sou · GPB379d2 · 2002-01-01 00:00:00 — I ett framtidsperspektiv reser sig också frågan om hur samhället bäst investerar i barns och ung- domars välfärd. Detta kan paradoxalt nog framstå som ett viktigt handlingsalternativ när det gäller att utforma en politik för ett åldrande samhälle. De direktiv som gällt för kommittén uttrycker att intentionen med att upprätta ett bokslut över välfärdsutvecklingen är att förbättra underlaget för en faktabaserad diskussion kring inriktningen av den framtida socialpolitiken. är det uppenbart att det finns en rad överväganden när det gäller socialpolitiska spörsmål som har sin grund i värderingar av olika slag. Som vägledning för dis- kussionen om den framtida socialpolitikens inriktning har vi funnit det värdefullt att försöka särskilja vilka frågor och överväganden som är av kunskapskaraktär och vilka som i slutändan är av värderingskaraktär. Värderingsfrågorna handlar om vilken bety- delse familj, marknad och den offentliga sektorn bör ha, inte bara för att fördela inkomsterna, utan också för fördelningen av utrymmet för annan konsumtion som vård, utbildning och omsorg. På olika sätt aktualiseras detta i den modelldiskussion som förts kring olika handlingsalternativ i det föregående avsnittet. Om vi på flera viktiga områden befinner oss vid vägskäl för den framtida utvecklingen av socialpolitiken, är det emellertid viktigt att göra välinformerade val och att vi låter fakta och inte fördomar styra. Även om de socialpolitiska besluten måste byggas på värde- ringsgrundade prioriteringar. Vi har tidigare identifierat decentralisering som en viktig för- ändring i välfärdstjänsternas organisering . Detta väcker ett flertal frågor kring utvecklingen i kommunerna, men också om grundläggande värderingar som valfrihet, rättvisa och jämlikhet. Frågan om decentralisering är bra eller dåligt innehåller dels rena värderingsöverväganden, dels bedömningar som borde baseras på systematisk granskning av decentraliseringens konse- Välfärdspolitikens förutsättningar och utmaningar Man kan hävda att decentralisering är bra i sig om man är av den uppfattningen att ett lokalt inflytande – till exempel på väl- färdstjänsteområdet via den lokala demokratin har ett stort egenvärde. Därtill kan värderingar spela en viktig roll när det gäller att definiera kriterier för vad man vill uppnå med decentralisering, kriterier som man i nästa steg kan göras till föremål för systematisk kunskapsinhämtning och utvärdering. Decentralisering kan ge utrymme för anpassning till lokala förhållanden vilket kan göra att en ökad variation i hur man organiserar och utför tjänster av olika slag blir förenligt med en allmän kvalitetshöjning. Men det mot- satta kan också vara fallet. Det vi kunnat belysa inom ramarna för kommitténs arbete har gällt variationer mellan kommunerna i utgiftsnivåer på olika områden. Här finns inga enhetliga trender. På en del områden ökar skillnaderna mellan kommunerna medan de är oförändrade eller minskar på andra. Det säger naturligtvis ingenting direkt om hur kvaliteten har utvecklats men det visar att det inte går att gissa sig till hur konsekvenserna av till exempel decentra- lisering ser ut. Dessa måste helt enkelt undersökas empiriskt. I den mån stora kommunala variationer innebär att medborgarna får insatser av olika god kvalitet beroende av bostadsort så finns det uppenbara rättviseaspekter att lägga på decentraliseringsfrågan. Rättvisedimensionen blir inte mindre viktig i perspektiv av de stora skillnader i brukaravgifter som finns på en rad områden. Det ökar angelägenheten att undersöka detta systematiskt. Många förknippar privatisering med valfrihet både när det gäller utförandet av välfärdstjänster och när det gäller försäkring av olika slag. På välfärdstjänsteområdet är det visserligen så att alternativa driftformer kan öka valfriheten, men detta är i allmänhet inte fallet. Inom till exempel äldreomsorgen innebär privat utförande långt ifrån alltid att så kallade kundvalsmodeller tillämpas. Ofta