sou · GPB377d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Härigenom föreskrivs att 4 kap. 10 § ellagen (1997:857) skall upp- höra att gälla vid utgången av . 1.Innehavare av nätkoncession som haft sådana elproduktionsanläggningar som enligt 4 kap. 10 § endast erlagt kostnaderna för mätning, beräkning och rapportering skall senast efter denna lags ikraftträdande till Statens energimyndig- het meddela vilka dessa anläggningar är, mätarställning per den 1januari 2003 samt vem som är innehavare av anläggningarna. 2.Innehavare av sådana produktionsanläggningar som enligt 4 kap. 10 § endast erlagt kostnaderna för mätning, beräkning och rapportering skall intill utgången av av erhålla ersättning motsvarande en tredje- del av det enligt 3 kap. 9 § lagen om elcertifikat beräknade medel- värdet för ett elcertifikat för varje uppmätt och till Statens energi- myndighet inrapporterad megawattimme el som producerats i en sådan anläggning. Innehavare av nätkoncession som haft sådana elproduktionsanläggningar som enligt 4 kap. 10 § endast erlagt kostnaderna för mätning, beräkning och rapportering skall intill utgången av till varje kalenderår rapportera den el som uppmätts från anläggningen. Rap- porten skall lämnas senast efter kalenderårets slut. 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 11 kap. 10 § sjätte stycket lagen (1994:1776) om skatt på energi skall upphöra att gälla vid utgången av . Vi föreslår att ett kvotbaserat svenskt certifikatsystem för att främja elproduktion från förnybara energikällor införs . Den s.k. kvotplikten åläggs formellt slutkunderna. I de fall slutkunden inte aktivt väljer att fullgöra sin kvotplikt övergår kvotplikten till slutkundens elleverantör. Vi föreslår följande principer för certifikatsystemet: Kvotplikten fastställs för åren 2003–2010 och däremel- lan. Kvoten uttrycks i andelar av totalt använd elenergi. Inriktningsmålet föreslås vara en ökning av elproduktion en från förnybara energikällor med . Ungefär hälften bedöms komma från expansion av existe- rande produktion och hälften från nya anläggningar. Följande elproduktionsanläggningar ska vara certifikatberättigade om de uppfyller kravet att el produceras från förnybara energikällor och de uppfyller uppställda miljökriterier, inklusive uppställda bränslekrav, där el produceras med hjälp av 4.vissa typer av biobränsle, 6.vattenkraft i befintliga anläggningar som vid lagens ikraftträdande kan leverera en effekt om högst , 7.vattenkraft i anläggningar vilka inte varit i drift efter men som tas i drift efter lagens ikraftträdande, 8.ökad installerad effekt i befintliga vattenkraftanläggningar i den utsträckning som effekten ökas genom åtgärder som vidtagits efter , samt 9.vattenkraft som producerats i anläggningar vilka tas i drift efter . Om flera sådana anläggningar som avses i sjätte punkten är belägna i närheten av varandra och gemensamt matar in el på ledningsnätet, ska anläggningarna anses som separata anläggningar. Om särskilda skäl föreligger får , efter ansökan från anläggningens innehavare, besluta att el som produce- rats i annan vattenkraftsanläggning än sådan som avses i punkt sex ska berättiga innehavaren till certifikat. De särskilda skälen är av två slag, dels om vissa myndighetsbeslut lett till att anläggningen blir ekonomiskt olönsam dels om vissa kostsamma investeringar i anläggningar mindre än 15 MW lett till att driften blivit olönsam. Som ett resultat av de överväganden vi gjort föreslår vi följande kvotutveckling: Kvotperioden är ett kalenderår. Det finns möjlighet att spara certifikat för den kvotpliktige som vid kvotperiodens slut har flera certifikat än som behöver redovisas. Ett certifikat har obegränsad giltighetstid. Vi har bedömt de fördelar som en obegränsad giltig- hetstid har, för att få maximal likviditet och för att kunna motverka svängningar mellan torrår och våtår, väga tyngre än nackdelarna. 1 väntas slutföra sitt arbete . När den har slutfört sitt arbete finns förutsättningar att mot bakgrund av kommitténs resultat göra en helhetsbedömning av de framtida villkoren för den elintensiva industrin med avseende på den samlade belastningen av skatter, avgifter och kvotplikt. I en sådan helhetsbedömning bör även ingå en analys av avgränsningen av elintensiv industri där de samlade förutsättningarna tillåts på- verka avgränsningen. Tills en sådan samlad bedömning kan göras föreslår vi att an- läggningar inom elintensiv industri (massa- och pappersindustri, kemisk industri, stål- och metallverk samt gruvindustri) med en abonnemangseffekt överstigande 10 MW tilldelas kvotplikten noll. En sanktionsavgift införs, vars uppgift är att vara straffet för ej uppfylld kvotplikt. utgör sanktionen ett pristak för cer- tifikaten och därmed ett slags konsumentskydd. 