination med en utveckling av resursmodeller kan detta ge övervakningssystem, där mer kvantitativa beståndsuppskattningar blir möjliga. Hela svenska kusten kan aldrig täckas med nuvarande metodik. I stället måste modeller utvecklas för ett antal typiska miljöer. Yrkesfiskets fångster registreras i loggboksdata- bas. finns en särskild kustfiskejournal. Fritidsfisket följs genom landsomfattande enkätundersökningar , den senaste 2000. Kustlaboratoriet har också genomfört regionala enkätundersökningar för några kustavsnitt. Dessa under- sökningar var av engångskaraktär och avslutades . samlas också individdata (längdmätningar och ålders- prov) in för några arter (siklöja, gädda och piggvar) från det licensierade fisket. Utöver biologiska data har djupförhållanden och areell statistik i fyra län datalagts med hjälp av geografisk information (exempelvis GIS). Material som ger uppgifter om den historiska fångstutveck- lingen, är ett värdefullt bidrag när det gäller att bedöma en framtida fångstpotential i ett område. Materialen ska vara sådana att de på ett tydligt sätt kan bidra till en baskunskap om olika för kustfisket viktiga bestånd. Fiskestatistik i form dagboksanteckningar och annat som förts av olika kategorier fiskande har visat sig kunna ge värdefulla bidrag om den historiska beståndsutvecklingen. Det kan röra både sport-, husbehovs- och yrkesfiskare. För att kunna upp- skatta den totala fångsten och bedöma fiskets omfattning behövs ofta flera oberoende källor av fångstrapportering. I likhet med konstaterar utredningen att det krävs en strategi för insamling av information från fisket i dess helhet. Syftet bör vara att skapa ett så heltäckande informationssystem som möjligt och att alla olika typer av information som finns till- gänglig förs samman. Fiskevårdsmedel bör kunna användas till begränsade väldefinierade projekt inom detta område. 10Undersökningar av konsekvenserna av det fira handredskapsfisket för naturen och störningar på fågellivet lät vid , (Forskningsavdelningen, ) sammanställa en rapport om Effekter på sjöfågelfaunan av det fria handredskaps- fisket. Ur rapporten citeras här de viktigaste iakttagelserna. Till förändringsbilden hör naturligtvis också ökningen av båtturismen. Antalet fritidsbåtar har under mångfaldigats. Den ökade fritiden, snabbare båtar, som kräver mindre skötsel och kan sjösättas tidigt har lett till att trycket på skärgårdsområdena ökat oavbrutet. Den senaste förändringen i denna utveckling är införandet av det fria handredskapsfisket som öppnade alla fiskevatten for varje sportfiskare. Effekterna av invandring och rävens ökning är dels att förluster av ägg, ungar och vuxna fåglar ökat dels att många öar som var säkra häckningsplatser för sjö- fågeln nu är det dvs. tillgången på bra häckningsplatser har minskat. Ökningen av fritidsbåtarna medför att landstigningar av olika slag, ökad vistelse av båtar nära stränder och ökad båttrafik också leder till ökad mortalitet av ägg och ungar. Långsiktigt bety- der även detta att ett stort antal öar och strandnära vattenområden som tidigare lämpat sig för häckning och näringssök är lika bra på grund av återkommande båtbesök dvs. fågeln utesluts från vissa häckningsbiotoper och furageringsbiotoper. Sammantaget medför ökningen av fyrfota rovdjur och störningar från båtfolket försämrade häckningsvillkor för sjöfågeln i skärgårdarna, längs övriga kuster och i insjöar. I örika områden kan fågeln åtminstone i viss utsträckning omfördelas och koncentreras till de bästa öarna, men i områden där tillgången på säkra häckningsskär eller uppväxtområden avsevärt reducerats, kan man anta att såväl produktionen av ungar som beståndets storlek försvagas. Undersökningar av konsekvenserna av det fira handredskapsfisket .. Det kan konstateras att en relativt stor del av de under våren-för- observerade småbåtarna ägnat sig åt sportfiske och att spinnfiske är den särklassigt dominerande fiskemetoden. Det totala antalet sportfiskande måste av dessa stick- prov att döma ha varit stort. Vidare framgår det att andelen båtar som ägnade sig, åt sportfiske varierar mycket från område till område, något som senare också bekräftats från flera av varandra oberoende källor. Vidare kan konstateras att störningen av häck- ande sjöfåglar från sportfiskande båtar av observatörerna bedömts vara stor. Icke fiskande båtar anges ha betydligt lägre störande effekt. I undersökningen har inte några fall av störningar som bevisligen lett till förluster redovisats. Uppföljningen av registre- rade störningar har dock varit klart bristfällig. Antalet konstaterade fall av brott mot gällande fågelskyddsbestämmelser är anmärk- ningsvärt stort. En sammanfattande slutsats från observationerna 1986 blir att spinnfiske inom ramen för det fria handredskapsfisket i vissa