sou · GPB348d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Bergen: Fagbokforlaget. Montin, 1994. Demokrati och legitimitet i lands- tingen. Slutrapport från projektet i landstingen. : Novemus, . Montin, 1999. Fullmäktige experimenterar, i , red. Demokrati som experiment: för- söksverksamhet och förnyelse i svenska kommuner. : Novemus, . Medborgarförslag – ett försök att stärka demokratin. : Förvaltningshögskolan, . /regionen i det politiska systemet – mellan geografi, funktion och partipolitik. Enkätundersökning av svenska landstings-/regionpolitiker. : Novemus, . Naurin, 2001. Partiet som samtalets arena. Ett bidrag till verklighetsanpassningen av den deliberativa demokratiteorin, i , red. En uthållig demokrati? 7 debattinlägg om demokratiutredningen och demokratins framtid. Vem älskar den lokala demokratin? Om väljare och valda i kommuner och landsting. På och av – om uppdragsvillighet, rekryte- ring och avhopp i den kommunala demokratin, i SOU 2001:48. Att vara med på riktigt – demokratiutveckling i kommuner och landsting. Bilagor till betänkande av Kommundemokratikom- mittén. Medborgarnas bekantskap med politiker, i , red. Region i omvandling. Medier och medborgare i den digitala demo- kratin. Demokratibokslut – att granska och värdera de- mokratin i kommuner och landsting. : Novemus, . , och 1999. Från partipolitik till demokra- tipolitik, i , red. Demokrati som expe- riment: försöksverksamhet och förnyelse i svenska kommuner. Rap- port 1999:1. : Novemus, . Demokratiutred- ningens skrift nr 26, SOU 1999:80. Kvinnor som väljare och valda. Pateman, 1970. Participation and Democratic Theory. , , Per 1997. Kommentarer och praxis. : Kommentus Förlag. Skrift från SNS författ- ningsprojekt. , m.fl. 1997. Demokrati över gränser. Demokratirå- dets rapport . Demokrati och medborgarskap. Demo- kratirådets rapport . , m.fl. 2000. Demokrati utan partier? Demokratirå- dets rapport . , , 1989. Den lokala staten. Den kommunala självstyrelsens förutsättningar och restriktioner. Evaluering af forsøg med bydelsstyre i Kommune. Förslag till ny regeringsform och ny riksdagsord- ning m.m. 1975/76:187. demokrati, ny kommunallag m.m. Prop. 1990/91:117. Om en ny kommunallag. 1990/91:153. Om ny folkbokföringslag m.m. 1993/94:135. 1993/94:188. 1995/96:200. 1996/97:115. Mer tillgänglig kollektivtrafik. 1997/98:16. , framtiden, och mångfalden från invand- rarpolitik till integrationspolitik. 1997/98:111. Reformerad förtidspension, m.m. 1997/98:182. Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . 1998/99:115. På ungdomars villkor – ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro. 1999/2000:79. Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. 1999/2000:142. och telefon i allmän förvalt- ningsdomstol, m.m. 1999/2000:147. Lag om svenskt medborgarskap. 2000/01:1. 2000/01:42. Kommuner och landsting i internationell sam- verkan. 2000/01:48. Tillgänglighet till offentliga lokaler och på all- männa platser. , Bo m.fl. 1995. Demokrati som dialog. RP 192/1994. Regeringens proposition till med förslag till kommunallag. 1993/94:354. 1998/99:171. 1999/2000:53. 1999/2000:240. 2000/01:150. 2000/01:155. Kommunalpolitikerns vardag – samför- stånd och hårt arbete i , red. Vem formar politiken i kommunerna? Röjmalm, 1999. Fördjupat medborgarinflytande i kommun, i , red. Demokrati som ex- periment: försöksverksamhet och förnyelse i svenska kommuner. : Novemus, . Handikappade 1975–1989. Nominerade och valda kandidater vid de allmänna va- len 1998. Deltagande bland utländska medborgare vid kommun- fullmäktigevalen 1998. Befolkningsstatistik 1998: folkmängd efter kön, ålder och medborgarskap m.m. del 3. Allmänna valen 1998, del 2. IT i hem och företag – en statistisk beskrivning. SCB m.fl. 1999. Funktionshindrades situation på arbetsmarknaden – 4:e kvartalet 1998. Information om utbildning och arbetsmark- nad 1999:1. Sharpe, L. Theories and Values of Local Government, 18: 153–174. Medborgarinitiativ i kommunalt beslutsfat- tande. Åbo: Förlag. Skjönberg, , 2001. Arbetspapper från kommun, Nämndkontoret. Fristående skolor – förskoleklass, grundskolor, särskolor. Information från – . Fristående skolor – gymnasieskolor, gymnasie- särskolor. Information från – . – Internetbaserade Resultat- och kvalitetsInformationsSystem. Tillsyn av utbildning vid fristående förskoleklasser, grundskolor, särskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. Rapport till Ungdomarnas demokratikommission. Vem leder vem? Rapport om situationen i kommuner och landsting sett ur politikers, förvaltningschefers och personalens perspektiv. Rapport 6/00. Om demokratiska processer och offentlig service på Sve- riges kommuners webbplatser. Rapport 2/01. Välkommen till politikens inre krets. Integration i fokus 5/2000. folkomröst- nings- och valsättsutredning. Utred- ningen om den kommunala demokratin. De förtroendevalda i kommuner och landstingskom- muner. Utmaningar och möjlig- heter. Betänkande från förtroendeuppdragsutredningen. Betänkande av kommu- nallagskommitté. Demokrati och makt i . Ungdom och makt. Ett samhälle för alla. Skola för bildning. Betänkande av läroplanskom- mittén. Lokal demokrati i utveckling. Slutbetänkande av Generations- utredningen. En exper- trapport från Pressutredningen-94. Medborgerlig insyn i kommunala entreprenader. Del- betänkande av . På medborgarnas villkor – en demokratisk in- frastruktur. Förnyelse av kommuner och landsting. Slutbetän- kande av . Barnets bästa i främsta rummet : FN:s konvention om barnets rättigheter förverkligas i . nia – nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. Slutbetänkande av Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder. Slutbetänkande av av resursfördelning till fristående grundskolor. En uthållig demokrati. Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning. Betänkan- de av Kommittén om medborgarskapskrav. Sjukfrånvaro och sjukskrivning: fakta och förslag. Teknik och administration i valförfarandet. Betän- kande av Valtekniska utredningen . Offentlighetsprincipen och den nya tekniken. Delbe- tänkande av Offentlighets- och sekretesskommittén. Delbetänkande av författningsutredning. Mera värde för pengarna. Organisations-, styr- och verksamhetsformer i kommuner och landsting. Dnr 2000/331-5. Hela resan är målet. En utvärdering av handi- kappolitiken inom transportområdet. De nya kommuner- na, i , red. De nya kommu- nerna. En sammanfattning av kommunaldemokratiska forsknings- gruppens undersökningar. Strömblad, Per 2001. Data rörande invandrares och inföddas enga- gemang i föreningslivet. Lokala demokratiexperiment i : vil- ka slutsatser skall man dra? Kompendium utdelat vid kommundagar 11–. Kommunalt förtroendevalda, parti och kön – 1974. Förändringar i kom- munernas fullmäktigeförsamlingar. Kommunpolitikern – Vem är det? Kommunpolitikern – Uppdra- get och rollen. Kommunpolitikern – Om de- mokratin. Politiker utvärderar – i teori och praktik. – en fakta- bok om den kommunala företagssektorn vid utgången av 1999. Kommunernas marknadsut- nyttjande 1995-1999 – en faktasammanställning. Kan folkviljan förfinas? Om medborgarpaneler och samtalsdemokrati. Rapport för SNS författningsprojekt. Var det bättre förr? Poli- tisk jämlikhet i under , i , red. Medbor- garnas erfarenheter. forskarvolym V, SOU 1999:113. Torney-Purta, m.fl. 2001. Citizenship and Education in Twenty-eight Countries. and Engagement at . Delft: Eburon Publishers. Ungdomarnas demokratikommission 2000. Ungdomsstyrel- sens utredningar nr 17. Den nationella ungdomspolitiken – första årets uppföljning. utredningar nr 26. 2001, Kommuner och landsting med inflytandeforum för unga. U2001/1210/G. Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Participation in : Political Democracy and Social Equality. Utvärdering av ny lagstiftning för Fel! Bokmärket är inte definierat.färdtjänst och riksfärdtjänst: ett producentpers- pektiv. Politikerkåren, i , red. De nya kommunerna. En sammanfattning av kommunaldemokratiska forskningsgruppens undersökningar. Det kommunala folkomröstningsinstitutet i tillämpning, i , red. Folkomröstning – en lokal fråga? DMI skrift 2. , , Merrick Tabor 1981. Rekrytering – arbetsförhållanden – funktioner. Ds Kn 1981:18. Representativ demokrati – teoretiska utgångspunkter, ekonomi och politik 1(2):21–33. Medborgarna och kommunen. Studier av medborgerlig aktivitet och representativ folkstyrelse. Ds Kn 1981:12. , , Per 2001. De förtroendevalda och informationstekniken, i SOU 2001:48. Att vara med på riktigt – demokratiutveckling i kommuner och landsting. Bilagor till betän- kande av . Åtgärder för att stärka den medborgerliga insynen och deltagandet i den kommunala Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas med uppdrag att föreslå åtgärder som skall dels öka medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande i den kommunala demokratin, dels stärka den kommunala representativa demokratins funktionssätt och for- mer. 1.analysera och föreslå förbättringar i dels de förtroendevaldas arbetsförhållanden, dels formerna för det politiska arbetet och då särskilt åtgärder för att öka antalet förtroendevalda, underlätta rekrytering, förbättra representativiteten och motverka förtida av- hopp, 2.föreslå åtgärder som underlättar för personer med utländsk bakgrund samt funktionshindrade medborgare att åta sig och genomföra politiska förtroendeuppdrag och i övrigt få insyn i den kommunala verksamheten, liksom goda möjligheter att delta i den, 3.föreslå åtgärder som kan göra barn och ungdomar mer delaktiga i den kommunala demokratin och också ge barn och ungdomar bättre kunskaper om hur den kommunala förvaltningen och politi- ken fungerar, 4.föreslå åtgärder som kan stärka fullmäktiges ställning och den medborgerliga insynen i beslut av långsiktig karaktär och av stor principiell och ekonomisk betydelse, 5.föreslå åtgärder som kan stärka den medborgerliga insynen i kommunalt delägda företag, kommunala entreprenader och andra alternativa drift- och samverkansformer, 6.utvärdera erfarenheterna av kommundelsnämnderna som organisationsform och då särskilt deras betydelse för att öka med- borgarnas möjligheter till inflytande i det lokala samhällslivet, 7.studera erfarenheterna i de kommuner som i sin verksamhet upprättat s.k. demokratibokslut eller utnyttjat möjligheten att in- rätta s.k. medborgarpaneler, 8.studera erfarenheterna i de försök som gjorts med kommunala ungdomsråd och ungdomsparlament och utifrån detta föra en diskussion om hur dessa kan användas i större utsträckning som ett sätt att öka ungdomars erfarenheter av och kunskap om den kommunala demokratin, 9.utvärdera erfarenheterna av s.k. folkinitiativ till kommunala folkomröstningar enligt kommunallagen (1991:900), samt 10.göra en översyn av procedurerna för ändringar av den kommu- nala indelningen samt behovet av och förutsättningarna för att införa en lagreglerad möjlighet att vid indelningsändringar besluta om extraval under en löpande mandatperiod. Kommittén skall lämna förslag till de författningsändringar och andra åtgärder som den finner befogade. Den motsägelsefulla bilden av demokratin har ett flertal utredningar, bl.a. (jfr Förnyelse i kommuner och landsting, SOU 1996:169) och (jfr På medbor- garnas villkor, SOU 1996:162) behandlat frågor som rör med- borgarnas insyn och deltagande i den kommunala demokratin. analyserar den parlamentariskt sammansatta Demo- kratiutredningen (SB 1997:01) den svenska folkstyrelsens förut- sättningar inför 2000-talet. Utredningen skall lämna slutbetänkan- de . Utredningarna visar en bild av demokratin som är motsägelse- full. Motsägelsefull i den meningen att den inrymmer starka inslag av såväl engagemang, kunskap, systemtillit och högt deltagande i samhällslivet som utanförskap, missnöje och avståndstagande. Bland de positiva inslagen kan nämnas att det finns ett starkt opinionsstöd bland medborgarna för demokrati som den bästa styrformen. Medborgarna upplever goda inflytande- och