1 Kommittén om översyn av regler för nedsättning av energiskatter för vissa sektorer (Fi 2001:09, dir. 2001:29) fullgjord kvotplikt ska utgöras av en avgift per uteblivet certifikat (sanktionsavgift) som för varje kvotperiod (kalenderår) ska uppgå till av det volymvägda medelvärdet av certifikatpriset som föregår senaste inlämningsdag för uppfyllande av kvotplikten. Denna senare tidpunkt är året efter kvotperiodens (kalenderår) utgång. Sanktionsavgiften avse- ende åren 2003–2007 ska dock ej överstiga /certifikat. Den högsta gränsen för sanktionsavgiften och framåt ska förslagsvis bestämmas av . Dessutom införs en avtagande prisgaranti (golv). Prisgarantin utgör under introduktionsfasens en statlig garanti för producenter av el från förnybara ener- gikällor om att erhålla ett lägsta pris för sina certifikat. Prisgarantin avtrappas enligt följande tabell: Garantinivå, kr per certifikat. Garanti (golv) Däremot ser vi ej något behov av ett golv på lång sikt. införs också en över- gångslösning för befintliga vindkraftverk tagna i drift före . Syftet med övergångsreglerna är att säkerställa pro- duktion från befintliga vindkraftverk, som erhållit investerings- och driftstöd enligt de regler som gäller till och med utgången av . Lösningen innebär att de befintliga vindkraftverken omfattas av följande stöd: Vi föreslår att befintliga vindkraftverk intill dess att de uppnår 25 000 ekvivalenta fullasttimmar räknade från verkets driftstart, tilldelas ett stöd per produce- rad MWh. Stödet utgår med /MWh , /MWh , /MWh , /MWh samt med /MWh . Den valda mängden fullasttimmar motsvarar 10– normal drifttid. Vi gör bedömningen att detta utökade stöd ska innebära att ägarna till befintliga vindkraftverk får rimliga åter- betalningstider för sina gjorda investeringar. Vidare föreslås att den nuvarande subventionen av nätkostnader för småskaliga produktionsanläggningar med en effekt om högst 1 500 kW tas bort. Utredaren föreslår därför att anläggningar som vid lagens ikraftträdande hade sådan avgiftsbefrielse som anges i 4 kap. 10 § ellagen som sträcker sig till och med av tilldelas en ersättning som motsvarar en tredjedel av den enligt 3 kap. 9 § lagen om elcertifikat beräknade medelvärdet för ett elcertifikat, dvs. per producerad MWh. Vid ett genomsnittligt certifikatpris på per certifikat motsvarar ersättningen /kWh. Inom skattelagstiftningen för elkraft finns en avdragsbestäm- melse avseende el som framställts i en kraftvärmeanläggning och som används för el-, gas-, värme- och vattenförsörjningen i den egna verksamheten. Bestämmelsen i lagen (1994:1776) om skatt på energi 11 kap. 9 § 4 innebär att det finns ett val mellan att göra av- drag för ingående skatt på det bränsle som åtgår för elproduktionen och att göra avdrag för den elkonsumtionsskatt som normalt skulle utgått vid förbrukning i elpannor/värme- pumpar, som finns i den egna verksamheten. Om elproduktionen sker med biobränslen, som inte belastas med några bränsleskatter eller med naturgas där bränsleskatten är lägre än elskatten, är det fördelaktigt att välja avdrag för elkonsumtionsskatten. Utredaren föreslår en översyn av avdragsrätten för biobränslen. Den biobränslebaserade kraftvärmeproduktionen tilldelas enligt förslagets definitioner certifikat och användningen av el inom det egna systemet betraktas som kvotpliktig. Huvudlinjen i utredarens förslag är att alla behov av stöd till el- produktion från förnybara energislag om möjligt ska tillgodoses med hjälp av certifikathandelssystemet och att införande av kom- pletterande åtgärder måste betraktas som tidsbegränsade åtgärder. Det kompletterande behov som utredaren främst ser är ett sepa- rat teknikutvecklingsstöd, som kan appliceras på tekniker som ligger på en produktionskostnadsnivå som är för hög för att få till- räckligt stöd genom ett certifikatsystem. Målet med teknikutveck- lingsstödet är att de framtida produktionskostnaderna ska komma ned till en nivå, som efter perioden med teknikutvecklingsstöd medger att tekniken ifråga kan fungera kommersiellt inom ramen för den ordinarie certifikathandeln. Ett sådant område som kan komma ifråga för teknikutvecklingsstöd är havsbaserad vindkraft, där det finns en stor potential, men där produktionskostnader och förhållanden i övrigt är sådana att det kan krävas en period med stöd till teknikutveckling. Behovet av stöd till teknikutveckling bör också framkomma i en dialog med den inom området verksamma industrin. Elcertifikat är ett verktyg för att på lång sikt uppnå ett uthålligt energisystem byggt på förnybara energikällor. Eftersom det är långa ledtider för att förändra ett nationellt elsystem krävs att verktygen skapas och implementeras . Utredaren bedömer därför att det nationella systemet för kvotbaserade certifikat bör startas . Det ger då goda möjligheter att