sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — Uppdraget skall redovisas etappvis och börja med en kartläggning av användarbehoven. I föreliggande rapport redovisas en sådan bred kartläggning av användarnas behov av ekonomisk statistik. De synpunkter som framförs är av skiftande karaktär. Synpunkterna gäller både statistik som saknas och ett antal andra möjliga förbättringar. är också en blandning av stort och smått. Vidare bör noteras att användarna inte annat än indirekt har behövt beakta kostnaderna för att genomföra de förslag de har framfört. Vissa allmänna slutsatser kan emellertid dras rörande behoven av ekonomisk statistik. Det finns på vissa punkter en bred enighet om vilka förbättringar som är mest angelägna. Det gäller exempelvis vilken typ av statistik som saknas och är mest väsentlig att få fram. Vissa sådana områden återkommer i de flesta intervjuer. Det gäller också exempelvis behovet av snabbare kortperiodisk statistik samt behovet av bättre dokumentation av nationalräkenskapernas beräk- ningsmetoder, vilket har uttalats av många användare. I det följande redovisas utredningens överväganden rörande vilka förbättringar som redan nu framstår som särskilt angelägna samt om hur utredningen avser att fortsätta sitt arbete. Fyra särskilt angelägna områden Utredningen bedömer att det är särskilt angeläget att utveckla statistiken på fyra områden där aktuell statistik saknas eller har stora brister. Det gäller prismätningar för den privata tjänste- sektorn, IT-statistik, en input-output-undersökning samt kapital- stocksberäkningar. Det är de områden som oftast återkommer i intervjuerna med användarna. Behoven på dessa områden samman- hänger med förändringarna av samhällsekonomin där den privata tjänstesektorn får allt större betydelse. Bättre statistik rörande produktionen i den privata tjänstesektorn och insatsstrukturen i näringslivet, inklusive användningen av kapital och IT, behövs för att man skall kunna analysera och förstå vad förändringarna i ekonomin har för betydelse, inte minst för produktivitets- utvecklingen. Det första särskilt angelägna området är således prisindex för den privata tjänstesektorn. Sådana behövs för att man skall kunna beskriva produktionsutvecklingen i den privata tjänstesektorn på ett riktigt sätt. Detta är i sin tur en förutsättning för att kunna beräkna produktivitetsutvecklingen inte bara i den privata tjänste- sektorn utan också i hela ekonomin. Det kan i sammanhanget nämnas att den privata tjänstesektorn är mer än dubbelt så stor som industrin. Utredningen noterar att SCB startade ett projekt för att ta fram prisindex för tjänstebranscher och att SCB har tilldelats ökade resurser för att förbättra statistiken rörande den privata tjänstesektorn, vilket inkluderar arbete för att få fram bättre prismätningar. Utredningen bedömer emellertid att arbetet för att komma till rätta med bristen på tjänsteprisindex kommer att vara mycket tids- och resurskrävande. Det finns ingen enkel lösning som kan utvecklas och tillämpas för alla tjänste- branscher. Det krävs istället att man går igenom bransch efter bransch och utvecklar relevanta prisindex. Med nuvarande resurs- insats och takt i arbetet kommer det att ta innan hela tjänstesektorn har täckts. Ju mer resurser som satsas på detta om- råde desto snabbare kommer resultaten att synas. Utredningen bedömer att även producentprisindex (PPI) be- höver förbättras. Det har inte samma kvalitet som konsument- prisindex (KPI). Exempelvis behöver den metod som används vid omräkning av priser på importerade varor till svenska kronor ses över. Den har kritiserats av flera användare. Utredningen bedömer vidare att den internationella aspekten är viktig i detta sammanhang. Det gäller både möjligheterna att komma snabbare fram genom internationellt samarbete och betydelsen av internationell jämförbarhet. Det kan nämnas att det pågår ett arbete inom avseende vilka prisindex som medlemsländerna i EU bör ta fram för att användas i national- räkenskaperna. Ett omfattande utvecklingsarbete pågår också i samarbete mellan statistikmyndigheterna och forskningen i för att utveckla prisindex för tjänstesektorerna, bl.a. för att kunna mäta produktivitetsutvecklingen bättre. Utredningen avser att ta upp frågan om prisindex för den privata tjänstesektorn under sina kommande studiebesök i olika länder. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet diskutera möjlig- heterna att snabba upp arbetet med att utveckla bättre prisindex för den privata tjänstesektorn, särskilt när det gäller att ta fram prisindex för tungt vägande tjänstebranscher i svensk ekonomi. Det andra området som det är särskilt angeläget att utveckla är IT-statistik. Det är ett område som ofta återkommer i intervjuerna med användarna och där det i stor utsträckning saknas statistik. För att kunna beskriva IT-sektorns betydelse för samhälls- ekonomin behövs statistik avseende IT-sektorns produktion och användning, men också användningen av IT i andra delar av ekono- min, både i form av hård- och mjukvara och de sysselsattas IT- kompetens och IT-relaterade arbete. Det är den snabba framväxten av IT i , som har ökat betydelsen av att kunna beskriva denna sektor. Inte minst framhålls betydelsen av IT för produktivitetsutvecklingen och för effekterna av vad som brukar benämnas den nya ekonomin. Utredningen noterar att SCB i det fördjupade budgetunderlaget för föreslog att verket skulle ges statistik- ansvaret för IT-området och tilldelas i särskilda resurser för detta ändamål, men att inga medel tilldelades SCB i budgeten för . SCB återkom med förslaget i budget- underlaget för . Utredningen noterar att frågan om den framtida statistiken avseende IT-området bereds. () har fått rege- ringens uppdrag att komma med förslag rörande vilken statistik som bör tas fram på området och av vem. Utredningen bedömer det som angeläget att frågan om ansvar och resurser för IT-statistik prövas i samband med budget- propositionen för och avser att i det fortsatta arbetet precisera vilken IT-relaterad statistik, som behövs för att kunna analysera IT-sektorns betydelse för den samhällsekonomiska utvecklingen. Det tredje området, som är särkilt angeläget är att genomföra en ny input-output-undersökning. Informationen på detta område är föråldrad och försvårar analyser av strukturella förändringar i ekonomin, den ekonomiska utvecklingens betydelse för energi- användning och miljö samt prognoser av BNP-utveckling m.m. I brist på aktuella uppgifter bygger de nuvarande input-output- tabellerna delvis på antaganden om insatsstrukturen i olika delar av ekonomin, t.ex. rörande importinnehållet i BNP. Även informa- tionen om andelen insatsvaror i tjänstebranscherna är särskilt bristfällig. Utredningen noterar att SCB i det fördjupade budgetunderlaget för nämnde behovet av en input-output- undersökning utan att ta upp den bland de mest prioriterade förslagen. Kostnaden uppskattades därvid till (engångsbelopp). Även i budgetunderlaget för nämns frågan. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet ta fram ett konkret förslag till hur en ny input-output-undersökning skulle kunna läggas upp och kostnaderna för en sådan. Det fjärde området där det saknas aktuell statistik och det enligt utredningens bedömning är särskilt angeläget att ta fram sådan är beräkningar av kapitalstockar för olika branscher. Statistik avseende kapitalstockar behövs för att man skall kunna analysera produktivi- tetsutvecklingen. Inte minst väsentligt i detta sammanhang är att ha tillgång till bra beräkningar av investeringar och kapitalstockar vad avser IT. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet diskutera möjligheterna att påskynda arbetet med att ta fram nya kapital- stocksberäkningar i nationalräkenskaperna. Annan statistik som saknas Utredningen noterar att det finns ett stort antal andra förslag till statistik på områden där sådan saknas. Det gäller bl.a. korttids- indikatorer för tjänstebranscher, statistik rörande utrikeshandeln med tjänster, en finare indelning av företagstjänster i national- räkenskaperna, statistik över den regionala utvecklingen, löne- statistik som täcker nya löneslag som optioner och bonus samt redovisas sammanhållet, detaljerad statistik på hälso- och sjuk- vårdsområdet samt mer statistik avseende den offentliga sektorn. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet mer ingående analysera behoven på dessa områden och diskutera med berörda möjlig- heterna att ta fram konkreta förslag på dessa områden, inklusive beräkningar av kostnader och förslag till finansiering, samt att prioritera mellan dem. Utredningen har vidare fått i uppdrag att analysera hur produktiviteten mäts i näringslivet och offentlig sektor. National- räkenskaperna redovisar f.n. inte explicit beräkningar av produkti- vitetsutvecklingen. Däremot kan produktivitetsutvecklingen be- räknas genom att sätta samman uppgifter om utvecklingen av produktion och arbetade timmar. För offentlig sektor görs antagandet att produktiviteten på detaljerad nivå är oförändrad över åren. I intervjuerna med användarna framkommer att produktivitetsutvecklingen är en mycket intressant fråga, inte minst frågan om huruvida den har ökat till följd av ökad användning av IT eller av andra orsaker. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet pröva möjligheterna att få fram bättre beskrivningar av produktivitetsutvecklingen. Utöver de fyra statistikområden som nämns ovan (prisindex för tjänstesektorn, input-output-undersökning, IT-statistik och kapitalstocksberäkningar) finns det andra problem som måste hanteras. Det gäller bl.a. att få en bättre konsistens mellan produktions- och sysselsättningsuppgifter i nationalräkenskaperna. Utredningen menar att antagandet om oförändrad produktivitet i den offentliga sektorn är en svaghet i nationalräkenskaperna. Volymmått på produktionen inom offentlig verksamhet bör om möjligt tas fram och det fasta antagandet om oförändrad produktivitet bör om möjligt frångås. bör noteras att det inte är ovanligt i andra länder att anta oförändrad produktivitet i offentlig sektor. Utredningen avser i det fortsatta arbetet fortsätta att analysera denna fråga vidare, att undersöka hur den hanteras i andra länder och att lägga ut uppdrag på experter och forskare på området för att belysa olika metoder att mäta produktivitets- utvecklingen i den offentliga sektorn. Utredningen menar att det redan på nuvarande stadium av utredningsarbetet framstår som särskilt angeläget att snabba upp den ekonomiska statistiken på vissa områden. Det gäller främst den kortperiodiska ekonomiska statistiken. Den Action Plan on EMU Statistical Requirements, som antogs av , anger ett antal sådana förbättringar. Bakgrunden till denna aktionsplan är den nya situation, som EU befinner sig i efter införandet av den europeiska monetära unionen. () behöver som underlag för sin penningpolitik en snabb och tillförlitlig kortperiodisk ekonomisk statistik för EU-området och i synnerhet för Euroområdet. Situationen i detta avseende är betydligt sämre i EU än i . Utredningen menar att det får betraktas som givet att de förbättringar som följer av denna aktionsplan måste genomföras. De kvartalsvisa nationalräkenskaperna skall redovisas från kvartalets slut, kvartalsstatistik över de offentliga finanserna skall tas fram, vissa arbetsmarknadsindikatorer i nationalräkenskaperna skall redovisas, harmoniserade arbetskrafts- undersökningar skall implementeras, statistiken över industri- produktion, byggande och detaljhandel skall snabbas upp och huvudaggregaten i utrikeshandeln skall redovisas snabbare. Arbete med detta har påbörjats vid SCB och kostnaderna har redovisats för regeringen (). Utredningen bedömer vidare att kraven på en ytterligare upp- snabbning av nationalräkenskaperna har en stor tyngd. Många användare skulle vilja ha tillgång till preliminära kvartalsräken- skaper som publiceras en knapp månad efter det att kvartalet har gått ut och delvis bygger på uppskattningar. De hänvisar till att sådana finns i . Inte minst som underlag för den svenska penningpolitiken är sådana väsentliga. att tillförlitligheten i dessa snabba kvartalsräkenskaper inte blir väsentligt sämre än i de nuvarande. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet pröva möjligheterna att publicera preliminära kvartalsräkenskaper lika snabbt som i , dvs. i stället för , vilket är kravet i ovan nämnda aktionsplan. Det kommer sannolikt att kräva omläggningar och uppsnabbningar av primärstatistiken till natio- nalräkenskaperna. Utredningen avser att belysa vilka metoder som behöver utvecklas för att kunna göra de uppskattningar som blir nödvändiga och att analysera hur tillförlitligheten kan komma att påverkas. Utredningen avser också att i det fortsatta arbetet analysera möjligheterna att snabba upp statistiken på en rad andra områden där sådana önskemål har framkommit. Det gäller bl.a. snabbare statistik över utrikeshandel, detaljhandel, aktivitetsindex, inkomst- statistik, kommunernas räkenskaper, bruttoregionalprodukt m.m. Utredningen bedömer att det kan göras flera andra förbättringar av den ekonomiska statistiken. Ett stort antal synpunkter på sådana förbättringar har framkommit i diskussionerna med användarna. Utredningens arbete har emellertid inte ännu kommit så långt att det är möjligt att bedöma relevansen av alla de förslag som har framkommit eller prioriteringen mellan dem. Inte heller finns det uppgifter om kostnader för förslagen eller förslag till finansiering. I det följande redovisas med dessa reservationer en bedömning av vilka synpunkter och förslag, som det är viktigast att gå vidare med i utredningens arbete. Utredningen noterar att användarna har givit omfattande synpunkter på statistikens tillförlitlighet. Många anser att den är otillräcklig i både primärstatistiken och nationalräkenskaperna. En rad områden nämns där användarna bedömer att det finns problem. SCB borde, enligt många användare, i högre grad analysera statistiken mer ingående för att komma till rätta med problemen. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet diskutera tillförlitligheten och möjligheten att öka den. Utredningen bedömer att kraven på längre tidsserier har en stor tyngd. I synnerhet är det besvärande att de nya nationalräken- skaperna bara finns och att det finns betydande kvalitetsbrister i de nuvarande tidsserierna beroende på de stora omläggningarna av statistiksystemen . Ut- redningen avser att i det fortsatta arbetet diskutera möjligheterna att ta fram långa tidsserier för nationalräkenskaperna, att doku- mentera dem och att göra dem tillgängliga via SCB:s webbplats. Utredningen bedömer också att frågan om jämförbarhet mellan olika statistikkällor har en stor tyngd. Många användare har påtalat de problem som uppstår när olika källor avseende i princip samma sak visar olika resultat. Ofta finns det emellertid rimliga för- klaringar till sådana skillnader. De kan bero på att det inte är precis samma sak som beskrivs. Definitioner, mätperioder etc. kan vara annorlunda. Då kan avsaknaden av tillgängliga förklaringar till sådana skillnader vara ett problem. Flera användare anser att SCB borde ägna mer tid och resurser åt att göra konsistensprövningar och analysera skillnader mellan statistikprodukter och att någon form av samordningsfunktion borde inrättas vid SCB. Utredningen noterar att en sådan analysfunktion har inrättats vid avdelningen för ekonomisk statistik vid SCB. Den har fått i uppgift att bl.a. löpande pröva konsistens, metoder och källor. Utredningen noterar vidare att SCB i det fördjupade budgetunderlaget för begärde en utökning av de årliga anslagen med för att öka kvaliteten i den ekonomiska statistiken. Insatserna avsåg såväl ett stärkt ämneskunnande och förbättrade presentationer som insatser för att minska bortfall och mätfel. I budgeten har SCB tilldelats för detta ändamål. I budgetunderlaget har SCB föreslaget att verket skall få tilldelas även resterande . Utredningen bedömer att det är väsentligt att denna del av SCB:s verksamhet utvecklas. Utredningen kommer att i det fortsatta arbetet diskutera möjligheterna att ytterligare förstärka ämneskunnandet och analyskapaciteten vid SCB. Utredningen avser även att pröva olika vägar att stärka kontakterna med forskare nationellt och internationellt. Utredningen noterar att de flesta användare poängterar att tillgängligheten har blivit mycket bättre i och med SCB:s webbplats och databaser. finns det fortfarande brister, menar man. Exempelvis är täckningen i databaserna dålig, både när det gäller bredden i materialet och tidsserier. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet undersöka möjligheterna att utöka innehållet i databaserna. Det gäller bl.a. längre tidsserier. Dessutom avser utredningen att diskutera möjligheterna att göra sökvägarna mer användarvänliga, att förbättra dokumentationen av databaserna, att förbättra informationen om databasernas uppdateringsrutiner och att tillföra ett system för att få fram diagram över tidsserier. En rad förslag på förbättringar av presentationen har kommit från olika användare. Detta är ett område där många förslag skulle kunna genomföras utan stora resursinsatser. Det handlar främst om att göra redan befintlig statistik och förklaringar till statistiken mer lättillgängliga. Det handlar också om att hitta nya former för att presentera ekonomisk statistik. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet diskutera möjligheterna att förbättra presen- tationen av den ekonomiska statistiken. Utredningen noterar att det finns en mängd synpunkter på att det saknas information om nationalräkenskaperna. Det gäller bl.a. vilka källor som används, hur de hanteras vid beräkningarna, hur avstämningarna mellan olika källor går till, metoderna för kalender- och säsongkorrigering, hur kedjeindex beräknas och hur användarna bör hantera kedjeindex, revideringspolicyn och osäker- heten i beräkningarna. Utredningen skall också enligt direktiven beskriva beräkningsrutiner och andra metoder i nationalräken- skaperna. Utredningen avser mot denna bakgrund att i samarbete med berörda på SCB ta fram en särskild rapport med en dokumentation av nationalräkenskaperna. Utredningen avser också att göra en studie av revideringarna i nationalräkenskaperna samt att komma med förslag till hur osäkerheten i nationalräkenskaperna, revideringarna av dem och orsakerna till revideringarna bör presenteras. Utredningen noterar vidare att direktiven även tar upp vissa frågor på det fördelningspolitiska området. Utredningen avser att i samarbete med berörda på SCB göra en översyn av inkomst- begreppet och hur det används i olika sammanhang, bl.a. i national- räkenskaperna respektive den ekonomiska välfärdsstatistiken. Utredningen avser också att analysera hur inkomstmåtten kan justeras för hushållens sammansättning. Avslutningsvis konstaterar utredningen att det fortsatta arbetet kommer att genomföras i flera olika former och i diskussioner med olika grupper. I direktiven nämns att utredningen fortlöpande skall informera och om hur arbetet fortskrider. Föreliggande rapport kommer att ligga till grund för en diskussion med dessa båda departement. Den kommer också att diskuteras med olika forskargrupper och med representanter för massmedia för att få en ännu bredare bild av användarbehoven. Rapporten kommer också att ligga till grund för interna diskussioner inom SCB rörande om problemen är rätt uppfattade, om möjligheterna att åtgärda problemen och om eventuella kostnader förknippade därmed. Det kan i sammanhanget noteras att en del problem som inte kräver påtagligt ökade resurser kan komma att lösas i denna interna diskussion. I direktiven nämns också att utredningen skall jämföra med situationen i ett antal andra industriländer samt låta utländsk expertis göra en bedömning av främst hur de svenska national- räkenskaperna står sig vid en internationell jämförelse. Även detta kommer att ske i det fortsatta arbetet. Översyn av den ekonomiska statistiken Den ekonomiska statistiken utgör ett allt viktigare underlag för den ekonomiska politiken