sou · GPB3102d3 · 2002-01-01 00:00:00 — En rapport från Miljövårdsberedningens dialog Framtida handel. Miljövårdsberedningen, (2000) Tänk nytt, tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden. En rapport från Miljövårdsbered- ningens dialog Bygga/Bo. Mont, O., (2000) . AFR- report 288. Mont, O. and ., (2000) Funktionsförsäljning – Seminar 8th of , 2000 in . Rosen- bads Konferenscenter. AFR-report 299, AFN, Naturvårds- verket. , K., (1999) Bygg för alla. En studiematerial om tillgänglig- het och användbarhet i byggd miljö. (1986) Energi ur avfall. Sammandrag av en utred- ning. (1994) Viktiga materialflöden. Förutsättningar för aktionsplaner, rapport 4384. (1995) Materialflöden i samhället. Redovisning till regeringen del 2, rapport 4504. (1997) Har producenterna nått målen?, rapport 4748. (1998) Producentansvar för förpackningar – för miljöns skull?, rapport 4938. (1998) Seminar Extended Producer Responsibility as a - what is the knowledge in the Scientific Community? Proceedings of an International Seminar 8-9 1998 in , . (1998), STGs projekt svensk avfallsterminologi (1999) Lathund för konsekvensutredningar, (1999) Producenters ansvar för varors miljöpå- verkan – underlag till en miljöanpassad produktpolitik, rap- port 5043. (1999) Miljööverenskommelser – en möjlighet i miljöarbetet?, rapport 5064. (2000) Har producenterna nått målen? Uppfölj- ning av producentansvaret , rapport 5078. (2001) Insamling av hushållsavfall. En kartläggning och analys av system för hantering av hushållsavfall och förpackningar 2000, rapport 5145. (2001) Har producenterna nått målen? Uppfölj- ning av producentansvaret , rapport 5156. Nise, G., , K. och Klenell Hatschek E-K., (1997) Arbetsmiljön i kretsloppssamhället. Rapport från Yrkesmedicinska enheten. Nordesjö, P. och , J-O., (1990) Konsekvenser av kom- munal glasåtervinning. En studie av några svenska fall 1988. Tekniska Högskolan, ; Miljövårdcentrum. , (1995) Hållbara konsumtions- och produk- tionsmönster. Tema Nord 1995:587. , T., Vikicevic, S., Retzner, L. och , T. Plockanalyser av hushållens säck- och kärlavfall. En studie i sex svenska kommuner. Plas, G., Erdmenger, C., (2000) How local authorities spend their budgets responsibly. purchasing Good Practice Guide. An ICLEI Policy & Practice Publication. ICLEI, The Internatio- nal Plastbranschens informationsråd, , (1996) Plaståtervinning – till material eller bränsle. , A., Pilz, H., Stark, W. and Hutterer, H., (GUA); Anders- son, K., , P. och , E, (CIT Ekologik), (2001) Final Report. Cost-Benefit Analysis of Recycling and of Plastic Packaging in . ; GUA, Gesellschaft für umfassende och . Radetzki, M. (1999) The Political Economy of Recycling: The Case of , Tekniska Högskola, . Regeringens proposition 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö Ritchey, T., , och , M. (2001) Omvärldsanalys. Underlag till utredningen för översyn av producentansvaret (M 2000.01). revisorers Förslag till 1999/2000:RR4. Förslag angående producentansvarets betydelse i avfallshanteringen. Rutegård, G., (1999) Konsekvensanalys i livscykelperspektiv av att använda insamlade tidningar och tidskrifter till materialåtervin- ning alternativt energiutvinning. , M. och Soutukorva, Å., (2001) Producentansvaret, handeln och drivkrafter för teknisk utveckling. , Miljöcertifierade svenska företag 1998. ISO 14001 EMAS. SIS Miljömärkning, (1995) Miljö Märkt. Magasin nr 13. Utredningar, (1991) Miljön och förpackningarna. Slutbetänkande av förpackningsutredningen. Utredningar, (1991) Miljön och förpackningarna. Livscykelanalyser för förpackningsmaterial – beräkning av