sou · GPB370d1 · 2002-01-01 00:00:00 — De 8 honorärkonsulaten spelar därför en mycket viktig roll i arbetet med de konsulära biståndsfrågorna. finns honorärkonsulat i , , , , , , och . Till ambassaden kommer ett stort antal telefonsamtal i konsulära frågor. är en stor stad och de flesta föredrar att ringa framför att besöka ambassaden. Många resenärer ringer också från öarna. Under högsäsong har man i stort sett daglig kontakt med honorärkonsulaten. De flesta ärenden rör hjälp till självhjälp med penningöverföring för bestulna, utfärdande av provisoriska pass etc. Många resenärer behöver också hjälp med språket. Få behärskar grekiska vilket ofta är en förutsättning för kontakter med myndigheter. De konsulära biståndsärendena handläggs av en lokalanställd vicekonsul i samarbete med tredje sekreteraren som använder ca 60 respektive av sin arbetstid till dessa ärenden. Det är också dessa handläggare som beslutar i ärendena. I genomsnitt beräknar man att ägnas åt konsulärt biståndsarbete på ambassaden inklusive allmän rådgivning och innefattande även de insatser som görs av växeltelefonisten och andra. Nästan aldrig dras konsulära biståndsärenden för ambassadens ledning. En tjänst som administrativ ambassadsekreterare har dragits in och dennes arbetsuppgifter har i stället lagts på tredje sekreteraren. Det är viktigt för konsulärt biståndsarbete att handläggarna har god människokunskap och stort tålamod anser de konsulära handläggarna. Kunskaper i juridik är också en stor fördel liksom språkkunskaper, anser de. Ett brett kontaktnät innefattande t.ex. ministerier, sjukhus, polis, hamnmyndigheter, domstolar, flyg- platser, reseföretag, begravningsbyråer är nödvändigt. Förutsätt- ningen för att det ska fungera är att man talar och förstår mycket bra grekiska eftersom få talar engelska. ordnar tredje sekreteraren ett möte för turistguiderna där också SKUT–prästen och all berörd personal på ambassaden deltar. Det underlättar framtida kontakter i konsulära ärenden. finns en konsulär jour över helgerna som alla utsända tjänstemän utom ambassadören turas om att sköta. Meddelanden kan lämnas på en telefonsvarare som sedan avlyssnas från hemtelefon eller mobil. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter Äldre och sjuka resenärer En allmän tendens är att allt flera pensionärer reser till . Alla är inte förberedda på de påfrestningar som det innebär att vistas i ett klimat där temperaturen i långa perioder ligger runt 35– . Kombinationen alkohol och stark värme kan vara livsfarlig för äldre svenskar i synnerhet om de ger sig ut att simma. Plötsliga starka strömmar och höga vågor kan få ödesdigra konsekvenser för äldre badande turister. Dödsfall är inte ovanligt. krävs rent detektivarbete för att reda ut till vilket sjukhus i som ambulansflyget fört en svensk som reser i egen regi och som blivit akut sjuk på någon av öarna. Fylleri bland ungdomar får ofta följder i form av trafikolyckor eller andra olycksfall, skadegörelse och annan brottslighet. Fallet med den misstänkta gruppvåldtäkten på där samtliga inblandade svenska ungdomar var gravt berusade blev ett uppvaknande för reseföretagen. De barrundor för ungdomar som direkt uppmanat till råsuperi upphörde. Kos är fortfarande känt för att dra till sig många ungdomar som vill festa. Men också andra öar har rykte om sig att vara träffpunkt för ungdomar. Säsongsarbetande svenska ungdomar kan också förekomma som konsulärfall när deras anställningar av olika skäl upphör och de saknar pengar både till hemresa och till uppehälle. I de flesta fall räcker det med att de får hjälp med förmedling av pengar från föräldrar. Kravet från föräldrarna kan vara att ambassadens hand- läggare ska se till att den nödställde sonen eller dottern verkligen köper en hemresebiljett för pengarna och reser hem. Resenärer med psykiska problem Mest tid tar ärenden med bistånd till resenärer med psykiska problem i synnerhet de som reser i egen regi och saknar försäkring. Det kan ta att hjälpa en förvirrad person som