sou · GPB311d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Enligt huvudregeln skall intäkter av passiv verksamhet hos en utländsk juridisk person anses lågbeskattade om de i andra stater än inte beskattas eller beskattas efter regler som medför en lindrigare beskattning än den beskattning som skulle ha skett om av intäkterna utgjort överskott av näringsverksamhet för ett svenskt aktiebolag. Som utländsk skatt på en intäkt av passiv verksamhet skall anses den tillämpliga nominella skattesatsen multiplicerad med intäkten. Enligt presumtionsregeln skall intäkter av passiv verksamhet inte anses lågbeskattade, om den utländska juridiska personen hör hemma i en stat på en vit lista och intäkterna har uppkommit i verksamhet i den staten eller i en annan stat som är upptagen på listan. Intäkterna skall ha beskattats med den inkomstskatt som normalt tillämpas på juridiska personer i den stat eller de stater till vilka intäkterna är hänförliga. Den vita listan består av de stater med vilka har ett skatteavtal med uteslutning av arton stater. När delägaren har begärt att resultatet hos den utländska juridiska personen skall tas upp skall detta beräknas som om personen hade varit ett svenskt aktiebolag med de anpassningar som föranleds av att personen är verksam i en utländsk rättsordning. Vissa bestäm- melser i inkomstskattelagen (1999:1229) skall inte tillämpas. syn skall tas till underskott under högst tre tidigare beräknings- perioder. En förutsättning skall vara att delägaren var delägare vid utgången av den tidigare beräkningsperioden. Som utgångspunkt för resultatberäkningen skall det på grundval av den utländska juridiska personens räkenskaper upprättas en resultaträkning och en balansräkning En delägare i en utländsk juridisk person skall ta upp en särskild intäkt om det inte kan utredas om förutsättningar för cfc- beskattning föreligger och det inte framstår som osannolikt att sådana förutsättningar föreligger. Som intäkt skall tas upp ett belopp som motsvarar statslåneräntan vid utgången av året före taxeringsåret ökad och multiplicerad med (vid direkt ägande) omkostnadsbeloppet för delägarens andelar i personen. Bestämmelserna skall inte gälla om den utländska juridiska personen hör hemma i en stat som tagits upp på den vita listan eller om minst hälften av andelarna i personen är marknadsnoterade. I betänkandet anges att skadlig skattekonkurrens bör motverkas genom cfc-beskattning även av inkomst av aktiv verksamhet under vissa förutsättningar. Det föreslås att vissa resultat av ett arbete som bedrivs inom avseende åtgärder mot skadlig skatte- konkurrens och internationell skatteflykt skall avvaktas innan regler utformas. Det skall regleras vilka ingångsvärden för tillgångar och för- pliktelser som skall gälla när svenska skatteregler inte har varit tillämpliga men till följd av ändrade förhållanden blir det. Det skattemässiga värdet av tillgångar skall i stort sett beräknas med utgångspunkt i den faktiska anskaffningsutgiften. Denna skall justeras så att det skattemässiga värdet schablonmässigt blir det- samma som det med rimliga antaganden skulle ha kunnat vara om tillgången anskaffats i och därefter ingått i en näringsverksamhet som beskattats i . En förpliktelse skall tas upp till det belopp varmed den belastar verksamheten enligt en marknadsmässig bedömning, dock inte till lägre belopp än vad den kan ha tagits upp till i räkenskaper. Om en överföring av en tillgång till från en annan stat har medfört uttagsbeskattning i den andra staten, skall tillgången anses ha anskaffats för det uttagsbeskattade beloppet. Detta skall dock gälla bara om staten ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller är en stat med vilken har ett skatte- avtal. Schablonbeskattningen av verksamhet som utländska skade- försäkringsföretag bedriver från ett fast driftställe i skall upphöra. I stället skall sådan verksamhet beskattas enligt konventionell metod. Bestämmelserna