sou · GPB370d1 · 2002-01-01 00:00:00 — biståndet men i praktiken finns det klara gränser för vad som kan betalas ut. har en lag som ger en rättslig ram för konsulatens verksamhet. I lagen fastställs bl.a. vilka uppgifter kon- sulaten har. Alla portugisiska medborgare har rätt till konsulärt bistånd när de reser utomlands. En utlandsmyndighet kan under vissa förhållanden lägga ut medel för inköp av en biljett för hem- resa. Utlandsmyndigheterna lämnar inte något socialt bistånd till medborgare, som är bosatta utomlands, om de inte är inskrivna hos den portugisiska . har inte någon lag om konsulärt bistånd. Man vill ha hand- lingsfrihet för att kunna vidta de åtgärder som anses nödvändiga i olika krissituationer. har utfärdat en intern in- struktion för den konsulära verksamheten. Det är medborgar- skapet som är avgörande för om en person ska få konsulärt bistånd. Personer som tillfälligt vistas utomlands kan få hjälp i form av råd m.m. av utlandsmyndigheterna Den som blivit av med sina pengar erbjuds att kontakta anhöriga. Om anhöriga inte kan bistå kan ut- landsmyndigheten ge nödhjälp i form av pengar med () utan att behöva fråga utrikesministeriet. Den som t.ex. blir rånad kan få bistånd med pengar till hemrese- biljett och eventuellt övernattning på hotell. I ärenden som bedöms som särskilt ömmande kan utlandsmyn- digheterna göra mer. Det kan t.ex. gälla fall där barn är inblandade eller där den hjälpsökande är handikappad. Två former av bistånd kan ges: bistånd till elementära behov och annan hjälp . Gamla som inte har familj och som vill återvända till kan få bistånd för att resa hem och hjälp med att få plats på ålderdomshem. Ministeriet för arbetsmarknads- och sociala frågor har ett om- fattande biståndsprogram för de 1,5 miljoner spanjorer som är per- manent bosatta utomlands. Om de är födda i , har fyllt och inte har några inkomster eller tillgångar, kan de få en pension på ca /månad beroende på i vilket land de bor. Allmänt ekonomiskt bistånd - en jämförelse med andra europeiska länder rande får 30 000 spanjorer denna pension, varav 12 000 i . Många är bosatta i övriga och i . Den totala kostnaden för detta motsvarar ca . Det finns också program för hälsovård för spanjorer bosatta utomlands. har ingått avtal med regeringen eller med sjukhus eller olika organisationer i länder där det bor många spanjorer, främst i . har inte någon konsulär lagstiftning. Utrikesmini- steriet håller på att utarbeta en konsulär handbok. beslutade regeringen om ett program för bättre och effektivare offentlig service, Citizen's Charter. Programmet innehåller fyra viktiga mål –talet. Principerna i Citizen's Charter har av utrikesministeriet utsträckts till att gälla även beskickningarna genom programmet för konsulära uppgifter (Consular Action Plan), som uppdateras regelbundet. Centrala mål i detta program är bl.a. att det ska finnas tydlig och uppdaterad information om vilken form av konsulärt bistånd man kan få samt mål för de tidsgränser som gäller t.ex. för utfärdande av pass. Denna information ska medborgarna ha tillgång till på ett enkelt sätt i form av lättbegripliga broschyrer. De konsulära frågorna har hög politisk prioritet. Den konsulära verksamheten anses utgöra en mycket viktig del av utrikesministe- riets ansikte utåt. Bistånd lämnas till brittiska medborgare. När det gäller flyk- tingar och statslösa personer ger utlandsmyndigheterna konsulärt bistånd bara i undantagsfall, t.ex. om någon arresterats och man bedömer att detta skett på felaktig grund. är mycket restriktivt med ekonomiskt bistånd men satsar mycket på informa- tion och på att ge råd och stöd. Alla möjligheter till hjälp till själv- hjälp undersöks innan det kan bli fråga om ekonomiskt bistånd. Tillfälligt ekonomiskt bistånd kan ges med max (ca ) för hemresa. Det är bara i undantagsfall som utlandsmyn- digheterna bistår med pengar, t.ex. när någon blir svårt sjuk. Om det inte finns försäkring, om familjen inte kan betala och det före- ligger fara för livet, kan man vara generös för att få hem den sjuka personen och därmed slippa långvarig och dyr sjukvård utomlands. Allmänt ekonomiskt bistånd - en jämförelse med andra europeiska länder ger inte något ekonomiskt bistånd till dem som är permanent bosatta utomlands utan bara hjälp i form av rådgivning. De frivilliga organisationernas roll är viktig när det gäller att bistå medborgare som bor utomlands. Ca 15 miljoner brittiska medborgare är bosatta utomlands. Av dem bor över 13 miljoner i , (), , och . 