kanske inte kan redogöra för vilka vårdkontakter eller anhöriga han eller hon har i , sin medicinering etc. Önskvärt vore, anser de konsulära handläggarna, att ambassaden blev kontaktad i förväg Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter om att en person med psykiska problem kommer att befinna sig i landet. Det skulle underlätta för de konsulära handläggarna att bistå dessa personer. Det finns två statliga mentalsjukhus i . Några psykiatriska avdelningar på sjukhusen finns inte. Mentalvården är gammaldags och består mest av medicinering. De privata mentalsjukhusen som också finns, är enligt de konsulära handläggarna, inte särskilt mycket bättre. Även alkoholister hamnar ibland på mentalsjukhus efter avgiftning på sjukhus. På mentalsjukhus kan patienterna bli kvar i eller tills man hinner ordna för deras transport hem. Ett problem kan vara att få dem ombord på planet hem. En resenär som redan på utresan uppträtt störande vill ingen pilot ta med hem. Det händer att förvirrade svenska resenärer uppger olika identiteter och att de rymmer från mentalsjukhusen och sedan försvinner och driver omkring i olika delar av tills något händer som gör att de blir gripna av polis eller omhändertagna av myndigheter. Bosatta svenskar och återflyttade greker med dubbelt medborgarskap Man beräknar att ca 3 000 svenskar är bosatta i . Till detta kommer att stort antal återflyttade greker, de flesta med dubbelt medborgarskap. På ambassaden i har man liksom i ibland mött förvåning bland de infödda över att svenska utlandsmyndigheter inte bättre kan bistå sina egna medborgare bo- satta utomlands. I någon mån har problemet med nödställda äldre svenskar som är bosatta i , uppstått . Dock har man inte haft några som sökt bistånd. Många av de bosatta svenskarna är gifta här och har en grekisk familj. Man kan dock befara ett ökande problem . Vård av äldre är i i första hand en angelägenhet för familjen. Några ålderdomshem, servicehem eller motsvarande finns inte. Men nativiteten är låg och även för äldre greker kommer problem att uppstå när en alltför liten ung generation ska vårda en alltför stor åldrande generation. har befolkningen ökat mycket lite. Ökningen beror till största delen av invandring. Vård i hemmet förekommer och bedrivs i allmänhet av albaner eller annan Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter De får motsvarande ca och mat och husrum. För svenska kvinnor som gifter sig med greker och bosätter sig i landet kan problem uppstå om de vill upplösa äktenskapet. Både SKUT, ambassaden och honorärkonsulaten har kontakt med svenska kvinnor som vill ta barnen med sig och flytta till . Situationen kan vara mycket svår för både kvinnorna och barnen och misshandel förekommer. Rådet är dock alltid att inte röva bort barnen till eftersom detta strider mot Haag-konven- tionen(se kap 2.9) och innebär att barnen måste återföras till och mannen. Kvinnan har då små chanser att få vård- naden. Rådet är i stället att kontakta en advokat i och att bereda sig på att bo kvar i landet. Det ökar chanserna för kvinnan att få vårdnaden. Vid en rättegång i synnerhet i en mindre by har mannen dock fördelen av att ha ett väl uppbyggt kontaktnät som stödjer hans sak. satt fyra svenskar fängslade i . Någon kostförstärkning behövs inte i grekiska fängelser. Erfarenheten på ambassaden är att de offentliga försvararna oftast är unga, nyexaminerade, oerfarna, lågbetalda och ointress- erade. Enligt grekisk lag skall en tolk som kan tolka mellan grekiska och engelska finnas vid en rättegång där den tilltalade inte talar grekiska. Om den tilltalade inte behärskar engelska har han eller hon rätt till en tolk som kan tolka till den tilltalades språk. Att få tag på en tolk till en rättegång kan vara ett stort problem eftersom deras ersättning är mycket låg; motsvarande ca för att tolka vid en rättegång vilket kan ta . En person kan vara häktad upp . Har rättegången inte inletts släpps den tilltalade fri i avvaktan på rättegång. Det är viktigt att den som anklagas för brott får en advokat redan vid mötet med rannsakningsdomaren vid häktningsförhandlingen. har ambassaden en gång beviljat bistånd i enlig- het med lagens bestämmelser om rätt till tillfredställande rättskydd. Sammanlagt betalades dels till en advokat dels till en svensk tolk vid rättegången och för översättning av papper från om den tilltalades bakgrund. Några anhöriga som kunde bistå fanns inte. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter är ett mycket vanligt resmål för alla sorters svenska turister. Det går ofta att hitta en billig flygbiljett eller en weekend- resa. 20 flighter per dag kommer från med ca 3 000 besökare. Ett stort antal svenskar är bosatta i . De bi- ståndskonsulära ärendena kräver i genomsnitt ca 40 timmars arbete och är en ganska väsentlig del av arbetet på ambassaden. Ärendena handläggs av generalkonsuln och konsuln som lägger ned respektive av sin arbetstid på konsulärt bistånd. Även om antalet resenärer är stort så har det konsulära arbetet underlättats av möjligheten för resenärer att själva föra över pengar. Det mesta är hjälp till självhjälp. Även i är den allmänna tendensen att allt flera resenärer klarar sig själva, men de tunga och svåra ärendena ökar och tar alltmera tid. Ambassaden har totalt ca 30 svåra ärenden som resulterar i en biståndsansökan inklusive ärenden med resenärer som har psykiska problem. Därtill kommer dödsfall – av vilka är försäkringsärenden som hanteras av SOS–International –frihetsbe- rövade och hjälp till självhjälp. Till detta kommer också sådant som inte är rena biståndsärenden utan snarare social rådgivning, som inte återspeglas i statistiken men kan ta väldigt mycket tid. Många tappar sina pass. Stölder av handväskor, plånböcker m.m är vanligt. De flesta resenärer har reseförsäkring. av alla biståndssökande har referenser i . Det generella bemyn- digandet för ambassaden att bevilja ekonomiskt bistånd, används ganska ofta. Ett problem är tolkningen av bosättningsbegreppet för sådana som sagt upp sin bostad i . Information om självhjälp finns på anslagstavlan i entrén till ambassaden. finns informationen utanför ambassa- dens entrédörr. har man en telefonsvarare som de konsulära handläggarna lyssnar av. Ungefär 40 000 svenskar är bosatta i . Det ger upphov till ärenden om födslar, dödsfall, levnadsintyg, hindersintyg, pass m.m. I finns inga folkbokföringsnummer och svenskar brukar ofta inte registrera sig på ambassaden. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter Resenärer med psykiska och sociala problem Svenska psykpatienter som fått vård i och som inte vill resa hem efter utskrivningen trots att de har små möjligheter att klara sig själva, kräver mycket tid och arbete. All akut sjukvård även för utländska medborgare i är gratis om man uppsöker den offentliga vården. Brittiska myndigheter är mycket restriktiva med tvångsintagning av psykiskt sjuka personer men ställer ofta upp med vård och hjälp för svenskar som är psykiskt sjuka och uteliggare. kan de t.o.m. ha dubbla socialbidrag, både från och . Ambassaden har haft flera fall som gällt hemtransport av personer med psykiska och sociala problem. I vissa ärenden har den svenska hemkommunen varit beredd att betala hemresa. Problemet är att resenären själv kan vägra att resa tillbaka till . Det förekommer också att den brittiska betalar hemresa för en nödställd svensk och skickar räkningen till hemkommunen i . Problem kan ibland uppstå vid tolkningen av bosättningsbegreppet. Vilken kommun ska betraktas som hem/vistelsekommun när personen inte har någon fast bostadsadress i ? Brittiska sociala myndigheter gör mycket för svenska och andra utländska medborgare som befinner sig i landet. Man behöver inte ha med sig blankett E 111 vid resa till för att få sjukvård, men en sådan underlättar. Brittiska myndigheter betalar även i vissa fall hemresa och eskort om ambassaden ser till att någon möter i . I vissa fall tar även det brittiska sjukhuset själv kontakt med det svenska sjukhus som tidigare