gäller lokala monopol etablerade genom upphandling. Det finns också exempel på hur privat utförande inte är något alla kan välja i praktiken, och då avses inte de geografiska restriktioner som natur- ligtvis sätter gränser i glest befolkade områden. Det kan finnas avgifter eller antagningsförfaranden som i praktiken utesluter resurssvaga eller särskilt krävande personer. När det gäller för- säkringarna är det en valfrihet med klara restriktioner, som i fallet med frivillig sjukvårdsförsäkring som diskuterades ovan. I fråga om frivillig tandvårdsförsäkring gäller detsamma, alla har inte möjlig- heten att teckna en sådan försäkring. Välfärdspolitikens förutsättningar och utmaningar Valfrihet har ett värde i sig. Frågan är om den är förenlig med jämlikhet i tillgång och kvalitet. Valfrihet inom den offentligt finansierade välfärdstjänstesektorn har i vissa sammanhang ställts mot den ökade skiktning av brukarna som har kunnat observeras i samband med införande av kundvalsmodeller. Det värde som inte minst i många offentliga dokument tillmäts till exempel barn- omsorg och skola som mötesplats för olika grupper i samhället skulle alltså kunna komma i konflikt med mål om valfrihet. Det som kunnat visas på barnomsorgens område är att skiktningen kan påverkas av vilken form som den alternativa driften har. Hur graden av skiktning ser ut och förändras är alltså en kunskapsfråga, liksom frågan om vilka egenskaper i olika system som påverkar graden av skiktning. Hur avvägningen mellan de olika målen skall göras är i grunden en värderingsfråga. Emellertid torde kunskaper om hur omfattande skiktningen är kunna vara av betydelse för hur enskilda människor vill göra avvägningen mellan de olika målen. Hur man bedömer utvecklingen på äldreomsorgens område med den tydliga förskjutningen från det offentliga mot familj och marknad, torde vara beroende av ens syn på hur den ideala an- svarfördelningen ser ut mellan familj, stat och marknad. Detta är ett typiskt exempel på hur värderingar kan komma att betyda mycket för människors uppfattningar om utvecklingen. Ytterligare en dimension som kan påverka bedömningen av hur önskvärd ut- vecklingen är, utgörs av de skillnader som vuxit fram mellan olika samhällsgrupper. Lågutbildade förlitar sig i högre grad på anhöriga och högutbildade på marknaden. I de studier som gjorts av eller på uppdrag av kommittén har det framkommit att arbetsmiljön har utvecklats ogynnsamt i välfärds- tjänstesektorn. En kunskapsfråga som ställts i detta sammanhang gäller konsekvenserna för brukarna av dessa förhållanden. Där har det dock saknats underlag för några slutsatser. En relevant fråga i detta sammanhang gäller om arbetsmiljön är sämre eller bättre i privat kontra offentlig välfärdstjänstesektor. Inte heller här finns det några bredare systematiska studier. För båda dessa frågor gäller att svaren potentiellt skulle kunna påverka människors ställningstaganden. Det ökade inslaget av brukaravgifter kan som nämnts på ett plan ses som en privatisering av finansieringen. Den reser därutöver flera viktiga kunskapsfrågor. Allmänt sett betyder fortfarande brukaravgifterna ganska lite för den totala finansieringen. I den mån människor i detta sammanhang avstår från att utnyttja exem- Välfärdspolitikens förutsättningar och utmaningar pelvis sjukvården av ekonomiska skäl, vilket är vanligare bland låg- inkomsttagare, uppstår en regressiv omfördelning från låginkomst- tagare till andra, eftersom låginkomsttagarna ändå via skattsedeln står för en stor del av finansieringen. En annan kunskapsfråga rör i vilken mån brukaravgifterna fungerar som styrinstrument när det gäller att kanalisera brukarna av olika tjänster, exempelvis till den billigare primärvården istället för den dyrare akutvården på sjukhus. De stora marginaleffekter som uppstått i barnomsorgen som en konsekvens av inkomst- och tidsrelaterade taxor är ytterligare ett område där systematisk kunskap, om såväl utformningen av syste- men som dess beteendekonsekvenser, kan