700 000 bor i . har en lag om konsulära uppgifter. Lagen inne- håller allmänna bestämmelser om handläggningen av konsulära ärenden och om gränserna för ansvaret. Någon uttömmande reglering av de konsulära uppgifterna finns inte i lagen eller i någon annan författning. De konsulära tjänstemännen använder en hand- bok om konsulär praxis. Dessutom finns en publikation Konsularrecht som innehåller en kommentar till lagen. Lagen är bara tillämplig på tyska medborgare, som tillfälligt be- söker utlandet. Bistånd till dem som inte är tyska medborgare kan, om det i något enstaka fall är skäligt, lämnas om vederbörande lever tillsammans med en tysk medborgare. Tillfälligt ekonomiskt bistånd kan i undantagsfall lämnas om inga andra möjligheter finns att lösa problemet. Det kan t.ex. gälla bistånd för hemresa. Bistånd kan inte lämnas till tyskar som är bosatta utomlands. Den tyska inställningen är att den som flyttat utomlands gjort det frivilligt som en del i en livsplan och måste ta ansvar för sitt beslut. Den tyska lagen medger inte att staten betalar hemresan för en äldre sjuk person som är bosatt i utlandet och vill tillbaka till sitt hemland. Enligt den tyska socialhjälpslagen kan dock i vissa fall, där det föreligger särskilda skäl, socialbidrag utgå till den som bott utomlands. har inte någon särskild lag om de konsulära uppgifterna. Alla österrikiska medborgare får fullt konsulärt skydd oavsett om de bor utomlands eller bara tillfälligt vistas där. Bara i en nöd- situation som inte är självförvållad kan man få tillfälligt ekonomiskt bistånd för hemresa och nödvändiga kostnader för uppehälle till Allmänt ekonomiskt bistånd - en jämförelse med andra europeiska länder dess hemresan kan ske. Bistånd lämnas inte till utländska med- borgare som bor i när de befinner sig i utlandet. Om deras anhöriga är österrikiska medborgare kan dock bistånd i vissa fall lämnas av humanitära skäl. ger olika former av bidrag till österrikare som är bo- satta utomlands. Varje halvår kan t.ex. ett bidrag på upp till ca lämnas från fonder för understöd till medborgare utomlands. lämnades sådana bidrag motsvarande totalt ca . Mindre engångsbidrag kan också utbetalas i nödsituationer till österrikare och före detta österrikare (), som bor utomlands. disponerar ett anslag för detta . utbetalades ett belopp motsvarande . Dess- utom lämnas årliga julbidrag. utbetalades motsvarande i sådana bidrag . 7.5Kan man se några tendenser som påverkar behovet av konsulärt bistånd? Flertalet länder förväntar sig ett ökat resande och därmed en ökning av antalet biståndssökande. De konsulära ärendena tar också mer tid numera. I har antalet ärenden ökat . I och med att det är fler äldre personer som reser ökar också antalet dödsfall utomlands. Man har också ett ökande antal svårlösta ärenden med psykiskt sjuka personer, tvångsäktenskap, bortförda barn och personer som dömts till fängelse utomlands. Framför allt har antalet fall med bortförda barn ökat. I bedömer man att behovet av konsulärt bistånd kommer att öka till följd av att de belgiska medborgare som bor utomlands, bl.a. i , blir gamla. I anser man att behovet av bistånd kommer att öka både genom att antalet resande ständigt ökar och genom att fler personer har dubbla nationaliteter och bland- äktenskapen ökar. Faktorer som utrikesministeriet i tror kan påverka behovet av konsulär service är politisk instabilitet i vissa regioner i världen, en ökning av antalet