vårdat patienten. Många svenska ungdomar åker till för att arbeta. var det mest barnflickor, nu gäller det även andra typer av arbeten på pubar t.ex. Trots det har man mycket få sådana konsulära fall. Den som är arbetslös i och vill börja ett nytt liv i får ofta arbete men boendet är dyrt och det är svårt att komma Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter igång utan pengar. Denna kategori personer kvalificerar sig ej för bistånd, sociala myndigheter betalar inte för dem. Det rör sig upp- skattningsvis om 20 personer/år som av sådana skäl uppsöker ambassaden för hjälp. Ambassaden har totalt ca 10–15 fall med svenskar som fri- hetsberövas/häktas eller döms till fängelsestraff. Dessa ärenden är tidskrävande genom besök i fängelset m.m. Kostförstärkning behövs inte även om fängelserna inte har någon högre standard. Många anhålls och släpps samma eller mot varning eller polisborgen. Dessa tillfälliga frihets- berövanden anmäler ambassaden inte till UD eftersom de inte kräver konsulära insatser. har ett väl fungerande rättsväsende. Bistånd till advokat behövs därför inte. De brittiska myndigheterna hjälper också brottsoffer med psykologsamtal och annat stöd. Antalet svenska turister i ökar stadigt och uppgår nu till ca 100 000 . De kommer med charterresor eller på egen hand, per flyg, buss, tåg eller bil. Den typiske Prag-resenären är en person mellan 50–som reser med sin make/maka. Vanliga turister är också yngre par och tjejkompisar liksom unga män som ibland dricker mycket öl. Bussresor med öldrickande skol- ungdomar förekommer. De har dock ofta en klassföreståndare eller någon annan vuxen med som tar hand om dem. Men också till reser personer med psykiska problem, miss- brukare och förvirrade och resovana äldre vilket skapar svårlösta konsulära problem för ambassaden. Konsulära biståndsärenden handläggs av förste ambassadsekreteraren och andre ambassad- sekreteraren tillsammans med receptionisten, kassören och över- sättaren. Beslut i ärendena fattas av förste och andre ambassad- sekreteraren. Sammanlagt lägger man ned i genomsnitt 25– /vecka på konsulärt biståndsarbete. Ambassadens led- ning informeras kontinuerligt, ofta informellt vid förmiddags- kaffet, om pågående konsulära ärenden som inte är rutinärenden. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter Svensk-kolonin består av mellan 150–200 personer, många är an- ställda på . Det är ovanligt att hjälpsökande hör av sig . Någon konsulär jour har man inte. Men utanför ambassadens dörr hänger en plastmapp med upplysningar om vart man kan vända sig om man behöver hjälp med olika saker. De flesta ärendena som kommer till ambassaden handlar om tappade pass eller personer som blivit bestulna. De biståndssökande, som inte får de råd de behöver genom den information som står att läsa i informationen på ambassadens dörr, möts av receptionisten. Många problem kan upp redan här. Det kan gälla t.ex. hänvisning till Western Union och information om hur de kan få pengar överförda genom anhöriga hemma. Till ambassaden kommer människor med en stor variation av behov och problem. Många är upprörda och vilsna och behöver prata. De kan vara ilskna över hur de behandlats av tjeckisk polis när de blivit bestulna eller över att inte ha kunnat göra sig förstådda. Receptionisten talar tjeckiska vilket är till stor hjälp för de biståndssökande. De allt flera äldre resenärerna som kommer med bussresor, kan ibland få svårt att klara sig och bussreseföretagen tar inte alltid an- svar för sina passagerare. Det har hänt att resenärer lämnats på sjukhus och bussen åkt hem utan att reda ut situationen eller kontakta ambassaden. De kvarlämnade antas klara sig själva och kontaktar ambassaden i ett ibland förvirrat och eländigt tillstånd. När resenärerna inte har någon försäkring kan det bli dyrt för dem med vård och hemtransport om de blir sjuka. Resenärer med psykiska problem tar på ambassaden i , liksom på övriga utlandsmyndigheter som kommittén besökt, mycket tid. Det gör också svenska ungdomar som uppträder störande på hotellen, blir utkörda och förväntar sig omhändertagande på ambassaden. I vissa ärenden har förekommit direkta kontakter med socialför- valtningar. I regel är de kallsinniga till att ge bistånd till hemresa: Klarar man att resa bort så får man också klara att ta sig hem. Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter En del biståndssökande som kommer till receptionen är upp- rörda och arga. Några är berusade. Det händer att de inte har ätit . Då brukar de få kaffe och en smörgås. Offentliga försvarare anses ge tillfredställande rättsskydd. Vill man ha en annan advokat kan man få en lista med namn från ambassaden men man får själv betala advokatkostnaden. släpptes en dansk och en svensk anklagade för narkotikabrott. De hade inga klagomål på standarden i fängelset. Pengar till fångar kan föras över från anhöriga i men det kan ta mycket . Språket är ett problem och ger mycket extraarbete för ambassaden då turister inte alltid kan boka biljetter, ta reda på adresser, tala med poliser, sjukvårdspersonal etc. Få tjecker talar engelska och nästan inga svenskar behärskar tjeckiska. En tung inhemsk byråkrati gör arbetet med ärendena besvärligt. 6.8Några allmänna synpunkter på konsulärt bistånd som framförts av konsulära handläggare på de fem besökta utlandsmyndigheterna De konsulära handläggarna på ambassaden i anser att det är två grupper av personer som förorsakar mest arbete, nämligen personer med alkoholproblem, mentala problem och drogmiss- brukare som till majoriteten består av tillresande personer samt äldre personer inom den bofasta gruppen. När det gäller den först- nämnda gruppen vore det bra, anser man om ambassaden hade mera flexibilitet i handläggningen ( dvs. anslag för att sända hem personer), när inget annat återstår att göra, eftersom deras fortsatta närvaro bara blir mer och mer komplicerad. De kan råka illa ut, kan hamna i fängelse etc. Kostnaderna blir bara högre ju går. I flexibiliteten inkluderas även att skälet utskriven ur inte skall hindra en sådan repatriering. När det gäller gruppen äldre bofasta svenskar vore det likaledes bra, anser de konsulära handläggarna, att kunna repatriera dem till Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter för att de skall kunna få ett drägligt omhändertagande. Ett alternativ är att införa ett system med underhåll eller pensions- tillägg (periodiskt understöd), som gör att de med sin pension plus tillägg har råd att bo på en lokal vårdinrättning. Ofta har de inte familj och vänner i och skulle bli socialt isolerade om de kom hem. Vidare skulle ett system med ekonomiskt understöd ställa sig bra mycket billigare och fordra mindre administration än att personen kommer in i det svenska vårdsystemet anser ambassadens konsulära handläggare. På ambassaden i var det en allmän uppfattning att antalet komplicerade och tidskrävande ärenden har ökat och man ansåg i likhet med övriga besökta utlandsmyndigheter att bistånd till personer med psykiska problem var mest komplicerat. Gränsen mellan ärenden med psykiskt sjuka och missbruksärenden kan vara svår att dra, ansåg man, eftersom många kan ha dubbla problem. Också andra konsulära ärenden har ökat (pass, viseringar, körkort, dödsfall m.m.). Uppskattningsvis rör det sig om ca. 30 svåra biståndsärenden på ambassaden i . De svenska medborgare som behöver hjälp på plats kan i regel få det, både från socialtjänst och sjukvård. Också den mycket väl utbyggda välgörenhetstraditionen kommer svenska medborgare till del. Det innebär också att många kan stanna och hålla sig flytande utan pengar, trots att de egentligen borde åka hem. Det ökande antalet dubbla medborgarskap innebär ökad arbetsbelastning och nya typer av problem. På ambassaden i ansåg handläggarna att tolkningen av tillfredställande rättsskydd i lagens mening var komplicerad att göra. Under vilka omständigheter ska en åtalad svensk ha rätt till bistånd till advokat? De flesta som söker bistånd har själva försatt sig i den situation de