underlätta värderings- grundade överväganden om hur finansieringen av olika förmåner och tjänster bör utformas. Man kan alltså sammanfattningsvis konstatera att decentralise- ring, privatisering och brukarfinansiering reser frågor med starka värderingsinslag. Det handlar om såväl valfrihet och rättvisa som om jämlikhet och effektivitet. Ett antal frågor framstår i detta sammanhang som viktiga att fortsätta diskutera: Hur ser vi på betydelsen av konkurrens i välfärdstjänsterna? Hur värderar vi förekomsten av kommunala och andra monopol i ett välfärds- perspektiv där människors förmåga att styra sina livsvillkor är i fokus? Hur ser vi på att skattefinansierade verksamheter används i vinstdrivande syfte? Ska den sociala tryggheten knytas till med- borgarskap som en rättighet eller till behov? Socialpolitiska reformer är i väsentliga avseenden reaktioner på förändringar i samhällsstrukturen. Det gällde för de första sociala trygghetslagarna i modern tid, likväl som för de successiva för- ändringar som skett . Mot bakgrund av de för- ändringar i samhällets demografiska-, ekonomiska- och arbets- livsstrukturer som identifierats, finns det skäl att tro att denna typ av betingelser kommer att fortsätta påverka besluten om social- politikens omfattning och inriktning också . Den ojämna fördelningen av resurser i befolkningen, och de för- skjutningar som skett härvidlag, utgör utmaningar för välfärdspolitiken. Vad som också framstår som tydligt är att flera förändringar i befolkningsstrukturen och på arbetsmarknaden i sig utgör utmaningar för såväl välfärdstjänster som försörjnings- system. Lika uppenbart är att det finns en rad restriktioner av både Välfärdspolitikens förutsättningar och utmaningar ekonomisk och politisk natur när det gäller möjligheterna att möta dessa utmaningar. Möjligheterna att finansiera olika välfärdspolitiska åtaganden är beroende av förändringar i vår omvärld och formerna för vår integration med denna. Det är dessutom så att utform- ningen av de olika socialpolitiska programmen, var för sig eller sammantagna, påverkar den ekonomiska och/eller politiska basen för sin egen existens. Effekterna av socialpolitiken på dessa baser beror bland annat på hur framgångsrik politiken är inte bara på att lösa potentiella målkonflikter i den ekonomiska politiken mellan till exempel effektivitet och jämlikhet, utan också på att jämka olika intressen. Om de socialpolitiska institutionerna utformas så att incitamentsstrukturerna blir rimliga och de offentliga satsningarna kan utgöra investeringar i människornas hälsa och kunnande, kan konsekvenserna tänkas bli positiva på institutionernas ekonomiska grunder. Om institutionerna uppfattas som legitima stärks den politiska basen. Det som vi kunnat lära oss av 1900-talets utveckling i och i den övriga världen, är emellertid att expansionen av socialpolitiken inte bara är en mekanisk reaktion på förändringar i samhällsstrukturen, utan att den också formats av olika värderingar och ideologier. Dessutom har utformningen av de här insti- tutionerna i sig återverkningar på samhällsstrukturen. När det gäller moderna välfärdsstater med utvecklade institutioner för till exempel socialförsäkring, bör tilläggas att dessa institutioner också synes påverka såväl människors attityder och förväntningar som de politiska partiernas prioriteringar, intresseorganisationernas ställ- ningstaganden samt inriktningen på de beslut som fattas. Slutsatsen av detta är att valet av strategi för den framtida välfärdspolitiken kommer att påverkas såväl av strukturella utmaningar och förut- sättningar som av existerande institutioner och politiska vägval. Den svenska välfärdspolitiken står alltså inför viktiga utmaningar vid inledningen . Syftet med de fjorton betänkanden som kommittén har överlämnat har varit att bidra med kunskap om vad inneburit för dessa utmaningar. Kunskap är en viktig grund för att kunna göra välinformerade val. Ytterst bör dock medborgarnas och de politiska partiernas ställningstaganden väg- ledas inte bara av faktabaserad kunskap, utan också av värderings- mässiga bedömningar av olika handlingsalternativ. Allardt, E. Att ha, att älska, att vara. Om välfärd i . Etnisk och socioekonomisk segregation i 1998, i , J. ), Välfärdens förut- sättningar Arbetsmarknad, demografi och segregation. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Roman (red. ), 1997. Hemmet, barnen och makten: förhandlingar om arbete och pengar i familjen. Rapport till Ut- redningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekono- miska resurser mellan kvinnor och män. Arrow, K. Higher Education as a Filter, , 2:193-216. , K., D. Michailakis & M. Söder, 2000. Funktionshindrade och den offentliga hjälpapparaten, i Szebehely, M. ), Väl- färd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Batljan, I. & P. . Taket i sjuk- och föräldra- försäkringen . Bilaga 14 till: Sjukfrånvaro och sjuk- skrivning – fakta och förslag. Prioriteringar i – rättvisa och ekonomi. : , universitet. From reforms to rationing? Current allocative trends in Social services in . Socialbidragen , i Berg- mark, Å. ), Välfärd och försörjning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Den lokala välfärdsstaten? Decentraliserings- trender , i Szebehely, M. ), Välfärds- tjänster i omvandling. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. & O. , 2001. Om avslutat långvarigt socialbidragstagande , i , Å. ), Ofärd i välfärden. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. & A. , 2001. Den svenska barnomsorgs- modellen – kontinuitet och förändring , i Szebehely, M. ), Välfärdstjänster i omvandling. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Berleen, G. Ett försök till sammanfattning och tolkning av tillgänglig statistik och rapportering inom hälso- och sjukvårds- området . Underlagsrapport till Kommittén Välfärdsbokslut. , A., M. . . Tax Reforms and Income Distribution: An Assessment Using Different Income Concepts. , 2(2):229-266. Income distribution in : What is the achievement of the welfare state?, , 5:39-80. Bloom, D. & Canning, D. The Health and Wealth of Nations, Science 287 (February 18):1207-1209. & B. , 2001. Välfärdens nya ansikte. Demo- krati och marknadsreformer inom den offentliga sektorn. Broady, D., M. B. , M. , J. , E. . , 2000. Skolan – sociala förutsättningar och utbildningsstrategier, i Välfärd och skola. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Tabeller utlagda på Internet, . Brottsutvecklingen i 2000. , O. 2001. Med välfärdsstaten som arbetsgivare. Arbets- miljön och dess konsekvenser inom välfärdstjänsteområdet , i Szebehely, M. ), Välfärdstjänster i omvandling. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Vad innebar för ungdomars livs- villkor? i , Å. ), Ofärd i välfärden. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. CAN, 2001. , J.S. 1971. Resources for Social Change: Race in the . Dellgran, P. & N. , 2001. Konsumtionsmönster och väl- färd , i , J. & J. (red. ), Välfärdens finansiering och fördelning. Antologi från Kom- mittén Välfärdsbokslut. Dryler, H. Etnisk segregation i skolan – effekter på ung- domars betyg och övergångar till gymnasieskolan, i , J. & J. (red. ), Välfärdens finansiering och fördelning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. & P. , 2000. – Longitudinal INdividual DAta for , Working Paper 2000:19, National- ekonomiska institutionen, . & O. 2001. Invandrare arbetsmarknad, i , Å. ), Ofärd i välfärden. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Dimensions of of Retrenchment. : , , arbetspapper, . & Goldthorpe, J. A Study of Class Mobility in . : Clarendon Press. Descriptions of inequality: The Swedish approach to welfare research, i , M.C. Sen (red. ), The Quality of Life. : Clarendon Press. Ursprung och utbildning. Social snedrekrytering till högre studier. Ds 1999:46, . Estrada, F. 1999. Ungdomsbrottslighet som samhällsproblem. Utveck- ling, uppmärksamhet och reaktion. Kriminologiska institutionens avhandlingsserie nr 3. Estrada, F. & A. , 2001. – utsatthet för brott och oro för brott 1988 1999, i , Å. ), Ofärd i välfärden. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Estrada, F. 2001. Ungdomsbrottslighetens utveckling, i Estrada, F. & J. Flyghed (red. ), Den svenska ungdomsbrottslig- heten. Structures of the taxation systems in Union. : Office for Official Publications of Communities. Statistik över missbrukare, hemlösa och psykiskt störda i . : FoU- byrån. & U. Gråsjö, 1997. Tid för barn, tid för arbete. En undersökning av svenska hushålls tidsanvändning, i , G. & I. (red. ), Familj, makt och jämställdhet: rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. SOU 1997: 138. Flyghed, J. Vräkt i laga ordning, : . Incorporating Gender Inequality into , , 8:56–66. & O. , 2000. Välfärd, ofärd och ojämlikhet. SOU 2000: 41. Betänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. Inkomstfördelningens trender , i , J. & J. (red. ), Välfärdens finansiering och för- delning. Antologi från Kommittén Välfärdsbok- slut. Four Essays on the Allocation and Utilization of Health Care. SOFI:s avhandlingsserie nr. Ekonomiskt tänkande om sjukvården , i Szebehely, M. ), Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Social, avtalad och privat försäkring i , i . & J. (red. ), Välfärdens fördelning och finansiering. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. , A. . 2000, Prestationer och prestationsskillnader skola, i Välfärd och skola. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Gähler, M. Bara en mor – ensamstående mödrars eko- nomiska levnadsvillkor , i , Å. ), Ofärd i välfärden. Antologi från Kom- mittén Välfärdsbokslut. & B. , 1999. Child welfare in – an overview. : , universitet. (red.) Making Men into Fathers: Men, Masculinities and the Social Policies of Fatherhood. Hoem, B. Utan jobb – inga barn? Fruktsamhets- utvecklingen i , J. ), Välfärdens förutsättningar. Antologi från Kommittén Väl- färdsbokslut. & L. , 2001. Land, Du välsignade?, i , S. & L. (red. ), Land, Du välsignade? SOM- rapport nr 26. Universitet och högskolor. Grundutbildning: Nybörjare, registrerade och examina 1999/2000, Statistiska meddelanden UF 20 , : . Årsrapport , Universitet och hög- skolor. Svensk Stabiliseringspolitik, i , B. ), Marknad och Politik. Inkomstfördelningen , i , Å. ), Välfärd och försörjning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Ungdomar med socialbidrag – ett politiskt problem för 1990-talet, i , Å. ), Välfärd och försörjning. Antologi från Kommittén Välfärds- bokslut. , S. 1970. : Allmänna förlaget. , S. 1979. Mot en teori för social rapportering. & R. , 1997. Social snedrekrytering i svensk skola, i Häll, L. & J. (red. ), Välfärd och ojämlikhet i 20- årsperspektiv 1975 1995. , J.O., V. , M. , & S. , 2001. Barns och ungdomars välfärd. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Framtidens stabiliseringspolitik – svensk makro- politik , och , i . ), Bostads- marknaden . Med backspegeln som kompass. Rapport (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi). : fakta info direkt. Socialpolitik för gamla i , i J. (red.) Pensionsreformer World : och möter åldrande befolkningar. Korpi, T. Massarbetslöshetens – arbetslöshetens karaktär och effekter på individers levnadsför- hållanden, i , J., M. Gähler & O. (red. Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Korpi, W. & J. . The Paradox of Redistribution and the Strategy of Equality: Welfare State Institutions, Inequality and Poverty in the Western Countries. Korpi, W. 1999. Ojämlikhetens ansikte: , klass och ojämlikhet i olika typer av välfärdsstater. Sociologisk Forskning, supplement. Competitiveness, and the Debate on . Uppsats presenterad vid konferensen on Welfare State Reforms, (19), 14- 17e . , E., B. , S. , M. , H.L. : OAS, . Kumlin, S. & M. 2000. Opinionsbildning som dragkamp: företaget möter den svenska välfärdsstaten, i L. (red.) Den nya regionen. : nr 25. le Grand, C., R. Szulkin & M. , 2001a. Har jobben blivit bättre? En analys av arbetsinnehållet , i , J., M. Gähler & O. (red. ), Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde. Antologi från Kom- mittén Välfärdsbokslut. le Grand, C., R. Szulkin & M. , 2001b. Lönesstrukturens förändring i , i , J., M. Gähler & O. (red. ), Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Leifman, H., O. , B. , E. , H.L. Zetter- berg, 2000. Svenskens bruk av svartsprit och totala alkoholkon- sumtion 1996 2000. : OAS, . (red.) Den nya bostadspolitiken. and growth in the , 1950-1990, , vol. 12, nr 3. 