dels ut- veckla det nationella systemet men inte minst att snabbt påbörja dialogen med andra länder för att få till stånd en internationell han- del med kvotbaserade certifikat. Även om intresset för och utveck- lingen av system för certifikathandel ännu inte kommit till samma stadium i och som i och ser ut- redningen en möjlighet att även dessa länder snart kan ingå i en gemensam nordisk certifikathandel. Utvecklingen i , Stor- och är också intressant ur harmonise- ringssynpunkt. Det system som utvecklas där har många ele- ment gemensamma med de system som och byg- ger upp. Den möjlighet som utredaren finner mest näraliggande är, förutom en diskussion med och , en bilateral över- enskommelse med . Harmonisering kan innebära att det svenska regelsystemet behöver justeras. Vi har också identifierat ett antal internationella initiativ som på- går inom handel med certifikat. Speciellt intressant är utvecklingen av den internationella handeln inom RECS. Beteckningen står för . På nationell nivå svarar ett särskilt organ, Issuing Body, för utgivning, registrering och annul- lering av certifikat och för tillsyn av certifikatsystemet. I har rollen som Issuing Body. Simuleringar som utredningen låtit göra pekar på att koldioxid- utsläppen minskar både i och i till följd av att ett kvotbaserat certifikatsystem införs i . Förklaringen till minskningen i ligger främst i de bränslebyten som upp- kommer i den svenska kraftvärmeproduktionen i fjärrvärmesyste- men. På nordisk nivå kommer investeringar i av elproduk- tion från förnybara energikällor att undantränga investeringar av fossilkraft i övriga . Analyserna pekar på att förslaget till certifikatsystem samverkar med prisbildningen på el men på ett sätt som inte stör den nordiska elmarknadens funktion. Tvärtom kan konstateras att det sker en dynamisk samverkan mellan dessa båda marknadsmässiga system, som har förutsättningar att skapa effektivitet och pristransparens. De direkta statsfinansiella konsekvenserna av vårt förslag är: Utgifter för prisgarantin, det s.k. golvet –2007 Utgifter för stödet till befintliga vindkraftverk –2007 Utgifter för stöd till nätkostnader för småskalig elproduktion –2010 Utgifter för etablering och drift av systemet De nuvarande stöden i form av investeringsstöd, driftbidrag och miljöbonus gäller t.o.m. utgången av . Det beräknade stödet för uppgår till ca . Enligt direktiven till utred- ningen ska det föreslagna certifikatsystemet ersätta nuvarande rik- tade stöd. Vi föreslår därför att nu gällande investeringsstöd för el till förnybar elproduktion, driftbidraget till småskalig elproduktion samt den s.k. miljöbonusen ersätts med nu föreslaget certifikatsy- stem från . De myndigheter som främst berörs av förslaget till handel med certifikat är och Statens energi- myndighet. För och för innebär det föreslagna systemet ett antal tillkommande operativa uppgifter. Eftersom främjandet av el från förnybara energikällor genom handel med kvotbaserade certifikat ska ersätta ett antal av dagens stödformer innebär det att vissa arbetsuppgifter som har för nuvarande stödsystem bortfaller. En sammanräkning av myndigheternas resursanspråk visar på en engångskostnad (investering) på 15–. De årliga kostnaderna för att driva systemet uppgår till ca 7,5 mnkr. Vid ett antaget certifikatpris på per certifikat och en energiomsättning från el med förnybara energikällor vid mitten av perioden, –2007, på ca motsvar det en årlig totalvolym på 1 . Myndigheternas årliga administrativa kostnad betyder alltså räknat på omsättningen. Finan- sieringen av berörda myndigheters etablering och drift av systemet förutsätts ske via anslag. Vårt förslag för att främja el från förnybara energikällor tydliggör kostnaden och belastar direkt slutkonsument. Med ett antagande om en framtida kvot på och ett certifikatpris på /kWh kommer den genomsnittliga certifikatkostnaden att bli /kWh på all förbrukad elenergi. We recommend the introduction of a quota-based Swedish certifi- cate system to promote production of electricity from renewable energy sources commencing on 1 January 2003. The quota obliga- tion is to be formally imposed on the electricity user. In those ca- ses when the electricity user does not actively opt to take on the quota obligation himself, this obligation will pass to the electricity users electricity supplier. We recommend that the certificate sy- stem be based on the following principles: The quota obligation should be set for the years 2003 to 2010 and for all intervening years. The quota is expressed as a share of the total amount of electricity used. It is proposed that as a guideline, a target of an increase in electri- city production from renewable energy sources of , in a period from 2003 to 2010 inclusive, is adopted. It is estimated