påver- kansmöjligheter och har höga anspråk och förväntningar på det politiska systemet. Vidare är medborgarnas engagemang för och kunskaper om gemensamma angelägenheter och samhällsfrågor goda. Intresset för politik ökar över tiden och deltagandet i samhällslivet ligger på en hög nivå. Det pågår bl.a. lokala och kommunala demokratiförsök runt om i landet vilka vittnar om ett spännande, livfullt och nyfiket lokalsamhälle. Ur demokratisk syn- vinkel har det lokala föreningslivet och folkbildningen ofta en stor betydelse genom sin demokratiska uppbyggnad, genom att ge röst åt medborgaropinioner och genom att de också är utförare av uppgifter. Den negativa bilden kännetecknas av att valdeltagandet vid allmänna val till minskade från till strax . Även valdeltagandet vid de allmänna valen till kommun- och minskade från till . Det var framför allt gruppen personer med kort utbildning och låg lön som minskade sitt redan låga valdeltagande. En bekymmersam utveckling är det sjunkande valdeltagandet bland de röstberättigade utländska med- borgarna. Valdeltagandet har bland dessa nästan halverats från år . En annan mycket bekym- mersam utveckling är att antalet förtroendevalda och förtroende- uppdrag fortsätter att minska och att antalet avhopp ökar. Med- borgerligt deltagande i samhällslivet som kräver större arbets- insatser och permanent engagemang minskar. Allt färre vill ägna sig åt politiska uppdrag på heltid. Det gäller bl.a. yngre medborgare. Allt fler väljer att enbart engagera sig i enstaka händelser eller aktiviteter som direkt berör dem själva. Negativt är också att medborgarnas förtroende för de politiska institutionerna minskar och att medborgarnas deltagande i de etablerade politiska partierna och förtroende för deras förmåga att lösa problem och visa handlingskraft försvagas successivt. Andelen medborgare som uppger sig ha ett mycket litet eller ganska litet förtroende för politiker har ökat från till . Kommunalt förnyelsearbete i backspegeln Kommuner och landsting har haft en stor frihet att utforma sina styr-, organisations- och verksamhets- former. konstaterade att ökad mångfald och lokal anpassning präglat förnyelsearbetet. Kommit- tén menade dock att demokratins ideal inte haft någon fram- trädande roll under förnyelsearbetet i den kommunala verksam- heten. Förändringar introducerades inte alltid med beaktande av vilka konsekvenser dessa kunde få för medborgarnas möjligheter till insyn, det medborgerliga deltagandet i politiken och de förtroendevaldas möjligheter att utöva inflytande över verksam- heter. Studier visar att medborgarna i minskad utsträckning ser röstning i val, arbete i politiska partier eller arbete i fackliga organisationer som effektiva påverkansmetoder. Det politiska intresset och det politiska deltagandet bland medborgarna ökar över tiden och det finner också nya former. Kommuner och lands- ting ställs därmed inför krav på delvis nya former för medborgerligt inflytande och deltagande. En av viktigaste slutsatser var att det ur ett gemensamt medborgarperspektiv är ett nationellt intresse att följa de demokratiska konsekvenserna av det kommu- nala förnyelsearbetet. Regeringen bedömde redan i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1997/98:150 utgiftsområde 7 Kommunsektorn, Övriga frågor s. 198) att det finns behov av att på nationell nivå kontinuer- ligt följa förnyelsearbetet inom kommuner och landsting, framför allt vad det gäller effekterna på demokrati och rättssäkerhet. Det gäller bl.a. frågor om representativiteten för vissa grupper och det medborgerliga deltagandet i grundläggande politiska processer. Regeringen gav mot denna bakgrund Statskontoret i uppdrag (In98/1166/KL) att kartlägga samtliga kommuners och landstings organisations-, styr- och verksamhetsformer samt att föreslå former för ett fortsatt utvecklingsarbete vad gäller en kontinuerlig nationell uppföljning av förnyelsearbetets effekter på demokrati och rättssäkerhet. Uppdraget har slutredovisats i en