befinner sig, var en synpunkt som framfördes på ambassaden i . Det kan vara aningslösa turister, t.ex. öldrickande män som blir bestulna när de lämnar sina ryggsäckar i ett hörn på krogen. är fortfarande relativt generöst med bistånd men har blivit tuffare. Den konsulära avgiften på är dock alltför liten i förhållande till vad det kostar och resenärer borde kunna ta mera eget ansvar, ansåg en konsulär handläggare i . En annan synpunkt som framfördes på ambassaden i var att statusen för det konsulära arbetet behöver höjas. Det är ett otack- samt arbete. De som får hjälp tar det ofta för givet. (Jag är svensk och betalar skatt. Ni är här för oss.) Många förväntar sig mycket Konsulärt biståndsarbete på fem utlandsmyndigheter mera hjälp från ambassaden än vad de faktiskt kan få ansåg ambassadpersonalen i och . En rejäl upplysnings- kampanj behövs för att klargöra resenärers eget ansvar om de råkar illa ut utomlands och vad utlandsmyndigheterna kan hjälpa till med. Någon form av obligatorisk reseförsäkring vore bra, ansåg de konsulära handläggarna. I akuta lägen måste all annan verksamhet avbrytas för bistånds- ärenden. I detta avseende är konsulära biståndsfrågor alltid priori- terade. Karriärmässigt är de det inte. Då är det den politiska rapporteringen som räknas, ansåg en av de konsulära handläggarna i . Det finns inte någon möjlighet att komma undan dessa frågor för utlandsmyndigheterna. Det ingår helt enkelt i arbetet och på en liten myndighet måste alla vara beredda att göra allt. Det är en viktig poäng att svenskar ska kunna vistas över allt i världen och få stöd på sin ambassad om de råkar illa ut. Sättet att bemöta människor är viktigt och betyder mycket för resultatet. Opinions- mässigt är det ett problem att UD kommer in i dessa frågor när någonting redan har inträffat för att försöka göra det bästa möjliga i en svår situation. Utbildningen av konsulära handläggare bör förbättras. Det räcker inte med en cd–rom som man själv får klicka sig fram på. Det behövs diskussioner om konkreta ärenden. 7Allmänt ekonomiskt bistånd – en jämförelse med andra europeiska länder I kommitténs uppdrag ingår att granska rättsutvecklingen när det gäller bistånd till enskilda i utlandet i övriga nordiska länder samt inom jämförbara länder inom EU, särskilt när det gäller nivån på den service som ges, kostnader för biståndet m.m. Kommittén har besökt utrikesministerierna i , , , och . En enkät har skickats till utrikesministerierna i de medlemsländer i EU som inte besökts. Alla länder utom har besvarat enkäten. Frågorna i enkäten finns i bilaga 8. Alla länder har inte svarat på samtliga frågor och svaren skiljer sig också åt i fråga om detaljeringsgrad m.m. De uppgifter som lämnats vid besöken och i enkätsvaren redovisas dels här, dels vad gäller svaren på vissa frågor i de kapitel som behandlar bistånd i brottmål, bistånd till personer med dubbelt medborgarskap, flyktingar och statslösa, bistånd till personer med psykiska och sociala problem, reseförsäkringar samt kostnader och återbetalning av biståndet. Kommittén har valt att inte ta med i undersökningen eftersom har så få ambassader, f.n. 11 (). Isländska medborgare får ofta konsulärt bistånd i utlandet av andra nordiska ambassader och konsulat. Regelsystemen i de olika länderna skiljer sig åt. Några länder har liksom en lagstiftning om konsulärt bistånd, t.ex. och , medan andra, t.ex. , och Stor- Allmänt ekonomiskt bistånd - en jämförelse med andra europeiska länder inte har det, eftersom de anser att lagstiftning gör att man inte kan vara tillräckligt flexibel i olika krissituationer. I vissa länder finns bestämmelserna om konsulärt bistånd i instruktioner till utlandsmyndigheterna, t.ex. i och . De övriga nordiska länderna samt tillämpar, liksom , bosättningsprincipen. Det betyder att det är bosättningen i det egna landet, som är avgörande för om bistånd ska lämnas. De övriga nordiska länderna lämnar, liksom , bistånd också till flyktingar och statslösa som är bosatta i landet. Det gör även .