kust- områden tycks ha en sådan omfattning och bedrivas på sådant sätt att det kommer i konflikt med faunavården. Man kan därför befara att störningarna från det fria handredskapsfisket åtminstone lokalt påverkar sjöfågelbeståndens levnadsvillkor och produktion. Lång- siktigt kan detta förmodas leda till uttunning av bestånden. Mate- rialet från undersökningen är dock av flera skäl svagt. Fortsatta och fördjupade studier är därför av nöden särskilt i de områden där spinnfisket är intensivt. har även gjort en litteratursammanställning över effekter av friluftsliv (inkl fritidsfiske) på fågelfaunan (Götmark, 1989). Friluftsliv ger bl.a. ofta upphov till försämrad häckningsframgång. Ägg och ungar som dör p.g.a. predation, brist på mat, kyla etc, när en störd fågel lämnar boet, är en viktig orsak till nedsatt produktion En tysk undersökning som refereras beskri- ver ett fall, där ett andbestånd minskat kraftigt till följd av ökat fri- tidsfiske. Då fiske förbjöds i ett delområde ökade åter antalet häck- ande änder där. Störningar tidigt under häckningen synes vara avgörande och kan påverka ändernas val av boplats. Undersökningar av konsekvenserna av det fira handredskapsfisket.. På regeringens uppdrag redovisade 1992 rapporten av det fria handredskapsfisket. Undersökningen genomfördes genom en enkät till länsstyrelserna. 13 länsstyrelser inkom med iakttagelser. Länsstyrelserna kunde inte konstatera att slitaget på naturen, i form av mark- eller vegetationsskador, ökat som en följd av det fria handredskapsfisket. Tvärtom rapporterade ett län att slitaget snarare minskat till följd av att fisket efter 1985 sker över större områden . i län konstaterade dock ökat slitage på lavhällar och annan vegetation i ett naturreservat vid och på öar i , men angav att dessa skador med säkerhet kunde hänföras till besökare med annat huvudintresse än att bedriva sportfiske. läns kustfiskareförbund ansåg att reformen orsakat förslitningar av enskild mark och konstaterade att det förekommer nedslitning av naturen på vissa ställen. Från 3 av de 13 länsstyrelserna rapporterades skada på fågelfaunan. I 1än redovisades störningar i verksamheten med utfodring av örnar och andra rovfåglar med giftfri mat. Miss- lyckade fiskgjusehäckningar orsakade av gäddfiskare konstaterades i ett naturreservat i . Kustfiskareförbund nämnde i sitt yttrande till att störningen är stor på sjöfågeln. Mesta störningen på sjöfågeln är () vilket innebär att något fritidsfiske inte skulle få bedrivas , maj och halva juni. Endast två länsstyrelser hade använt sig av naturvårdslagen i syfte att förebygga skador på naturen orsakade av sportfiske. Läns- styrelsen i har infört tidsbegränsade fiskeförbud i två naturreservat för att skydda fågellivet. Undersökningar av konsekvenserna av det fira handredskapsfisket .. län har genomfört en omfattande revidering av fågelskydds- områdena i skärgården, där ett syfte har varit att minska stör- ningarna från sportfisket. gjorde bedömningen att det visserligen är svårt att kvantifiera effekten på mark och vegetation och störningarna för fågelfaunan och att problemen därför har undervärderats, men ansåg ändå att problemen inte var större än att de borde kunna lösas genom förbättrad information och ökat skydd av känsliga områden med stöd av dåvarande naturvårdslag. Utredningen har genom en enkät till berörda länsstyrelser skaffat sig en bild av hur det fria handredskapsfisket påverkat naturen, fiskbestånden, sjöfågelfaunan och vegetationen och hur fiske- vattenägare, yrkesfiskare, fritidsutövare, ortsbefolkning och mark- ägare upplever det fria handredskapsfisket . Utredningen har dessutom frågat om utnyttjat för att skydda känsliga områden. Utredningen har i görligaste mån knutit an till det frågebatteri som nyttjade vid enkäten . Utredningens frågor framgår av bilaga 4. Tolv länsstyrelser har inkommit med svar. Flertalet länsstyrelser rapporterar att någon mera betydande ökning av slitaget inte har kunnat registreras. anger dock att populära skärgårdsavsnitt blivit påtagligt slitna men mera till följd av det allmänna friluftslivet än av fisket. Viss ökad nedskräpning, kvarlämnande av fiskelinor, bilkörning på stränder i samband med fiske och överträdelser mot allemansrätten omnämns dock från flera håll. Undersökningar av konsekvenserna av det fira handredskapsfisket.. De flesta länsstyrelser uppger att inga studier om inverkan på fågellivet genomförts eller att man fått några negativa rapporter om frifiskets effekter på fågelfaunan. i konstaterar emellertid att de som fiskar från små skär och kobbar naturligtvis orsakar oundvikliga störningar på häckande fågel. I uttalar att föreningen inte upplevt några negativa effekter på djurlivet eller naturen runt som kan bero på det fria fisket. Vi tror att det fria hand- redskapsfisket