i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. om bokföring och revision, som enligt gällande regler omfattar endast sådan verksamhet hos ett utländskt skadeförsäkringsföretag som bedrivs vid en filial här, skall tillämpas även på verksamhet som bedrivs genom generalagent eller generalrepresentation om verksamheten utgör ett fast driftställe i . Vid övergången till konventionell beskattning skall tillgångar och förpliktelser tas upp till marknadsvärden. Förpliktelser som avser ingångna försäkringsavtal skall dock beräknas enligt de grunder som gäller för beräkning av försäkringstekniska avsätt- ningar. Om lagstiftning på grundval av förslagen sker , bör denna träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som påbörjas då eller . Förslaget avseende nya cfc-regler bör dock tillämpas först på beskattningsår som påbörjas eller . Skälet för detta är att företagen bör få tid på sig för att vid behov anpassa sina internationella strukturer till den nya lagstiftningen. De nya bestämmelserna avseende mottagna utdelningar bör tillämpas på utdelningar som tas upp i räkenskaperna efter ikraft- trädandet. De nya bestämmelserna avseende kapitalvinster och kapitalförluster bör tillämpas på kapitalvinster och kapitalförluster på grund av avyttringar efter ikraftträdandet. lag om ändring inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 6 kap. 10 och 13–16 §§, 24 kap. 13, 14, 16, 20 och 21 §§, 25 kap. 6–27 §§, 39 kap. 10 § samt 49 kap. 22 § skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 6 kap. 12 §, 24 kap. 13 och 15 §§ samt 25 kap. 6, 11–13, 17, 19–26 §§ skall utgå, dels att nuvarande 24 kap. 17–19 och 22 §§ skall betecknas 24 kap. 19–21 och 14 §§ samt nuvarande 25 kap. 28–32 §§ skall betecknas 25 kap. 7–11 §§, dels att rubriken närmast före 5 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att 2 kap. 1 §, 3 kap. 2 §, 4 kap. 3 §, 5 kap. 1 och 3 §§, 6 kap. 2, 8, 9 och 12 §§, 9 kap. 5 §, 14 kap. 11 och 19 §§, 17 kap. 1 §, 18 kap. 1 §, 19 kap. 1 §, 20 kap. 1 §, 23 kap. 3, 4 och 7 §§, 24 kap. 1, 12 och 15 §§, 25 kap. 1 §, 30 kap. 1 §, 31 kap. 25 a §, 35 kap. 2 a och 3 §§, 36 kap. 2 a och 3 §§, 37 kap. 9 och 31 §§, 38 kap. 3 §, 39 kap. 6 och 23 §§, 40 kap. 3, 5–7 och 11 §§, 42 kap. 16, 16 a, 20 a och 22 §§, 43 kap. 2 §, 44 kap. 27 §, 45 kap. 31 §, 46 kap. 16 §, 48 kap. 7 och 25–27 §§, 49 kap. 5, 9 och 23 §§, 50 kap. 10 och 11 §§ skall ha följande lydelse, dels att de bestämmelser som skall betecknas 24 kap. 14 och 19– 21 §§ samt 25 kap. 7–11 §§ skall ha följande lydelse, dels att hänvisningen i bilaga 24.1 till 24 kap. 22 § andra stycket 1 skall avse 24 kap. 14 § andra stycket 1 och hänvisningen i bilaga 24.2 till 24 kap. 22 § andra stycket 3 skall avse 24 kap. 14 § andra stycket 3, dels att rubrikerna närmast före 25 kap. 28 och 30–32 §§ skall sättas närmast före 25 kap. 7 respektive 9–11 §§, dels att det närmast före 24 kap. 16 och 19–21 §§, 25 kap. 6 § samt 49 kap. 13 a § skall införas nya rubriker av följande lydelse, dels att det i lagen skall införas åtta nya paragrafer, 24 kap. 13 och 16–18 §§, 25 kap. 2 a och 6 §§, 49 kap. 13 a och 19 a §§ samt tre nya kapitel, 6 a kap., 25 a kap. och 40 a kap. av följande lydelse, dels att övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande I detta kapitel finns definitioner av vissa begrepp samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används i denna lag. Det finns definitioner och förklaringar också i andra kapitel. Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och uttryck samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används finns i nedan angivna paragrafer: aktiebolag i 4 § aktiebolag i 4 § andelsbyte i 49 kap. 2 § andelsbyte i 49 kap. 2 § aktiv näringsverksamhet i 23 § aktiv näringsverksamhet i 23 § andelshus i 16 § andelshus i 16 § barn i 21 § barn i 21 § person i 3 kap. 17 § person i 3 kap. 17 § person i 6 kap. 7 § person i 6 kap. 7 § beskattningsår i 1 kap. 13–15 §§ beskattningsår i 1 kap. 13–15 §§ och 37 kap. 19 § och 37 kap. 19 § 19–21 §§ 19–21 §§ delägarrätt i 48 kap. 2 § delägarrätt i 48 kap. 2 § dödsbo i 4 kap., se också 3 § dödsbo i 4 kap., se också 3 § egenavgifter i 26 § egenavgifter i 26 § 1 Senaste lydelse 2000:494. gruppering (EEIG) i 5 kap. 2 § fast driftställe i 29 § fastighet i 6 § fastighetsägare i 7 § fission i 37 kap. 5 § fordringsrätt i 48 kap. 3 och 4 §§ fusion i 37 kap. 3 § fysisk person i 4 kap. 1 och 2 §§ fåmansföretag i 56 kap. 2, 3 och 5 §§ fåmanshandelsbolag i 56 kap. 4 och 5 §§ företagsledare i 56 kap. 6 § försäkringsaktiebolag i 4 § förvaltningsföretag i 24 kap. 14 § förvärvsinkomst i 1 kap. 5 § handelsbolag i 5 kap., se också 3 § hyreshusenhet i 15 § industrienhet i 15 § inventarier i 18 kap. 1 § investmentföretag i 39 kap. 15 § juridisk person i 3 § kapitalförsäkring i 58 kap. 2 § kapitaltillgång i 25 kap. 3 § kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget kapital i 41 kap. 2 § kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet i 25 kap. 3– 5 §§ koncern (svensk) i 5 § koncernintern andelsavyttring i 25 kap. 6 § kooperativ förening i 39 kap. 21 § kvalificerad andel i 57 kap. 4– 6 §§ kvalificerad fission i 37 kap. 6 §, gruppering (EEIG) i 5 kap. 2 § fast driftställe i 29 § fastighet i 6 § fastighetsägare i 7 § fission i 37 kap. 5 § fordringsrätt i 48 kap. 3 och 4 §§ fusion i 37 kap. 3 § fysisk person i 4 kap. 1 och 2 §§ fåmansföretag i 56 kap. 2, 3 och 5 §§ fåmanshandelsbolag i 56 kap. 4 och 5 §§ företagsledare i 56 kap. 6 § försäkringsaktiebolag i 4 § förvärvsinkomst i 1 kap. 5 § handelsbolag i 5 kap., se också 3 § hyreshusenhet i 15 § industrienhet i 15 § inventarier i 18 kap. 1 § investmentföretag i 39 kap. 15 § juridisk person i 3 § kapitalförsäkring i 58 kap. 2 § kapitaltillgång i 25 kap. 3 § kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget kapital i 41 kap. 2 § kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet i 25 kap. 3– 5 §§ koncern (svensk) i 5 § kooperativ förening i 39 kap. 21 § kvalificerad andel i 57 kap. 4– 6 §§ kvalificerad fission i 37 kap. 6 §, kvalificerad fusion i 37 kap. 4 § kvalificerad fusion i 37 kap. 4 § lagertillgång i 17 kap. 3 § lagertillgång i 17 kap. 3 § lantbruksenhet i 15 § lantbruksenhet i 15 § makar i 20 § makar i 20 § markanläggning i 20 kap. 2 § markanläggning i 20 kap. 2 § markinventarier i 20 kap. 15 och markinventarier i 20 kap. 15 och marknadsvärdet i 61 kap. 2 § marknadsvärdet i 61 kap. 2 § eller fordringsrätt i 48 kap. 5 § eller fordringsrätt i 48 kap. 5 § 39 kap. 21 a § 39 kap. 21 a § näringsandel i 24 kap. 13 § näringsbidrag i 29 kap. 2 och näringsbidrag i 29 kap. 2 och näringsbostadsrätt i 19 § näringsbostadsrätt i 19 § näringsfastighet i 14 § näringsfastighet i 14 § närstående i 22 § närstående i 22 § person i 3 kap. 3–5 §§ person i 3 kap. 3–5 §§ person i 6 kap. 3 § person i 6 kap. 3 § option i 44 kap. 12 § option i 44 kap. 12 § passiv näringsverksamhet i 23 § passiv näringsverksamhet i 23 § pension i 10 kap. 5 § pension i 10 kap. 5 § pensionsförsäkring i 58 kap. 2 § pensionsförsäkring i 58 kap. 2 § prisbasbelopp i 27 § prisbasbelopp i 27 § privatbostad i 8–12 §§ privatbostad i 8–12 §§ privatbostadsfastighet i 13 § privatbostadsfastighet i 13 § privatbostadsföretag i 17 § privatbostadsföretag i 17 § privatbostadsrätt i 18 § privatbostadsrätt i 18 § rörelse i 24 § rörelse i 24 § sambor i 20 § sambor i 20 § tecknad i samband med tjänst i tecknad i samband med tjänst i 10 kap. 7 § sjöinkomst i 64 kap. 3 och 4 §§ skadeförsäkringsföretag i 39 kap. 2 § skattemässigt värde i 31–33 §§ småhus i 15 § småhusenhet i 15 § statslåneräntan i 28 § svensk koncern i 5 § taxeringsenhet i 15 § taxeringsvärde i 15 § taxeringsår i 1 kap. 12 § termin i 44 kap. 11 § utländsk fordringsrätt i 48 kap. 4 § utländsk juridisk person i 6 kap. 8 § utländskt bolag i 6 kap. 9 och 10 §§ uttagsbeskattning i 22 kap. 7 § verksamhetsavyttring i 38 kap. 2 § verksamhetsgren i 25 § vinstandelslån i 24 kap. 5 § återföring av avdrag i 34 §. 