rapport (Organisations-, styr-, och verksamhetsformer i kommuner och landsting) till regeringen . Enligt regeringsformen förverkligas den svenska folkstyrelsen genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. I självstyrelsen förenas medborgarnas in- flytande och ansvar. Självstyrelsen ger medborgaren möjlighet att påverka utformningen av viktiga institutioner och verksamheter i vardagen, men om självstyrelsen ska fungera krävs dessutom många medborgares engagemang och deltagande. Det är därför viktigt att självstyrelsen har ett innehåll och handlingsutrymme som gör att medborgaren upplever det meningsfullt att lägga tid och intresse på de gemensamma angelägenheterna. Den kommunala demokratins arbetsformer skall på bästa sätt ge folkviljan möjligheter att komma till uttryck. I den kommunala demokratins mest grundläggande värde ligger att alla medborgare skall ha samma rättigheter och skyldigheter och behandlas lik- värdigt av kommuner och landsting. Att driva arbetet med demokratiutveckling på nivå är en angelägenhet inom ramen för den kommunala själv- styrelsen. Av det sätt som den kommunala demokratin förnyas i många kommuner och landsting framgår att det finns ett starkt önskemål att fördjupa det medborgerliga deltagandet i samhällslivet och därigenom stärka den representativa demokratin. Behov av ytterligare utredning Det är en prioriterad uppgift för regeringen att på olika sätt underlätta och stödja kommunernas och landstingens arbete med att utveckla och fördjupa den kommunala demokratin. Det bör vidtas ett antal åtgärder som kan öka medborgarens deltagande i samhällslivet och stärka det representativa systemet. I det följande beskrivs frågor som handlar om den medborgerliga in- synen och deltagandet i den kommunala demokratin och där det finns behov av ytterligare utredning. Direktiven skall ses mot bak- grund av att det finns frågor som inte kommer att beröras av men som av olika skäl ändå bör övervägas. Det finns också ett antal frågor som bör initieras redan nu för att möjliggöra en fördjupad analys av demokratifrågorna. De förtroendevaldas villkor behöver ses över och förbättras. Det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Ett aktivt och mångfasetterat med- borgerligt deltagande i samhällslivet gör det möjligt att omsätta demokratins idéer i medborgarens vardag. Det behövs en demokra- tisk fördjupning där medborgarens deltagande sätts i förgrunden. Fler måste ges möjligheten att delta och praktiskt öva sig i att på demokratisk väg lösa gemensamma problem. Här har folk- bildningen genom sin starka lokala förankring och sitt demokra- tiska arbetssätt en betydelsefull roll. Medborgaren skall ha goda möjligheter att vara aktiv, att skaffa sig information, att möta andra, att organisera sig, att ta kontakt med beslutsfattare och att både ta och utkräva ansvar. Kommuner och landsting bör därför söka efter arbetsformer som ger alla medborgare reella möjligheter att åta sig förtroendeuppdrag. Därigenom kan allsidigheten öka i de politiska diskussionerna, representativiteten bland de förtroendevalda förbättras och medborgarnas erfarenheter, kunnande, kreativitet och engagemang tas till vara. De förtroendevaldas arbetssituation har kartlagts och analyserats . Förändringar har också genomförts. Trots detta är det fortfarande många förtroendevalda som upplever att arbets- villkoren såväl försvårar rekryteringen av nya förtroendevalda som bidrar till förtida avhopp från uppdragen. Omsättningen bland de förtroendevalda har varit mycket stor. Medborgarnas rätt- mätiga krav på de förtroendevaldas tillgänglighet har ökat som många förtroendevalda upplever att kontakten med medborgarna försvåras av att en allt för stor del av tiden används till politiska möten i traditionella former. Det ställs också ökade och nya krav på aktiviteter utanför sammanträdena. I en del kommuner pågår därför en utveckling av IT-stödet för förtroendevalda. Detta är positivt som en ny arena införs som kanske inte alla