sou · GPB390d2 · 2002-01-01 00:00:00 — En öppen gemensam standard för digitala TV-sändningar innebär fördelar för såväl konsumenter som programföretag. Övergången från en mjukvara till en annan kräver dock parallellsändning av interaktiva tjänster och elektronisk programguide (EPG). därför att ett specificerat utrymme i en av frekvenskanalerna av- sätts till marknätets gemensamma programguide. Kommittén är positivt inställd till de planer Utbild- ningsradio AB har att utöka verksamheten med utveckling av digi- tala tilläggstjänster och produktion av digitala TV-program. Kom- mittén anser dock att dessa planer bör kunna förverkligas genom överenskommelse med om garanterat sänd- ningsutrymme inom den frekvenskanal som har tilldelats public serviceföretagen. önskar ett utökat sändningsutrymme för att inleda samarbete med fyra för marknätet nya aktörer. Kommittén till- styrker önskemålen från om att disponera en hel fre- kvenskanal. Med hänsyn till ovanstående överväganden bedömer kommittén att det finns utrymme för 12–17 nya program i det digitala mark- nätet. Eftersom tilldelningen av tillstånd kräver att olika program- företag samarbetar genom att utnyttja s.k. statistisk multiplexering och att sändningsutrymmet blir tillgängligt lämnar kommittén förslagen i prioritetsordning. Kommittén föreslår, eftersom programföretagen kommit olika långt i förberedelserna, att följande program i prioritetsordning ges nödvändigt utrymme för rikstäckande sändning i det digitala mark- nätet: N Eurosport, (sänder i DTU) N Nickelodeon, (sänder i K-World) N MTV Nordic, N , N Cinecinemas, N Animal Planet, N (nyheter), (i samarbete med CNN) N (sport), (i samarbete med ATG, AB och ) N Eurosportnews, N Sendas EPG, i N , Calico nr 2200 AB unä i N E!, N Kanal , Eagle N (film), Kommittén föreslår, under förutsättning att programföretagen har finansiella och tekniska förutsättningar, att samtliga programföre- tag som sökt regionala sändningstillstånd i nya områden får till- stånd att sända. I några fall finns flera sökande inom samma område. Kommittén uppmanar därför Radio- och att verka för att de sökande i dessa områden samordnar sina sänd- ningar. Ett av företagen Calico nr 2092 AB unä Nätverket i söker sändningstillstånd för hela landet. Verksamheten syftar till att sända kompletterande material till lokala eller regio- nala sändningar. Kommittén föreslår att de får tillstånd men bara i de områden där det finns en annan regional eller lokal tillstånds- havare. Kommittén föreslår alltså att följande programföretag prövas för regionala sändningstillstånd: N Calico nr 2092 AB unä Nätverket i (se ovan) N , Smålandskanalen () N () N Kenbi Media, () N Calico nr 2124 AB unä (inkl. ) N , TV (, , ) N i () N Calico nr 2123 AB unä i (inkl. ) N , Kanal (, ) N Interactive Entertainment IAE, 3D Channel () N , QTV (, ) N Stiftelsen (inkl. , ) Följande ledamöter står bakom beslutet: (), (), (), (), (), () och (). Ledamöterna () och () har reserverat sig mot beslutet (bilaga 1 och bilaga 2). Kopia för kännedom: ledamot i (fp) Jag reserverar mig mot beslut om yttrande om tillstånd att sända digital TV. Introduktionen av marksänd digital-TV är ett misslyckan- de. Få hushåll har skaffat avkodningsboxar. Flera sändningsutrym- men är ännu outnyttjade. stiger kostnaderna för de inblandade statliga företagen; främst och Boxer. Denna situation har inte uppstått av en slump. Den är inte heller en följd av normala trögheter i samband med ett teknikskifte. Orsaken är politiska beslut fattade av digital-TV-kommittén och regeringen. Utfallet har präglats av metoden för urval av vilka pro- gramföretag som ges sändningstillstånd. Processen har främst kän- netecknats av ambitioner att statsmakterna ska bestämma vem