sou · GPB35 · 2002-01-01 00:00:00 — Handlingsprogrammet innebär satsningar på att samordna kampen mot främlingsfientlighet och rasism inom unionen och utveckla och utbyta modeller för hur det arbetet kan ske. antog ett förslag till handlingsprogram mot diskriminering för åren 2001–2006. Beslut om programmet fattades av . har alltsedan starten arbetat med frågor som innefattar arbete mot rasism och främlingsfientlighet. Forum för Levande historia behövs naturligtvis , , och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna som generalförsamlingen antog . I förklaringen kungörs att alla är berättigade till de fri- och rättigheter som anges oberoende av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung. antog deklarationen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Det arbetet utmynnade i att generalförsamlingen antog konven- tionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Kon- ventionen som är bindande trädde i kraft och har rati- ficerats av mer än 150 av FN:s medlemsländer. I konventionen anges att med rasdiskriminering avses varje skillnad, undantag, inskränkning eller företräde på grund av ras, hudfärg, härstamning eller nationellt eller etniskt ursprung (artikel 1). Konventionssta- terna förbinder sig att med alla lämpliga medel och utan dröjsmål föra en politik syftande till att avskaffa rasdiskriminering i alla dess former (artikel 2). ratificerade konventionen 1971 och har vid ett flertal tillfällen kritiserats av medlemmar i den särskilda som har till uppgift att övervaka att konventionsstaterna lever upp till sina åtaganden, för att sakna ett förbud i lagstiftningen mot rasistiska organisationer och deltagande eller stöd till sådana orga- nisationer. utropades av FN till ett internationellt år för bekäm- pande av rasdiskriminering och rasism. Generalförsamlingen har också deklarerat decennier för bekämpandet av rasism och rasdiskriminering, 1973–1982, 1983–1992 och det nu pågående tredje decenniet 1993–2002. I FN:s regi har även världs- konferenser på temat arrangerats i och 1983. I deklarationen från s.k. millenniemöte, där 150 stats- och regeringschefer deltog, klargjordes att arbetet med respekt för de mänskliga rättigheterna skall prioriteras inom världssamfundet. har av FN utropats som ett internationellt år för mobilisering mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och intolerans. I – som stod i fokus för FN:s arbete mot rasism – anordnas World Confe- rence against Racism, Racial Discrimination, Xenophobia and Related Intolerance. Generalsekreterare för konferensen är FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter, . Forum för Levande historia behövs Under det här året har det runt om i världen arrangerats förbere- dande konferenser inför den stora världskonferensen i . hölls i den 11–. Behovet av Forum för Levande historia Forum för Levande historia behövs som allmänhetens fönster mot de många aktiviteter och initiativ som exempelvis tas av EU, och FN, liksom i . Mångfalden av aktiviteter är svåröverskådlig och mediabevak- ningen ofta bristfällig. Det försvårar både debatt och engagemang. Forumet kan vara en viktig informationskälla för såväl enskilda som för myndigheter och organisationer. Det behövs också en knutpunkt för internationella organ som vill hämta kunskaper i och för svenska organ som behöver information om den kunskap som kan finnas hos organ i andra län- der och i internationella organisationer. blir också allt mer involverat inom FN:s fredsbevarande aktiviteter och får därigenom oftare kontakt med de brott som begås mot mänskligheten, vilket i sin tur leder till ett behov hos en bredare allmänhet än tidigare att få tillgång till faktakunskaper och analyser. 4Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter Vårt förslag: Forum för Levande historia skall förmedla kunskap om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter, men också specifikt om Förintelsen och folkmord. De svenska konsekvenserna i relation till dessa områden skall inta en central plats. Forumet skall i dessa avseenden arbeta med frågor om en gemensam grund för värden i ett sekulariserat och mångetniskt samhälle. Forumet skall arbeta med att stimulera till ökat historiemed- vetande, inte minst i skolan genom att t.ex. peka på hur ett his- toriskt perspektiv kan integreras i många ämnen. Regeringens direktiv klargör att Forum för Levande historia skall vara ett nationellt centrum för frågor om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Verksam- heten skall ta sin utgångspunkt i Förintelsen. Forumet skall ha som övergripande mål att stärka och öka medvetenheten om alla män- niskors lika värde. I det här kapitlet går vi i första hand djupare in på den första och sista av de tre meningarna. I nästa kapitel kommer vi att fördjupa vår tolkning av att verksamheten skall ta sin utgångspunkt i För- intelsen. Vi drar till att börja med slutsatsen att Forum för Levande historia skall bedriva en bred verksamhet, vidare än den som har bedrivits inom informationssatsningen Levande historia. Utan att försumma den uppmärksamhet på Förintelsen som funnits i Levande historia skall demokrati, tolerans och mänskliga rättig- heter på ett övergripande sätt utgöra ramen för forumet. Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter Vi har för det andra inte sett det som forumets uppgift att vara en demokratiinstitution i konstitutionell eller teknisk mening. I stället har vi valt att tolka direktivens betoning av demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter som nyckelord i arbetet med att stärka och öka medvetenheten om alla människors lika värde. Vi menar för det tredje att Forum för Levande historia skall ägna särskild uppmärksamhet åt konsekvenserna för del inom de ämnesområden som vi föreslår att forumet skall arbeta med. Vi har för det fjärde konstaterat att det övergripande målet att stärka och öka medvetenheten om alla människors lika värde ställer krav på att det kommande forumets innehåll präglas av två begrepp – kunskap och värden. Det är genom t.ex. kritisk reflexion, samtal, känsloupplevelser och empati sammantagna som vi kan försöka förstå och hantera en komplicerad värld. Frågor kring Förintelsen och andra brott mot mänskligheten hör till denna värld. Kring dessa ämnen uppstår frågor som blir existentiella. Forumet måste i så hög grad som möjligt försöka nå människor genom olika typer av reaktioner, det vi i vardagligt tal kallar hjärta och hjärna, känsla och förnuft. För det femte kan vi se att Forum för Levande historia löper en risk att i alltför hög grad få en tillbakablickande tyngdpunkt. Av vad vi skrivit i bl.a. kapitel 3 bör emellertid framgå att vi mot bakgrund av direktiven fäster stor vikt vid att forumet skall behandla samtiden och framtiden. I många avseenden är det just de problem vi kan se i de båda senare perspektiven som bör bli styrande för utformningen av verksamheten. Forumets unika syfte är, som vi redan konstaterat, att främja arbete med, diskussion och reflexion om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter i samtiden utifrån historiska perspektiv. Många av de frågeställ- ningar som har relevans för t.ex. studiet av svenska myndigheters och den svenska opinionens hållning under och i förhållande till Förintelsen är också relevanta . Det finns all anledning att studera dagens samband mellan den svenska synen på aktuella politiska konflikter i relation till utformningen av flyk- tingpolitiken, mellan svensk (och europeisk) handelspolitik, de grundläggande motiven för konflikter i tredje världen och de flyk- tingproblem som dessa förorsakar, liksom mellan det svenska demokratiska systemets utveckling och framväxten av odemokra- tiska rörelser, bl.a. nynazistiska, vardagsrasism och hållningen till flyktingar. Historien blir då ett redskap som kan användas på ett fruktbart sätt. Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter 4.2Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter Det vore fel att , så långt innan forumet kan inleda sin verk- samhet, detaljerat lägga fast vilka problem och ämnesområden som Forum för Levande historia skall arbeta med. Dessa måste vara beroende av samtiden och bör utvecklas i kontinuerlig dialog med det svenska och internationella forskarsamhället och andra grupper som arbetar med dessa frågor, t.ex. genom att olika slag av expertis knyts till organisationen. Som framhålls i våra direktiv skall en tvärvetenskaplig hållning tillämpas. Det är inte svårt att se att verksamheten kommer att omfatta traditionella discipliner som historia, psykologi, stats- vetenskap, sociologi, internationell rätt, freds- och konfliktforsk- ning, kulturantropologi, teologi (inkl. religionshistoria), idéhisto- ria, filosofi, etniska relationer, pedagogik och didaktik (dvs. läran om undervisning). Vi tror på många discipliners delaktighet efter- som det berikar perspektiven – men vi ser också risken att tappa fokus. Forumet bör, som vi bedömer det – bl.a. efter våra överlägg- ningar med många berörda organisationer, myndigheter och en- skilda – behandla problem och frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter, inträffade folkmord och risken för nya folkmord, historiska perspektiv och historiemedvetande samt grundläggande mänskliga värden. Förintelsen utgör en utgångspunkt i den moderna historien om kampen för mänskliga rättigheter, inte minst genom att den kom att starkt påverka , FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och . Vi föreslår att det är principen om människors lika värde och arbetet för mänskliga rät- tigheter i stort som skall utgöra själva ramverket till Forum för Levande historia. Till de för forumet viktiga FN-dokumenten hör emellertid också senare antagna dokument som konventionen om avskaffan- det av rasdiskriminering och den av antagna deklarationen om raser och rasfördomar. Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter Utbildning om mänskliga rättigheter är av stor betydelse efter- som människans grundläggande fri- och rättigheter endast kan respekteras om de är kända. Detta utbildningsbehov har erkänts i många internationella överenskommelser. I förklaringen om de mänskliga rättigheterna anges att undervisningen skall syfta till personlighetens fulla utveckling och till att stärka respekten för människans grundläggande fri- och rättigheter. Länder som har undertecknat denna och andra liknande konventioner är således skyldiga att tillhandahålla utbildning om mänskliga rättigheter. FN beslutade också vid att utropa ett årtionde för utbildning i mänskliga rättigheter –2004. har det på olika nivåer kommit allt fler kurser i mänskliga rättigheter. Forumets uppgift måste, liksom skolans, vara att stärka elevernas medborgarskap (i begreppets bredare mening) genom att bl.a. höja medvetandet om innehållet i och innebörden av grundlagar och exempelvis FN:s allmänna deklaration. Ett intressant exempel på hur man kan stärka män- niskors medvetande och kunskaper om grundlagarna är som inrättades av den amerikanska kongressen 1988 och som planerar att öppna ett konstitutionsmuseum våren 2003.1 Forumet bör erbjuda en form av faktabank för frågor kring mänskliga rättigheter, såväl deras moderna historia som aktuella utveckling, t.ex. om den nya , arbetet med EU:s rättighetsförklaring och svenska soldaters delta- gande i FN:s fredsbevarande trupper. Forumet skall även här arbeta med att problematisera olika förhållanden och t.ex. resonera kring varför det dröjde ända till 1998 innan en permanent internationell brottmålsdomstol upprättades och varför FN- generalens begäran om 5 000 soldater till avslogs sex gånger.2 Aktuella kunskaper om situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i världen förmedlas av , som i detta avseende bör vara en av flera samarbetsorgan för forumet. Amnestys rapportering sker land för land, omfattar ett mycket stort antal länder och ger tillsammans med kompletterande 1http:/// 2Frågorna ställs av dåvarande kulturminister vid Stockholms- konferensen , on the Holocaust. Proceedings, (2000), s. 99 ff. Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter källor en initierad bild av utvecklingen inom det omfattande område som mänskliga rättigheter omfattar. Vi vill i detta sammanhang peka på vikten av att Forum för Levande historia verkar för att mer forskning bedrivs om romerna och att de kunskaper som denna forskning leder till förs ut. Med tanke på romernas långa historia i , som inte minst har präglats och alltjämt präglas av diskriminering, förföljelse och rasism, är det anmärkningsvärt att så lite forskning finns.3 kan genom att ta initiativ till en förstärkt forskning beträffande en rad aspekter på romernas historia, kultur och lev- nadsförhållanden göra en pionjärgärning. Den skulle – förutom de enskilda kunskaper som forskningen frambringar – kunna vara av värde i uppgiften att ge romerna, inklusive resandefolket, stöd i det svåra arbetet med att komma ur det trauma som en långvarig diskriminering och förföljelse lett till. Vilka historiska händelser vi väljer att förhålla oss till beror på våra intressen och vår kulturella, sociala och etniska tillhörighet. Forumet skall därför enligt vår mening generellt behandla brott mot mänskligheten som inträffat och risken för nya folkmord. Folkmord, massmord och massakrer är den grövsta arten av brott mot mänskligheten och mot de mänskliga rättigheterna. Sådana brott är inget nytt fenomen. Vi kan möta dem långt tillbaka i historien, t.ex. i den förföljelse av och massmord på judar som pågått i olika delar av , liksom i utrot- ningen av stora delar av urbefolkningarna i Nord- och , och . har romerna förföljts. möter vi bl.a. mordet på 1,5 miljoner armenier i det osmanska imperiet, det stalinistiska planerade terrorsvält mot bondebefolkningen (särskilt i ) som skördade närmare 15 miljoner liv, som ungefär med bruk av senapsgas genomförde massmord på den etiopiska befolkningen för att ge plats åt italienska kolonister, närmare en miljon dödsoffer i samband med och tillkomst 1947 och kanske 3 miljoner vid tillkomst 3 Kommittén har låtit Irka göra en sammanställning, Forskning och annat publi- cerat material om romerna och resandefolket i efter , Dnr Ku1999:09/90. Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter I ännu senare tid möter vi t.ex. de röda khmerernas mord på 1–2 miljoner av 7 miljoner invånare, kemiska krig mot kurderna i de norra delarna av landet (för många symboliserat av anfallet mot staden ) och ca 1 miljon döda av en befolk- ning på knappt 8 miljoner i . Det är också uppenbart att det finns starka inslag av folkmord i mening i kriget i det , särskilt tydligt i Bosnien-Herce- govina. I de särskilda Rwanda- och Jugoslavientribunalerna har dock uttrycket brott mot mänskligheten använts.4 Som bl.a. framgick av internationella Forum om Förintelsen och av den offentliga debatten om informationssatsningen Levande historia finns det många som framhåller behovet av bredd. statsminister lyfte t.ex. vid fram behovet av bredd för att förhindra att folkmordsliknande situationer som de i , eller Bosnien inträffar igen.5 Vi menar inte att forumet har ett ansvar att ge någon fullständig redovisning av de folkmord, massmord och massakrer som har inträffat. Däremot bör forumet stimulera studier av och kunskap om sådana grymheter bl.a. i syfte att öka kunskaperna om de mekanismer som ligger bakom dem. Innebörden i den rättsliga termen folkmord framgår av FN:s konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord. Konventionen antogs av generalförsamlingen 1948. I artikel 2 står följande: I denna konvention avses med folkmord envar av följande gärningar förövad i avsikt att helt eller delvis förinta en nationell, etnisk, ras- mässigt bestämd eller religiös grupp såsom sådan nämligen, a)att döda medlemmar av gruppen, b)att tillfoga medlemmar av gruppen svår kroppslig eller själslig skada, c)att uppsåtligen påtvinga gruppen levnadsvillkor, som är avsedda att medföra dess fysiska undergång helt eller delvis, d)att genomföra åtgärder, som är avsedda att förhindra födslar inom gruppen, e)att med våld överföra barn från gruppen till annan grupp. Programmet för studier kring Förintelsen och folkmord vid , (1999) s. 22 ff; . Marrus, The Holocaust in History (Penguin, 1987), s. 21 ff; , Folkmord i Bosnien? Ett folkrättsligt perspektiv i (red. ), Bosnier: En flyk- tinggrupp i och dess bakgrund (Multiethnic Papers 1995), s. 53 ff. 5Stockholm on the Holocaust. Proceedings, (2000), s. 55. Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter Enligt artikel 3 i samma konvention är det inte bara ett fullbordat folkmord som bestraffas, utan också stämpling till folkmord, omedelbar och offentlig uppmaning till folkmord, försök till folkmord och delaktighet i folkmord. 4.3Människan som historiens medskapare Kunskap, rationellt tänkande och kritiskt förhållningssätt De sedan upplysningstiden tre intimt sammanlänkade grund- pelarna kunskap, rationellt tänkande och ett kritiskt förhållnings- sätt är av stor betydelse. Men människan är också, genom sitt förnuft och sina kunskaper, historiens medskapare och kan förändra natur och samhälle. Vi noterar att förhållningssättet inte är oproblematiskt eftersom en annan del av upplysningsfilosofin med tron på fram- steg och rationalitet har slutat i katastrof för miljontals människor. I likhet med menar vi att det går att kombi- nera en stark tilltro till människans förnuft med kritik mot delar av de resultat som detta förnuft har lett till. Vi måste förstå att det inte bara finns ett upplysningsprojekt utan flera – såväl hård som mjuk upplysning. Inspirerad av gör en distink- tion mellan engelskans rational och reasonable, rationell och för- nuftig. Givet ett visst mål kan en åtgärd vara rationell om den t.ex. leder till större ekonomisk vinst, bättre teknisk prestanda eller en effektivare hantering. Den är för den sakens skull inte reasonable eller förnuftig, menar , eftersom den kan skada eller tillintetgöra omistliga värden: natur, samhälle, etiska och estetiska tillgångar eller möjligheter. Vad som är reasonable kräver därför en helhetsvärdering där olika effekter måste vägas mot varandra, och där slutsatserna kan vara komplexa och till och med mångtydiga: Det rationella är alltid hårt medan det förnuftiga också inbegriper det mjuka, förnuftet är därmed ett vidare begrepp än rationalitet.6 Det inte helt okomplicerade målet bör därför vara att bidra till ett förnuftigt samhälle i medvetenhet om att rationalitet ofta har visat sig ge oförnuftiga resultat. 6 , I skuggan , 1997, s. 521. Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter All kommunikation (inlärning inkluderad) bygger på ett utbyte av budskap som kan innehålla fakta, åsikter eller övertygelser. Kommunikation är en komplicerad process som bl.a. beror av människors förväntningar, kunskaper, attityder och livsvärld. Att lära av historien En ytterligare utgångspunkt är att det går att lära av historien. Detta innebär inte att vi alltid vet exakt vad vi lär oss av studier i historia eller vilka slutsatser en enskild individ drar av en viss undervisning. Ett centralt budskap inom Forum för Levande historia bör dock vara att det inte bara finns en historia. Det har alltid funnits alter- utvecklingsvägar och det är människor, enskilda och i grupp, som avgör vilken väg händelserna har kommit att följa. Människor är aktörer med olika många begränsningar i sitt handlingsutrymme . Olika grupper och individer tolkar också his- torien på skilda sätt.7 Den värdefulla mångfald detta kan ge är emellertid något väsensskilt från de historietolkningar som ges av historierevisionisternas förnekande eller förminskning av För- intelsen. Vår tolkning av det förflutna har betydelse för vår förståelse av nutiden. Vår förståelse av nutiden har också betydelse för hur vi tolkar historien. Men den har också betydelse för våra förvänt- ningar , liksom på våra förutsättningar att påverka utvecklingen i enlighet med dessa förväntningar.8 Att lära sig histo- ria är därför inte bara en fråga om historiska fakta utan i minst lika hög grad en fråga om att stärka sitt historiemedvetande. Histo- riemedvetande är upplevelsen av sammanhang mellan tolkningen av det förflutna, förståelsen av det närvarande och perspektiv på framtiden.9 Historiemedvetande kan ses som ett tankesätt och en beredskap att förstå processer som förverkligats genom mänskligt handlande.10 7Österberg, , Historikern och vår kulturella mångfald i Den mångfaldiga historien, red. (2000). 8Jensen & , Historiemedvetande – begreppsanalys, samhällsteori, didaktik, i Historiedidaktik, red. (1997), s. 59. 9Det är en definition som bl.a. professor använder och som även återfinns i Statens skolverks ämnesbeskrivning för historia. 10Jensen & , Historiemedvetande – begreppsanalys, samhällsteori, didaktik, i Historiedidaktik, red. (1997) s. 54. Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter om den bristfälliga historieundervisningen om tiden i kombination med det ringa antal timmar historia som ges i skolan (se bilaga 2) är alarmerande. His- torieämnets svaga position i skolan har också föranlett 80 histori- ker, författare, politiker m.fl. att skriva ett upprop till utbildningsutskott som avslutades med: Den uppväxande generationen behöver ett utvecklat historiemed- vetande. Därför är det nödvändigt att historieämnets position stärks på alla nivåer i den svenska skolan.11 Historieämnet har en för liten plats i den svenska grund- och gymnasieskolan – en brist som såväl lärare som politiker pekar på. Forum för Levande historia kan inte ersätta det dagliga arbetet i skolan, men forumet kan hjälpa till att stimulera till ökat historie- medvetande i skolan, t.ex. genom att peka på hur kunskaper om Förintelsen kan användas för att bearbeta värdegrundsfrågor. Insikt är vidare än kunskap Vår utgångspunkt är, liksom , att demo- kratins människosyn vilar på en oavvislig tilltro till varje medborgares kapacitet att lära sig av sina erfarenheter, skaffa sig kunskap och bilda sig en uppfattning12 Men våra kunskaper och vår handlingsberedskap förstärks inte enbart genom intellektets aha-upplevelser utan kan även nås genom andra kanaler. Vidare än kunskap är insikt, vilken förutsätter en beredskap att handla i enlighet med den egna förståelsen och övertygelsen. Känslomässig förståelse, empati och inlevelse ger oss vägledning om rätt och fel. Vi menar att centralt för hela forumets verksamhet bör vara samtalet kring gemensamma värden beträffande demo- krati, tolerans och mänskliga rättigheter. De grundläggande värden som forumet skall förmedla är samma som står i läroplanen: människolivets okränkbarhet, individens fri- het och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. Dessa begrepp måste dock fyllas med ett innehåll för att få betydelse och 11Publicerades också på . 12SOU 2000:1, En uthållig demokrati, s. 18. Demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter det är här tolkningar av och diskussioner om olika historiska hän- delser kommer in. Detta synsätt förutsätter en starkt utvecklad dynamik i forumets hela verksamhet. Man kan se det numera vanligt förekommande begreppet vär- degrund mot denna bakgrund. Värdegrundsbegreppet behandlas i bilaga 2. Det är dock komplicerat att använda tolkningar av olika histo- riska händelser, att jämföra dem och att ta ställning till på vilket sätt dessa händelser har betydelse för morgondagen. , docent i historia vid och ordförande i , formulerar några av problemen: Kan man överhuvudtaget jämföra situationen i 30- och 40-talens nazisiska med 90-talets svenska samhälle, utan att hemfalla åt överdrifter och anakronismer som gör större skada än nytta? Hur ser sambandet mellan perioderna ut?