1990-talets ekonomiska utveckling – vilken roll har åldersfördelningen spelat?, i , J. ), Välfärdens förutsättningar – Arbetsmarknad, demografi och segregation. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. , O. 2000. Sjukvård och vårdutnyttjande, i Szebehely, M. ), Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Vilka förlorade jobbet ?, i , J. ), Välfärdens förutsättningar – Arbetsmarknad, demografi och segregation. Antologi från Kom- mittén Välfärdsbokslut. Om kommunernas sociala barnavård, i Szebehely, M. ), Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. & B. , 2001. Omhändertagande av barn , i Szebehely, M. ), Välfärdstjänster i omvandling. Antologi från Kommittén Välfärds- bokslut. Kommer det att finnas en hjälpan- de hand?, Bilaga 8, av Batljan, I & M. . , 1999/2000c. En åldrande befolkning – konsekvenser för svensk ekonomi, Bilaga 9, av Bucht C., J. . . SOU 2000:7.Stockholm: . & T. , 2000. 40-talisternas uttåg – en ESO- rapport om 2000-talets demografiska utmaningar, Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 2000:13. & L. , 2000. The Hidden Pulse of History. and Economic Change in , 1820 2000. 25, nr 1 2:131- 146. , T.H. 1950. Citizenship and Social Class and other Essays. Mishra, R. Globalization and the . Nermo, M. & L. . Kappsäck och välfärd – sambandet mellan tillgång till resurser och välfärdsproblem 1991-2000, i , J., M. Gähler & O. (red. ), Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde. Antologi från Kom- mittén Välfärdsbokslut. & H. , 1999. Resul- tat från en levnadsnivåundersökning. : Kriminal- vårdsstyrelsen. Begränsade möjligheter eller bristande kontroll? Uppväxtförhållanden och frihetsstraff, i Estrada, F. & J. Flyghed (red. ), Den svenska ungdomsbrottsligheten. Välfärd i obalans, i S. . (red. ), Det nya samhället. : nr 24. & H. , 2000. Befolkningsutvecklingen och den framtida välfärden. De demografiska förändringarnas inverkan på de offentliga utgifterna och deras finansiering. En rapport på uppdrag av TCO från och Riksförsäk- ringsverket. Maintaining Prosperity in an . Högre utbildning och demografisk förändring. 1998.Generations- och könsaspekter på det svenska välfärdssamhällets framväxt, i , I. & E. Wadensjö (red. ), Välfärdens genusansikte. Rapport till utredningen om fördelningen av ekonomisk makt mellan kvinnor och män. , B., C. S. Byqvist, 2001. Det tunga narkotikamissbrukets omfattning i . , delrapport 3. Den socialtjänstbaserade missbrukarvården – förutsättningar, utveckling och behov i Szebehely, M. ), Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Socialförsäkringar och kontanta familjestöd. i , Å. ), Välfärd och försörjning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. & I. . Programs and Retirement in . Plantin, L. Män, familjeliv och föräldraskap. & E. Wadensjö, (red. ), 1998. Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Regeringens proposition 1989/90:110. Om reformerad inkomst- och företagsbeskattning. Regeringens proposition 1994/95:25. Vissa ekonomisk-politiska åt- gärder, m.m. Regeringens proposition 1994/95:150. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringspropo- sition). Regeringens proposition 1995/96:207. En ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten . Regeringens proposition 1996/97:150. ekonomiska vår- proposition. Regeringens proposition 1997/98:113. Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. Regeringens proposition 1998/99:1. Regeringens proposition 1999/2000:129. Maxtaxa och allmän för-