som ska få sända vad. Intresset för vad TV-konsumenterna vill ha har varit begränsat. Det har saknats engagemang för att låta mass- medierna stå fria från detaljregleringar. De två tidigare ansökningsomgångarnas politiska skönhetstävlan kvalificerade TV-kanaler av två kategorier. Dels sådana som har visat sig ointresserade av att utnyttja denna distributionsform. Dels sådana vars sändningar inte har lyckats locka användare till marknätet i förväntad omfattning. fattar digital-TV-kommittén beslut om en tredje omgång av sändningstillstånd. Beslutsmetoden är den samma. Av tidigare missgrepp har man inget lärt. Möjligen kan man tolka kommitté- majoritetens prioritering av företag som säger sig redo att börja sända snart som ett växande intresse för vad som kan attrahera publik. Beslutsmetodens tillkortakommanden kvarstår dock. Kom- mittén fastställer sin rekommendation om vilka kanaler som ska ges sändningstillstånd i okunnighet om vilka sökande som har ambition att verkligen börja sända. Ovissheten om vilket innehåll som har förmåga att locka abonnenter till marknätet är den samma som vid tidigare ansökningsomgångar. borde ha erbjudit sökande kanaler att tävla mot varandra med bud på sändningstillstånden. Med ett pris på distributionsrätten undviker staten att ge tillstånd till kanaler som i praktiken inte är intresserade av att sända. Prissättningen skulle också fungera för att sålla fram de TV-kanaler som har störst potential att väcka intresse bland konsumenterna. Med beklagande konstaterar jag att kommitténs majoritet har valt en annan inrikt- ning. Jag reserverar mig mot beslut ang yttrande över nya sändningstillstånd för marksänd digital TV. Nuvarande sändningar är en försöksverksamhet som pågår fram till utgången av 2002. När sändningarna startades skulle dessa omfatta ca 8 olika program (kanaler). omfattar sändningarna ca 18 olika program. I uppdrag ligger att utvärdera försöksverksamheten. Utvärderingen skall avlämnas . I direktiven från regeringen anförs bl.a.: En grundläggande för- utsättning för en eventuell utbyggnad är att de digitala marksänd- ningarna bedöms ha en ekonomisk bärkraft. Härvid skall utgångs- punkten vara att en ev fortsatt utbyggnad skall finansieras av medverkande företag och utan statliga bidrag eller subventioner. Erfarenheten är att det krävts mycket stora subventioner från de statliga företagen för att uppnå dagens dåliga siffror vad gäller tittare. finns ca 80 000 dekodrar ute vilket kan jämföras med de prognoser som förutsade 100 000 dekodrar . Det finns ingen anledning att före pågående utvärdering ytter- ligare utöka försöksverksamheten med tillstånd för fler frekvenser. Ansökningarna reser dessutom en rad frågor om vilka länders olika lagstiftning som kommer att gälla, behov av ytterligare mycket stora subventioner från statliga företag samt integriteten för de enskilda tittarna. En fortsatt utbyggnad av marknätet, med ytterligare fördelning av sändningstillstånd för digital TV, riskerar dessutom att låsa upp breda frekvensområden som annars kan användas till mobila tele-, data- och internettjänster. En sådan utveckling riskerar att skada IT-utvecklingen i . Riksdagsledamot (m) Beräkning av en reducerad TV-avgift för hushåll med digital TV Antal avgiftsbetalande hushåll 2001 450 milj. kr / 3,6 milj. 237,5 milj. / 3,6 milj. SVT:s och UR:s besparing per hushåll och år efter avveckling av Besparing per hushåll och år fr.o.m. 59,03 / (1,04)^6 Besparing per hushåll under 10 år 46,65+ 46,65 / (1,04) .. +46,65 / (1,04^9) TV-avgift för de som går över till 1 668 – 393,51 Påslag till distributionskontot för att täcka återbetalning av Reviderad TV-avgift för digital-TV- 1 274,49 + 125 Skillnad mellan analog och digital 1 668 – 1 400