that approximately half of this increase can come from expansion of existing production and half from new plants. The following electricity production plants are to be entitled to certificates provided they comply with the requirement that elec- tricity is to be produced from renewable energy sources and that they meet the environmental criteria set, including fuel require- ments, where electricity is produced with the aid of: 4.certain types of biofuel, 6.hydroelectric power at existing plants which, at the time of the Electricity Certificate law coming into effect, have a capacity not exceeding , 7.hydroelectric power at plants which have not been in operation after 1 2001 but which were commissioned after the coming into effect of the Electricity Certificate law, 8.increased installed capacity at existing hydroelectric power plants to the extent that capacity is increased by measures undertaken after 1 2002, and 9.hydroelectric power produced at plants, which started operation for the first time after 1 2002. If several such plants, as referred to in point six above, are situated in the vicinity of one another and feed electricity into the network jointly, the plants are to be considered as separate plants. If special reasons exist, the Energy Administ- ration may, on application from the owner of a facility, decide that electricity produced at a hydroelectric power plant other than that referred to in point six above, shall entitle the owner to certificates. The special reasons may be one of two: if certain governmental decisions have made the plant economically unprofitable or, if cer- tain costly investments in a plant with a capacity not exceeding 15 MW, have made operation unprofitable. As a result of our considerations we propose the following de- velopment of the quota: The quota period is defined as one calendar year. Certificates may be banked by those subject to quota should they have more certificates at the end of the quota period than need be submitted. A certificate is valid for an unlimited period of time. In our view, the advantages of an unlimited period of validity in achieving maximum liquidity in trade, and the ability to counteract fluctua- tions between dry and wet years, outweigh the disadvantages. The tax reduction commission2 is expected to complete its work during 2002. In the light of the commissions findings, it will then be possible to make an overall assessment of future conditions for electricity-intensive industry with respect to the total imposition 2 Kommittén om översyn av regler för nedsättning av energiskatter för vissa sektorer (Fi 2001:09, dir. 2001:29). [The Commission for Review of the Regulations for Energy Taxation for Certain Sectors] of taxes, charges and quota obligation. This overall assessment should also include an analysis of the definition of electricity-in- tensive industry taking into account all aspects of the issue. We propose that plants in the electricity-intensive industries (pulp and paper industry, chemical industry, steel and metal works and mi- ning industry) with a contracted load exceeding 10 MW should be allocated a zero quota obligation until these overall assessments can be made. A fine is to be introduced, to serve as a penalty for non-fulfil- ment of the quota undertaking. At the same time, the fine acts as a price ceiling for the certificate and thus provides a kind of consu- mer protection. The penalty for non-compliance with the quota undertaking is to consist of a charge per missing certificate (fine) amounting for each quota period (calendar year) to of the volume-weighted average of the certificate price during the twelve- month period preceding the last day of submission for compliance with the quota undertaking. This latter date is the year after the end of the quota period (calendar year). However, the fine for the years 2003 to 2007 is not to exceed /certificate. It is proposed that the highest limit for the fine from 2008 and onwards is to be decided by the Riksdag in 2005. Furthermore, a decreasing price guarantee (floor) is to be intro- duced during the initial five years. During the introduction phase, the price guarantee constitutes a state guarantee for producers of electricity from renewable sources of energy to obtain a minimum price for their certificates. The price guarantee is to be reduced in steps during the five-year period according to the following table: Guarantee level, SEK per certificate Guarantee (floor) We do not, however, see any need for a floor in the long-term. During the initial five-year period, a transitional regulation is also being introduced for wind power plants which started opera- tion before 1 January 2003. The transitional regulations are intended to ensure production from wind