både i och i EU. Kraven på dess kvalitet har ökat som förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen förändrats. En utredare tillkallas med uppdrag att analysera och kartlägga de förändrade samhällsbehoven av ekonomisk statistik och med utgångspunkt från dessa göra en bred genomlysning av tillståndet för statistiken och särskilt nationalräkenskaperna. Utredaren skall även redovisa erfarenheter från och lösningar att ta fram ekonomisk statistik i andra länder. Utredaren skall lämna förslag till förändringar av den svenska ekonomiska statistiken och ange behov av fortsatta utvecklingsinsatser. Behovet av en översyn Den ekonomiska statistiken i allmänhet, och national- räkenskaperna i synnerhet, har ökat i betydelse . En viktig orsak till detta är att ekonomisk-politiska mål i allt större utsträckning anges i kvantitativa termer. Regeringens mål för t.ex. utgiftstak, den offentliga sektorns sparande, sysselsättning och arbetslöshet stäms av mot kalkyler som kräver en solid statistisk grund. Även penningpolitiken, som styrs utifrån ett inflationsmål, kräver en tillförlitlig bild av den ekonomiska utvecklingen. En annan orsak är EU:s allt större beroende av jämförbar ekonomisk statistik för bl.a. beräkningar av medlemsavgifter, strukturfonder och kvalificeringskrav för EMU. Därtill reagerar aktörerna på de finansiella marknaderna kraftigt när ekonomisk statistik publiceras, med förändringar i marknadsräntor och växelkurser som följd. Kvalitetskraven har skärpts i takt med statistikens ökade betydelse. Det gäller såväl uppgifternas tillförlitlighet som aktualitet. Både användare i och användare inom EU är beroende av snabba och säkra indikatorer på den ekono- miska utvecklingen. Precisionen i de kvartalsvisa nationalräken- skaperna är väsentlig i detta sammanhang eftersom dessa är ett viktigt underlag för den ekonomiska politiken. Till detta kommer att nationalräkenskaperna spelar en viktig roll även för att bedöma den ekonomiska utvecklingen på . som behoven har ökat har förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen förändrats. Ett konkret exempel är omläggningen av utrikeshandelsstatistiken i samband med med- lemskapet i EU. När tulldeklarationerna med uppgifter om handeln mellan medlemsländerna försvann och ersattes med en begränsad uppgiftsinsamling från företagen (det s.k. Intrastat- systemet) försämrades statistikens kvalitet betydligt. Samma problem redovisas i de flesta medlemsländer och diskussioner pågår om hur ett framtida statistiksystem skall utvecklas. Den allt snabbare tekniska utvecklingen, globaliseringen, konkurrensfrämjande avregleringar på ett flertal områden och strukturförändringar inom näringslivet är andra faktorer som försvårar den statistiska mätningen. Till exempel introduceras nya varor och tjänster och kombinationer av varor och tjänster relaterade till informationsteknologin i snabb takt som kvalitets- och prisförändringarna i många fall är svåra att särskilja. Även vad gäller verksamhetsformer sker förändringar, både inom och mellan näringsgrenar och samhällssektorer. Om statistiken inte förmår att spegla detta skapas en missvisande bild av den ekonomiska utvecklingen. Globaliseringen av näringslivet och de snabba förändringarna av strukturen mellan och inom företag innebär att företagen har svårt att lämna underlag enligt statistikens avgränsningar och definitioner. Bortfall är också ett stort och växande problem på vissa områden. Sådana mätproblem i den ekonomiska statistiken är internationellt kända. Informationssamhället erbjuder emellertid också nya möjlig- heter när det gäller uppgiftsinhämtande och kvalitetskontroll. Informationstekniken kan användas för att underlätta uppgifts- lämnandet för företagen och därigenom förbättra uppgifternas kvalitet och användbarhet. Definitioner, avgränsningar och mått i de svenska nationalräkenskaperna har sina utgångspunkter i det europeiska nationalräkenskapssystemet och FN:s riktlinjer på området . påverkas av den ekonomiska statistiken genom .