besökare på icke traditionella semesterorter utanför EU, en ökning av antalet ungdomar som reser, billigare resor, ökad information i medierna om mer exotiska resmål och en ökning av antalet resenärer till internationella idrottsevenemang . Allmänt ekonomiskt bistånd - en jämförelse med andra europeiska länder Nederländska medborgare har, enligt utrikesministeriet, i allmänhet mycket höga förväntningar på bistånd från ambassader och konsulat. Personer som arresteras utomlands förväntar sig att ambassaden eller konsulatet ska se till att de friges. Den som rånas förväntar sig ofta att ambassaden ske ge ekonomiskt bistånd. Arbetet med att främja nederländska medborgares in- tressen utomlands, särskilt fångar, får mycket uppmärksamhet av politiker och medierna. Detta kommer troligen att fortgå . I anser man att behovet av konsulärt bistånd har stabiliserats . Man räknar inte med några väsentliga förändringar . 7.6Nyligen genomförda reformer och planer för framtiden Flera av de länder som tillfrågats avser att i högre grad utnyttja de möjligheter som IT-tekniken erbjuder. Man anser överlag att tekniken är den bästa vägen för att bana väg för en förenklad hantering av det konsulära biståndet och ge individen information om möjligheter till hjälp. I samtliga länder har utrikesministerierna hemsidor med information om vad man kan få för bistånd från en ambassad eller ett konsulat vid vistelse utomlands. Det är t.ex. obligatoriskt för samtliga franska konsulat att ha en hemsida med konsulär information och där blanketter och formulär kan laddas ner direkt. En mall för hemsidan sänds ut från utrikesministeriet och man kontrollerar därefter att sidan innehåller viss, obligatorisk information. Några länder har också länderinformation på hem- sidan så att resenärerna ska kunna förbereda sig bättre inför semesterresan () och reseråd till enskilda länder på Internet (och m.fl.). påbörjade ett moderniseringsprogram genom datorisering av alla portugisiska konsulat. För detta har man bildat en särskild avdelning som lyder under en av statssekreterarna. kommer att köpa in det kanadensiska data- systemet AMITAS. Det kommer att bli en global databas som även honorärkonsulerna kommer att få tillgång till. Där kommer man att lägga in information om aktuella konsulära ärenden för att för- bättra effektiviteten i handläggningen. Allmänt ekonomiskt bistånd - en jämförelse med andra europeiska länder På utrikesministeriet i har den konsulära avdel- ningen fått en egen budget för det konsulära arbetet och kan därmed placera resurser och personal där de mest behövs. Genom att avdelningen också har fått mer personal, har man tid och resurser att utveckla en ny policy och kan möta förändringar i verkligheten och i de politiska prioriteringarna. Man undersöker bl.a. länkarna mellan konsulärt arbete och målen när det gäller mänskliga rättigheter för att se om man kan göra mer för att hjälpa brittiska medborgare som åtalas för brott utomlands. Man försöker också se vad man kan göra ytterligare för att hjälpa offer för barnkidnappningar och tvångsäktenskap. satsar på att på olika sätt dela med sig av erfarenheter till kollegorna världen över. ges ett konsulärt nyhetsbrev ut. En konsulär handbok håller också på att utarbetas. Den kommer att finnas tillgänglig för de brittiska ut- landsmyndigheterna på Internet. Avsikten är att konsultera personalen om vad de tycker om verksamheten och vad som kan göras bättre för att sedan dela med sig av detta i handboken. har också anlitat konsulter för att bygga upp ett kontaktcentrum i som ska göra det möjligt att ha 24 timmars service gentemot allmänheten även när det gäller att svara på elektronisk post och telefonsamtal. Varje gång en ambassad eller ett konsulat stänger för dagen kopplas växeln vidare till kontaktcentret utanför , som kommer att vara bemannat med 6 personer. Om det är fråga om rena nödfall kan personen på kontaktcentret ringa någon av tjänstemännen på ut- landsmyndigheten. och