10 kap. 7 § sjöinkomst i 64 kap. 3 och 4 §§ 39 kap. 2 § skattemässigt värde i 31–33 §§ småhus i 15 § småhusenhet i 15 § statslåneräntan i 28 § svensk koncern i 5 § taxeringsenhet i 15 § taxeringsvärde i 15 § taxeringsår i 1 kap. 12 § termin i 44 kap. 11 § utländsk fordringsrätt i 48 kap. 4 § utländsk juridisk person i 6 kap. 8 § uttagsbeskattning i 22 kap. 7 § verksamhetsavyttring i 38 kap. 2 § verksamhetsgren i 25 § vinstandelslån i 24 kap. 5 § återföring av avdrag i 34 §. 2 § Bestämmelser om skattskyldighet finns för – delägare i svenska handels- – delägare i svenska handels- bolag i 5 kap., utländska juridiska personer i –delägare i vissa samfälligheter i 6 kap. 6 § andra stycket, och – delägare i andra utländska – delägare i vissa utländska juridiska personer än utländska juridiska personer i 6 a kap. bolag i 6 kap. 13–16 §§. För ett dödsbo efter en person som vid sin död var begränsat skattskyldig tillämpas för senare beskattningsår än dödsåret de bestämmelser som gäller för utländska bolag. För ett dödsbo efter en person som vid sin död var begränsat skattskyldig tillämpas för senare beskattningsår än dödsåret de bestämmelser som gäller för utländska juridiska personer. Svenska handelsbolag och del- ägarbeskattade utländska juri- diska personer Svenska handelsbolag är inte själva skattskyldiga för sina in- komster. Inkomsterna skall i stället beskattas hos delägarna. Obegränsat skattskyldiga del- ägare i en utländsk juridisk person som beskattas för per- sonens inkomster i den stat där denna hör hemma är skatt- skyldiga för dessa inkomster. Av 6 kap. 1 § framgår att personen är begränsat skattskyldig. Varje delägare skall beskattas Varje delägare i ett svenskt för så stort belopp som mot- handelsbolag eller en utländsk svarar hans andel av handels- juridisk person för vars inkomster bolagets inkomst, oavsett om delägaren skall beskattas enligt beloppet tas ut ur bolaget eller 1 § andra stycket skall beskattas för så stort belopp som mot- svarar hans andel av handels- bolagets eller personens inkomst, oavsett om beloppet tas ut eller ej. När det gäller delägarnas skattskyldighet tillämpas –3 kap. för fysiska personer, –4 kap. för dödsbon, och –6 kap. för juridiska personer. Bestämmelser om skattskyldighet finns för – delägare i svenska handels- – delägare i svenska handels- bolag i 5 kap., bolag och delägarbeskattade ut- ländska juridiska personer i –delägare i vissa samfälligheter i 6 § andra stycket, och – delägare i andra utländska – delägare i vissa utländska juridiska personer än utländska juridiska personer i 6 a kap. bolag i 13–16 §§. Med utländsk juridisk person avses en utländsk association om, enligt lagstiftningen i den stat där associationen hör hemma, 1.den kan förvärva rättigheter och åta sig skyldigheter, 2.den kan föra talan inför domstolar och andra myndigheter, 3.de enskilda delägarna inte fritt kan förfoga över associationens förmögenhetsmassa. Utländska juridiska personer delas in i utländska bolag och andra utländska juridiska per- soner än utländska bolag. (nuvarande 9 § andra stycket) ska bolag skall tillämpas också ska juridiska personer skall till- på utländska stater och utländ- lämpas också på utländska stater och utländska menigheter. Med utländskt bolag avses en utländsk juridisk person som beskattas i den stat där den hör hemma, om beskattningen är lik- artad med den som gäller för svenska aktiebolag. Bestämmelserna om utländska bolag skall tillämpas också på utländska stater och utländska menigheter. I 4 kap. 3 § finns bestäm- I 4 kap. 3 § finns det bestäm- melser om att de bestämmelser melser om att de bestämmelser som gäller för utländska bolag som gäller för utländska juridi- skall tillämpas på vissa dödsbon. ska personer skall tillämpas på En utländsk juridisk person är inte skattskyldiga för den del skall från sina inkomster enligt av inkomsterna enligt 11 § som 11 § dra av sådan del av in- delägarna i den juridiska per- komsterna som delägarna be- sonen är skattskyldiga för enligt skattas för enligt 5 kap. 1 § andra Delägare i vissa utländska juri- diska personer I detta kapitel finns det be- stämmelser om beskattning av delägare i utländska juridiska personer med lågbeskattade in- täkter av passiv verksamhet. 