power plants, which have received investment and operational support according to the rules that apply to the end of 2002. The solution entails that the following forms of support are available to those wind power plants: We propose that existing wind power plants, until they achieve 25 000 equivalent full-load hours counting from the start of opera- tion, be granted support for each MWh produced during the initial five-year period. This support will be /MWh in 2003, /MWh in 2004, /MWh in 2005, /MWh in 2006 and /MWh in 2007. The selected quantity of full-load hours corresponds to 10–12 years normal operating time. In our assess- ment, this expanded support would mean that the owners of exis- ting wind power plants receive reasonable payback times for their investments. It is further proposed that the existing subsidy of network ex- penses for small-scale production plants with a capacity of a maxi- mum of 1 500 kW be abolished. The investigator therefore propo- ses that plants that had an exemption from charges of the kind re- ferred to in Chapter 4, section 10, of the Electricity Act, be granted compensation by the during a transitional period extending until the end of 2010, corresponding to a third of the average value of a certificate, calculated according to Chapter 3, section 9, of the Electricity Certificate Act, i.e. per MWh produced. At an average certificate price of per certificate, the compensation is equivalent to /kWh. There is a provision for deduction in tax legislation for electri- city produced in a combined power and heating station which is used for electricity, heating and water supply in the operators own activities. The provision in the Energy Taxation Act (1994:1776), Chapter 11, section 9(4) entails that there is a choice between ma- king a deduction for input tax on the fuel used for electricity pro- duction and making a deduction for the electricity consumption tax that would normally be charged for use in electrical boilers/heat pumps, used in the operators own activities. If electricity production takes place with biofuels, which are not subject to fuel taxation, or with natural gas where fuel tax is lower than electricity tax, it is favourable to opt for a deduction for electricity consumption tax. The investigator proposes a review of the right of deduction for biofuel. The biofuel based combined power and heating production is granted certificates according to the definitions in the proposal and use of electricity in the operators own systems is regarded as subject to quota. The main aim of the investigators proposal is that all needs for support for electricity production from renewable types of energy, are, if possible, to be met with the aid of the certificate trade sy- stem and that introduction of supplementary measures must be regarded as time-limited measures. The investigator notes that the main supplementary requirement is separate technological development support, which can be ap- plied to the technologies that are at present at a production cost level too high to be able to gain sufficient support from inclusion in a certificate system. The objective of the technological develop- ment support is to reduce future production costs to to a level, which, after the period with technology development support, al- lows the technology in question to be able to function commerci- ally within the framework of the ordinary certificate trade. One example which can be considered for technological development support is sea-based wind power where there is considerable po- tential but where production costs and other circumstances are such that a period of support may be required for technological development. The need for support for technological development should also be clarified in a dialogue with the industry in this field. The electricity certificate is a tool to achieve a sustainable energy system in the long term based on renewable energy sources. Since there are long lead times when changing a national electricity sy- stem, it is necessary for tools to be created and implemented without delay. The investigator therefore makes the assessment that the national system for quota-based certificates should start on 1 January 2003. This will provide good opportunities for developing the national system and also provide for timely discussions to commence with other countries to bring about an international trade in quota-based certificates. Although interest in, and development of, a certificate trade system has not advanced to the same stage in and as in and , we consider it possible that these countries as well can soon be included in a common Nordic certificate trading system. Developments in , the and the may also provide opportunities for harmonisation.