kan agera på. konstaterade i sitt betänkande Förnyelse kommuner och landsting (SOU 1996:169) att de många förväntningar om nya förtroendevalda har på sitt uppdrag inte infrias i tillräcklig utsträckning. Kommittén nämnde faktorer som bristande inskolning, avsaknad av delaktighet och påverkansmöjlig- heter samt svårigheterna att sätta in sig i partidisciplinen. Vidare nämndes att viljan att ställa upp som politiker och att vara med och påverka efter hand omvandlas till en känsla av maktlöshet. Många fritidspolitiker anser också att heltidspolitikerna fått ett allt för stort inflytande. Detta skall ses mot bakgrund av att av de förtroendevalda är heltids- eller deltidsengagerade, dvs. den stora majoriteten är fritidspolitiker. Den representativa demokratin förutsätter aktiva och engagerade förtroendevalda. De förtroendevalda måste kliva fram, kommunicera med och hållas ansvariga inför medborgarna. Deras formella befogenheter måste motsvaras av ett reellt inflytande över den verksamhet de ansvarar för. Det förutsätter en inblick i vad som uträttas, en uppfattning om vad som behöver göras och ett mod att prioritera detta. Annars ökar avståndet mellan politikerna och medborgarna. Det behövs en kommunikation som tar till vara de många förtroendevaldas erfarenheter och olika perspektiv. De förtroendevalda måste sättas i centrum av händelseutvecklingen inom respektive ansvarsområde. De förtroendevalda måste intressera sig mer för vad som händer bland medborgare i bostadsområden, lokala utvecklingsgrupper och partiföreningar för att få veta mer om både politikens utfall och de nya behov som kräver deras uppmärksamhet. Ett minskat antal förtroendevalda återverkar på möjligheterna att få till stånd en god representativitet. är t.ex. kvinnor, unga personer, personer med utländsk bakgrund, företrädare för det privata näringslivet och funktionshindrade underrepresenterade, något som inte är acceptabelt i ett demokratiskt samhälle. Det politiska livet skall i största möjliga utsträckning spegla sammansättningen av befolkningen som helhet. De kommunalt förtroendevalda har i praktiken två uppdrag: att vara medborgarnas ombud i förvaltningen och att vara besluts- fattare. Båda uppdragen är viktiga och det är därför angeläget att de förtroendevalda ges förutsättningar att klara nutida och framtida krav på ett bättre sätt än . Införandet av reglerna i 4 kap. kommunallagen om en lagstadgad rätt till ledighet och obligatoriska regler om rätt till ersättning för förlorad arbetsförtjänst och andra ekonomiska förmåner föregicks av omfattande analyser och diskussioner (jfr prop. 1990/91:117 och SOU 1990:24). Reglerna har kritiserats bl.a. för att de är svåra att tillämpa och att de inte i tillräckligt stor utsträckning tar hänsyn till de särskilda förutsättningar för ledighet och ekonomisk ersättning som råder för t.ex. egna företagare och skiftarbetande (se bl.a. bet. 1993/94:KU9). Sammantaget visar den nu tecknade bakgrunden att det finns behov av att göra en grundlig analys av de förtroendevaldas arbets- villkor och i det sammanhanget också utvärdera de nuvarande bestämmelserna i kommunallagen som reglerar de förtroendevaldas villkor. Det handlar bl.a. om att se över rekryteringen, repre- sentativiteten, orsakerna till de förtida avhoppen och formerna för det politiska arbetet i allmänhet. Det handlar också om att analysera hur de nya arbetsformerna, nya styr- och organisations- former – bl.a. en ökad användning av privaträttsliga verksamhets- former – påverkat politikerrollen. Det finns även anledning att kartlägga vilket praktiskt stöd de förtroendevalda har i sitt arbete och vad som kan behövas för framtiden. Personer med utländsk bakgrund behöver göras mer delaktiga i den kommunala demokratin Det är angeläget att alla medborgare kan känna sig delaktiga i den kommunala demokratin. Eventuella hinder som t.ex. beror på språksvårigheter måste överbryggas. Här kan t.ex. folkbildningens organisationer spela en betydelsefull roll.