har ett liknande system. kommer att förbättra kvaliteten på den konsulära servicen i allmänhet. En plan Actions Plan har upprättats . hoppas man komma igång med en krishanteringsplan som snabbt ska kunna sättas i verket om en allvarlig konsulär kris skulle påverka irländare utomlands. I intensifierades programmet för bistånd till frihetsberövade . Det fanns tidigare inte någon budget för bistånd till fångar men utarbetades en hand- lingsplan och en årlig summa motsvarande ca är nu avsatt för detta syfte. Denna budget behövs för att tjänstemännen ska kunna besöka fångarna mer regelbundet, överlämna regel- Allmänt ekonomiskt bistånd - en jämförelse med andra europeiska länder bundna rapporter om deras medicinska och ekonomiska situation, förse dem med livsmedel och hygienartiklar vid besök etc. Inga andra former av bistånd har varit föremål för policy förändringar . Parlamentet vill att utrikesministern ska formulera en uttrycklig biståndsstandard för de frihetsberövade. /kommer utrikesministeriet att hålla en runda bordskonferens för att utvärdera den nuvarande policyn vad gäller fångarna och hur den genomförs. 8Konsulärt samarbete inom EU och Medlemsländerna i EU har kommit överens om visst samarbete i konsulära frågor i tredje land. Det finns också en överenskommelse om konsulärt samarbete mellan de nordiska länderna. I detta kapitel beskrivs detta samarbete. Det konsulära EU-samarbetet gäller bl.a. stöd till enskilda medborgare i tredje land. En svensk medborgare kan få bistånd av ett annat EU-lands utlandsmyndighet om det inte finns någon svensk representation i vistelselandet. EU-länderna ska också samarbeta vid politiska kriser eller vid naturkatastrofer i tredje land, som kan innebära en säkerhetsrisk för unionsmedborgarna. EU-länderna har vidare antagit en gemensam strategi för kontakterna med myndigheterna i tredje land i vissa konsulära frågor. Konsulära frågor behandlas inom EU av rådsarbetsgruppen COCON. Mellan de nordiska länderna finns en överenskommelse om konsulärt samarbete i tredje land. Den tillämpas numera bara gentemot och . Överenskommelsen innebär att en svensk medborgare kan få bistånd av en isländsk eller norsk utlandsmyndighet i ett land där inte är representerat. Enligt artikel 20 (f.d. artikel 8c) i – i dess lydelse enligt Amsterdamfördraget – ska varje unionsmedborgare, inom ett tredje lands territorium, där den medlemsstat i vilken han eller Konsulärt samarbete inom EU och hon är medborgare inte är representerad, ha rätt till skydd från varje medlemsstats diplomatiska eller konsulära myndigheter på samma villkor som medborgarna i den staten. Det konsulära samarbetet inom EU behandlas inom råds- arbetsgruppen COCON. COCON har genom beslut fått mandat att inte bara diskutera det konsulära samarbetet i tredje land utan även inom unionen. Möjligheterna till gemen- samma lösningar kan därmed komma att uppmärksammas inom COCON. 8.3.1Konsulärt bistånd i tredje land Medlemsländerna i EU fattade ett beslut om rätt för medborgarna i unionens medlemsländer att få stöd av andra medlemsländers diplomatiska och konsulära representation i tredje land (dvs. utanför EU) där en representation från det egna landet saknas. Av beslutet följer att en svensk utlandsmyndighet i ett land utanför EU ska bistå en medborgare i ett annat medlemsland, om det i landet ifråga varken finns en tillgänglig fast representation eller en tillgänglig och behörig honorärkonsul från unionsmed- borgarens hemland eller från ett land som stadigvarande företräder detta. Av UD:s föreskrifter (UF 1996:9) om bistånd åt medborgare i Europeiska unionen framgår att en utlandsmyndighet ska bistå en medborgare i ett medlemsland i EU i följande ärenden: 1.bistånd i samband med dödsfall, 2.bistånd i samband med allvarlig olyckshändelse eller allvarlig sjukdom, 3.bistånd i samband med gripande eller anhållande, 4.bistånd till offer för våldsbrott, 5.hjälp till och hemsändning av nödställda. får på begäran även