2 Senaste lydelse 2000:1341. Definitioner och inledande be- stämmelser Delägare i en utländsk juridisk person Bestämmelserna i 3–17 §§ gäller vid tillämpning av detta kapitel. En fysisk eller juridisk person, A, skall anses som delägare i en utländsk juridisk person, B, om vid utgången av året före tax- eringsåret 1.A var skattskyldig, och 2.andelar med tillsammans av B:s kapital direkt eller indirekt genom icke skattskyldiga andra utländska juridiska personer innehades av A och skattskyldiga personer i intressegemenskap med A. Innehav av andelar i en utländsk juridisk person genom ett eller flera svenska handels- bolag likställs med direkt inne- hav. Två personer skall anses vara i intressegemenskap med varandra om 1.personerna är moderföretag och dotterföretag eller står under i huvudsak gemensam ledning, 2.den ena personen är en fysisk person och den andra en juridisk person och personerna skulle ha varit i intressegemen- skap med varandra enligt 1 om båda hade varit juridiska per- soner, eller 3. personerna är närstående fysiska personer. Vid tillämpning av första stycket 1 skall närstående fysiska personer anses utöva ett gemen- samt inflytande. Om en fysisk person är i intressegemenskap med en juridisk person enligt första stycket 2, skall även närstående till den fysiska personen anses vara i intressegemenskap med den juridiska personen. Vid ett indirekt innehav av andelar i en utländsk juridisk person genom icke skattskyldiga andra utländska juridiska per- soner skall innehavarens andel av kapitalet i personen anses utgöras av produkten av kapitalandel- arna i varje led av ägarkedjan. En förutsättning för att en begränsat skattskyldig person skall anses som delägare är att de andelar som innehas av personen är knutna till ett fast driftställe i . Samma förutsättningar gäller vid fråga om hänsyn skall tas till andelsinnehav hos personer i intressegemenskap med varandra om någon eller några av dem är begränsat skatt- skyldiga. Intäkter av passiv verksamhet Med intäkter av passiv verk- samhet avses 1.mottagen utdelning, om denna skulle ha varit skattepliktig om den erhållits av ett svenskt aktiebolag som inte är ett invest- mentföretag, 2.mottagen ränta på andra fordringar än fordringar för varor och tjänster som den utländska juridiska personen sålt till köpare som inte är i intressegemenskap med personen, 3.ersättning på grund av upp- låtelse av nyttjanderätt till mate- riella eller immateriella till- gångar, 4.ersättning på grund av över- låtelse av nyttjanderätt till mate- riella eller immateriella till- gångar, 5.en positiv skillnad mellan kapitalvinster och kapitalförluster på värdepapper, om dessa skulle ha varit skattepliktiga respektive avdragsgilla om de gjorts av ett svenskt aktiebolag som inte är ett investmentföretag, och 6.ersättning på grund av över- låtelse av andra värdepapper än sådana som avser fordringar som avses vid 2, om ersättningen skulle ha utgjort intäkt av nä- ringsverksamhet om den erhållits av ett svenskt aktiebolag som inte är ett investmentföretag. Om källskatt har utgått på sådana intäkter som anges i 7 §, avses med bestämmelserna i dessa punkter det mottagna nettobe- loppet. Lågbeskattade intäkter av passiv verksamhet Intäkter av passiv verksamhet hos en utländsk juridisk person skall anses lågbeskattade om de i andra stater än inte beskattas eller beskattas lindrigare än den beskattning som skulle ha skett om av intäkt- erna utgjort överskott av närings- verksamhet för ett svenskt aktie- bolag. Vid tillämpning av 9 § skall som utländsk skatt på en intäkt av passiv verksamhet anses den tillämpliga nominella skattesatsen för skatt på inkomst multiplicerad med ett