leder till att fler människor provar på att fiska och på så sätt kommer ut i naturen. Några länsstyrelser berör att framför allt gäddfisket lokalt och kan ha minskat inom välkända fiske- områden. Flertalet anger dock att det fria fisket inte haft någon effekt på fiskebeståndet eller att man inte har någon sådan kun- skap. Olägenheter för fiskevattenägare och yrkesfiskare Sex länsstyrelser redovisar konflikter mellan sportfiskare och fiske- vattenägare/yrkesfiskare särskilt innan det allmänna fiskeförbudet inom från fasta redskap infördes. Från i rapporteras dock överträdelser från förbudet efter- som många handredskapsfiskare har uppfattningen att fisket är bäst där fasta redskap och nät är utsatta. i tar upp frågan om ojämlik konkurrens gentemot yrkesfisket vid försäljning av fångst från handredskapsfiskare och länsstyr- elsen i åberopar anmälningar om minskad fisktillgång för husbehovsfiskare. Flera tar upp den frustration och känsla av intrång som vatten- ägare och yrkesfiskare upplever särskilt när det fria fisket utnyttjas kommersiellt. Undersökningar av konsekvenserna av det fira handredskapsfisket .. Olägenheter för andra fritidsutövare, lokalbefolkning m.fl. Fyra länsstyrelser nämner olägenheter av olika slag. Flertalet berör dock tillämpningen av allemansrätten och det är tveksamt om olägenheterna har sitt ursprung i det fria fisket. i har i samband med bildande av naturreservat förbjudit fiske i en för fåglar värdefull vik och i ett annat fall förbjudit fiske för att skydda en viktig lekplats för gös. Även har i två fall använt sig av för att reglera fisket. I har vissa fågelskyddsområden utökats. Utredningen konstaterar att några mera uttalade effekter, som entydigt kan härledas från det fria fisket, inte finns på naturen inklusive fågelfaunan och fiskbestånden. De fåtaliga regleringar av det fria fisket som länsstyrelserna infört med stöd av (Naturvårdslagen) tyder också på att problemen är små. Överträdelser av allemansrätten och fiskebestämmelser utgör däremot en källa till irritation. 11Individer, samhälle, fiske och hållbar utveckling Utredningen har låtit genomföra en under- sökning avseende attityder och åsikter om det fria handredskaps- fisket. Resultatet av undersökningen återfinns som en fristående bilaga till utredningen (se bilaga 3). Nedan följer en sammanfatt- ning av resultaten. 11.2Syfte, frågeställningar och metod Undersökningen utgår ifrån ett botten upp perspektiv. Fråge- ställningarna omfattar konsekvenser av det fria handredskapsfisket samt olika aktörers attityd till reform och åsikter om en utveckling av turism och då speciellt fisketurism i skärgården som en alternativ sysselsättning. Länsstyrelserna i och län föreslog i det regionala miljö- och hushållningsprogrammet (1999) att en lokal förvaltningsmodell skulle prövas inom befintliga fiskevårdsom- råden. Förslaget går ut på att ett antal fiskevårdsområden samver- kar inom ett så kallat skötselområde. Förvaltningsmodellen förut- sätter enligt länsstyrelserna att nuvarande bestämmelser för det fria handredskapsfisket upphör att gälla inom ramen för ett skötselom- rådes verksamhet. Modellen är ett förslag på en lösning av vissa konflikter i skärgården varför denna valts att belysas. Syftet med rapporten har varit att klassificera och beskriva olika aktörers attityder åsikter till fritidsfiske, samt att försöka åskådlig- göra tänkbara framtida utvecklingsvägar för ett aktivt fritidsliv. Metodmässigt har intervjuer utförts med såväl lokalbefolkning som besöksnäring, sportfiskeanläggning, skärgårdsföreningar och kommuner. Med lokalbefolkningen har mestadels personliga inter- vjuer gjorts medan intervjuer med övriga aktörer har skett via Individer, samhälle, fiske och hållbar utveckling telefon eller e-post. Vad gäller intervjuer med lokalbefolkning begränsades dessa till , och kommuner. Kommunintervjuerna begränsas från kommun upp till . Skärgårdsföreningarna intervjuades från upp till och med . För att ta reda på utvecklingsmöjligheterna av fiske ur ett medicinskt perspektiv har intervjuer per telefon även genomförts med ett par läkare. Analysresultaten visar att mark i skärgården ägs av både kommuner och privatpersoner där vattenareal ingår i större eller mindre skala. Flertalet av fastigheterna med tillhörande fiskevatten har gått i arv, vilket medför att många av fastighetsägarna har stark anknytning till skärgården. Vidare har förhållanden i skärgården ändrats så till vida att yrkesfisket har minskat i omfattning och många bedriver någon form av binäring som komplement till huvudsysselsätt- ningen. Turism är en näring som drivs alltmer i skärgården. Etablering av turismentreprenörer i skärgården i samband med införandet av det fria fisket har medfört konflikter avseende nyttjanderätten av fiskeresursen.