bistå med andra angelägenheter. får inte lämna något ekonomiskt bistånd utan att först ha inhämtat tillstånd från utrikesministeriet i det land där den biståndssökande är medborgare eller hos detta lands närmaste utlandsmyndighet. Detta gäller dock inte om det före- ligger synnerliga skäl att inte begära tillstånd. Konsulärt samarbete inom EU och I regel ska den biståndssökande förbinda sig att betala tillbaka kostnaderna för biståndet till sitt eget lands myndigheter. I praktiken innebär det att den svenska utlandsmyndigheten fungerar som brevlåda för utrikesministeriet i sökandens hemland. 8.3.2Gemensam strategi för samarbetet mellan medlemsstaternas beskickningar och kontakterna med tredje land Medlemsländerna i EU fattade ett beslut om riktlinjer för en gemensam strategi för samarbetet mellan medlemsstaternas beskickningar och kontakterna med tredje land (dvs. utanför EU) i konsulära frågor. Den gemensamma strategin går ut på att ge skydd åt unionsmedborgarnas intressen och rättigheter i tredje land. Kontakterna med tredje land ska ske med betoning på att om konsulära förbindelser ska iakttas och tillämpas på ett enhetligt sätt. Detta ska ske i enhetlighet med prin- ciperna om respekt för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna samt demokratin och principen om rättsstaten. För att underlätta medlemsstaternas möjlighet att skydda sina medborgares intressen och rättigheter i tredje land och för att föra diskussioner om konsulära frågor i tredje land, har principer antagits inom följande områden för sådana kontakter: underrättelse till ett konsulat om när någon berövats friheten, besöksrätt för ett konsulat, rätten till liv, rätten att inte utsättas för tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, behandlingen av fångar, rätten till en opartisk rättegång, skydd mot fängslande på grund av skuld, överförande av dömda personer, olovligt bortförande av barn. 8.3.3Konsulärt skydd i krissituationer Medlemsländerna i EU fattade beslut om riktlinjer för konsulärt bistånd till medborgare i unionen vid kriser i tredje land. Konsulärt samarbete inom EU och Riktlinjerna, som inte är bindande, utgör en vägledning för medlemsstaternas lokala praktiska samarbete i krissituationer i tredje land. De är tillämpliga vid politiska kriser eller natur- katastrofer i tredje land, som kan föranleda en säkerhetsrisk för medlemsstaternas medborgare. Hur de ska omsättas i praktiken överlåts åt utlandsmyndigheternas chefer att avgöra beroende på de lokala förhållandena. Utlandsmyndigheterna i medlemsländerna bör enligt riktlinjerna försöka förbättra och finna de bästa och mest produktiva formerna för lokalt praktiskt samarbete med målet att förse sina medborgare med ett effektivt skydd i händelse av en krissituation. 8.3.4Hur fungerar EU-samarbetet i praktiken? Att bistå enskilda medborgare i andra medlemsländer i EU tycks inte vara någon särskilt betungande uppgift för utlandsmyndig- heterna. Det handlar om få ärenden. Tio av utlandsmyndigheterna har –handlagt totalt 20 ärenden med biståndssökande som varit medborgare i ett annat medlemsland i EU. Detta har enligt svaren på kommitténs enkät fungerat bra. I 16 länder förekommer regelbundna samrådsmöten inom EU– kretsen i biståndskonsulära frågor någon eller . I övriga länder förekommer samråd någon enstaka gång eller aldrig. Informella eller individuella kontakter förekommer också på en del platser. Bara 9 av utlandsmyndigheterna anser att det förekommer problem på grund av olika synsätt beträffande när konsulärt bistånd kan beviljas, t.ex. vad gäller kravet på bosättning respektive medborgarskap i det egna landet. I vissa länder kan man se en varierande inställning till graden av service från andra EU– länder till personer med dubbelt medborgarskap, t.ex. i och . Ambassaden i anser att konsulära frågor bör belysas ur ett EU-perspektiv i högre utsträckning än vad som görs nu: Konsulärt samarbete inom EU och Det bör diskuteras oftare lokalt i EU–grupper och signaler från hemmamyndigheten är här en självklarhet. 