belopp som motsvarar intäkten. Om endast en del av intäkten har tagits upp vid beräkning av underlag för utländsk skatt, skall den nominella skattesatsen multi- pliceras med den delen. Om vid beräkning av underlag för utländsk skatt ett avdrag, som är avsevärt förmånligare än vad som skulle ha medgetts enligt svenska regler, har fått göras på grund av en investering som har gett upphov till intäkten, skall intäkten anses inte ha beskattats med utländsk skatt. Detsamma gäller om den utländska juridiska personen har erhållit någon annan förmån från en stat, kommun eller liknande på grund av en sådan investering. Om i den stat där verk- samheten bedrivs flera skattesatser är tillämpliga på intäkten, skall den lägsta av dessa användas. Oberoende av bestämmelserna i 9 och 10 §§ skall intäkter av passiv verksamhet hos en ut- ländsk juridisk person inte anses lågbeskattade om iden utländska juridiska perso- nen, B, direkt eller indirekt inne- has genom en annan direkt eller indirekt innehavd utländsk juri- disk person, A, som hör hemma i en stat som anges i 13 §, och 2.A i den stat där A hör hem- ma beskattats för inkomst hos B för beräkningsperioden. Oberoende av bestämmelserna i 9 och10 §§ skall intäkter av passiv verksamhet hos en ut- ländsk juridisk person inte anses lågbeskattade om 1.den utländska juridiska per- sonen hör hemma i en stat som anges i 13 §, 2.intäkterna har uppkommit i en verksamhet som bedrivs – i den stat där personen hör hemma, – i annat fall än som avses i 15 § vid ett fast driftställe i en annan stat än eller den stat där personen hör hemma, eller – vid ett fast driftställe i , och 3. intäkterna har beskattats med en inkomstskatt som normalt tillämpas på juridiska personer i den stat eller de stater till vilka intäkterna är hänförliga. Vid tillämpning av bestäm- melsen i första stycket skall det bortses från obetydliga intäkter som är hänförliga till andra stater än och sådana stater som anges i 13 § samt intäkter av skattemässigt gynnad verksamhet. De stater som avses i 12 § första stycket är följande: –, , , , , Slovakiska republiken, , Förenade Stor- och , , Tjeckiska republiken, , , , , och . Överskjutande lågbeskattade in- täkter av passiv verksamhet Med överskjutande lågbe- skattade intäkter av passiv verk- samhet (ö-intäkter) avses lågbe- skattade intäkter av passiv verk- samhet till den del de överstiger 10 pro- cent såväl av den utländska juridiska personens totala intäkter som av de genomsnittliga totala intäkterna under denna och den föregående perioden. En förutsättning för att hänsyn skall få tas till intäkterna under den föregående beräkningsperio- den är att delägaren var delägare även då. Detta skall bedömas med hänsyn till förhållandena vid utgången av perioden. Fast driftställe i utlandet Om en utländsk juridisk person har ett fast driftställe i en annan stat än eller den stat där personen hör hemma och driftställets resultat inte beskattas i den senare staten, skall driftstället anses som en juridisk person och dess inkomster anses hänförliga till denna person. Med beräkningsperiod för en utländsk juridisk person avses period för vilken inkomstbeskatt- ning sker enligt lagstiftningen i den stat där personen hör hemma. Saknas sådan period avses räken- skapsår enligt lagstiftningen i den staten. När det anges att en intäkt skall tas upp hos en delägare i en utländsk juridisk person, skall detta ske vid den taxering då den utländska juridiska personen skulle ha taxerats för beräknings- perioden om personen hade varit skattskyldig enligt denna lag och perioden varit beskattningsår. En delägare i en utländsk juri- disk person med ö-intäkter skall som intäkt av näringsverksamhet ta upp av den andel av dessa som svarar mot delägarens andel av kapitalet i personen vid utgången av året före taxeringsåret. Beloppet skall räknas om till kronor enligt beräkningsperiod- ens genomsnittliga växelkurs eller, om detta inte är möjligt eller lämpligt, på lämpligt sätt.