8.4Nordiskt konsulärt samarbete i tredje land En instruktion om nordiskt konsulärt samarbete i tredje land utarbetades efter överläggningar mellan arbetsgrupper från de nordiska länderna. På grund av , och EU-medlemskap tillämpas denna numera bara gentemot och . Biståndet till enskilda kan vara mer långtgående än det som gäller för EU-medborgare och kan också omfatta t.ex. praktiskt bistånd i form av råd och upplysningar om lokala förhållanden. Det framgår av UD:s föreskrifter (UF 2000:7) om bistånd åt medborgare i och . I praktiken handlar det om få ärenden. 9Personalen vid UD och utlandsmyndigheterna Idéutbyte och diskussion mellan utlandsmyndigheterna och mellan utlandsmyndigheterna och UD bör stimuleras genom ett regelbundet konsulärt nyhetsbrev som distribueras på lämpligt sätt. Utlandsmyndigheternas chefer bör ta initiativ till internut- bildning för all personal, lokalt eller regionalt, med information om konsulärt biståndsarbete och diskussion om myndighetens/ myndigheternas praxis. Omfattningen av det konsulära biståndsarbetet bör i högre utsträckning än beaktas av UD vid fördelningen av resurser och bemanningen av utlandsmyn- digheterna och den konsulära enheten på UD. En jämnare könsfördelning bör eftersträvas bland de konsulära bistånds- handläggarna. Kommittén ska lämna förslag till hur UD och utlands- myndigheterna i fortsättningen bör arbeta med tillfälligt stöd till svenskar som befinner sig utomlands och vilken kompetens de personer som arbetar med frågorna bör ha. I detta avsnitt behandlas frågor om vilka personalkategorier som handlägger och beslutar i konsulära biståndsärenden, vad som krävs av hand- läggarna i form av utbildning liksom deras behov av stöd och erkänsla för sitt arbete. Personalen vid UD och utlandsmyndigheterna 9.2Vem handlägger och vem beslutar om konsulärt bistånd? På UD arbetar 10 personer på enheten för konsulära och civil- rättsliga frågor (UD-KC) med handläggning av konsulära biståndsärenden (i fortsättningen kallad konsulära enheten). De arbetar i nära samarbete med handläggarna på utlands- myndigheterna (se kap. 4). På UD finns också en konsulär jour för brådskande ärenden efter kontorstid. Ökningen av antalet komplicerade biståndsärenden som rapporteras från många utlandsmyndigheter, har inneburit en ökad arbetsbörda också för personalen på . Förväntningar och krav från biståndssökande och anhöriga som kontaktar UD kan vara mycket stora. Oroliga och upprörda anhöriga riktar ofta sin vrede mot tjänstemännen på UD i de mänskliga tragedier som konsulära biståndsärenden ofta rymmer. Konsulärt biståndsarbete betraktas i allmänhet på utlands- myndigheterna som ett administrativt arbete som lämpligen kan uppdras åt en assistent, tredjesekreterare, receptionist eller annan administrativ personal att utföra under ledning av kanslichefen eller en andre sekreterare med ansvar för sådant som fastighets- förvaltning och säkerhetsfrågor. Det är till allra största delen kvinnor som handlägger frågor om konsulärt bistånd både på UD och på utlandsmyndigheterna. I enkäten ställdes frågan Vilken tjänsteman (ange befattning) beslutar i de konsulära ärendena? Många utlandsmyndigheter har angivit flera tjänstemän som beslutande. Vanligaste svaret är ambassadrådet (25) därefter tredje ambassadsekreteraren (16), förste ambassadsekreteraren (15), andre ambassadsekreteraren (12), konsuln/vicekonsuln (9), myndighetschefen (8), general- konsuln (7) kanslichefen (4) och assistent/kanslist (3). På frågan Vilken/vilka tjänstemän (utsända respektive lokal- anställda) handlägger dem? angav de flesta en hel rad tjänstemän. Kan handläggas av samtliga utsända respektive lokalanställda – generalkonsul/konsul/kanslist/assistent. Vanligast förekommande i uppräkningen av handläggare av konsu- lära biståndsärenden är kanslist/receptionist (38) och tredje ambassadsekreterare (25). Personalen vid UD och utlandsmyndigheterna