miljö- belastning. Utredningar, (1996) Konsumenterna och miljön. SOU 1996:108, Betänkande av utredningen om konsumenterna och miljön. Utredningar, (2000) Från byggsekt till byggsektor. Byggkostnadsdelegationens betänkande SOU 2000:44. Utredningar, (2001) Tänk nytt, tänk hållbart! – dialog och samverkan för hållbar utveckling. , , (1998) Indikatorer för hållbar ut- veckling – en pilotstudie. , , (1999) Minskade koldioxidutsläpp ge- nom förändrad materialanvändning – en förstudie. Rap- port 1999:1. Statskontoret, Bilskrotning – förslag till ändrade regler. Rap- port 1984:14. Stegrin, G. och (1998) Miljöanalys förbränning-återvinning Arbetsmaterial, Rapport för , ÅF-IPK, . , och , I. (1994) Risker i kretsloppssamhället. Exempel på systemkollisioner i avfallshanteringen. FOA Rap- port A 40075-4.5. , STOSEB (2001) Skriften 1/01 nytt från STOSEB. (2000) Kapacitet att ta hand om brännbart avfall och organiskt avfall. , J-O., Baky, A., , A., , M., , , , B., , J., Thyselius, L., (1999) Systemanalys av energiutnyttjande från avfall – utvärdering av energi, miljö och ekonomi. IVL rapport för forskningsprogram Energi från Av- fall. Projektnr: P10544-1. , R., (2001) Miljödata för sex olika material. Material från virgin råvara och återvunnen råvara. CIT Ekologik, Industriteknik, . , , , H., , och , T. Packaging and the Environment. Life-cycle analyses of selected packaging materials. Quantification of environmental loadings, CIT, Industriteknik, . , K., (1996) , filter och gamla lysrör – kretslopps- tänkande inom fastighetsförvaltningen. , L., (1997) Nyckeltal för bedömning av branschers totala miljöpåverkan – metod och tillämpning. ÅF-IPK (1998) Telefonintervjuer för kartläggning av bränslealterna- tiv vid kartongförbränning i fjärrvärmeanläggningar, på uppdrag av Svensk Kartongåtervinning – SKÅ, ÅF-IPK, . Översyn av producentansvaret samt förslag till garantier för producentansvarets full- Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att göra en bred översyn av pro- ducentansvaret samt utreda hur garantier för producentansvarets fullföljande och funktion skulle kunna utformas. genomföra en bred översyn av såväl de miljörelaterade som de samhällsekonomiska effekterna av det införda producentansva- ret inom produktområdena förpackningar, returpapper, däck och bilar, med fokus på förpackningsområdet, undersöka konsumenternas möjlighet till och faktiska delta- gande i systemet, följa upp de frivilliga åtagandena för kontorspapper samt bygg- och rivningsavfall samt bedöma effekterna av dessa åtaganden, mot bakgrund av den breda översynen av producentansvaret undersöka om ytterligare varugrupper skulle kunna omfattas av producentansvar samt lämna förslag till varugrupper, utvärdera retur- och pantsystemen för aluminiumburkar, PET- flaskor samt returförpackningar av glas för öl och läsk. Utredaren skall lämna förslag till hur systemen för uttjänta pro- dukter bör utformas. Förslagen skall grundas både på slutsatserna från ovan presenterade deluppdrag och på en bedöm- ning av alternativa lösningar för att uppnå samma mål. Utredaren skall även utreda och lämna förslag till hur åtgärder och initiativ för att garantera producentansvarets fullföljande och funktion skulle kunna utformas. Utredaren skall därvid: belysa problemet med och risken för avsaknad av ansvarstagare då producenter upphör med sin verksamhet, generellt analysera förutsättningar, möjligheter och hinder för ansvarig producents framtida omhändertagande av långlivade produkter som producentansvar gäller för samt uppskatta kost- nader för omhändertagandet, belysa för- och nackdelar med olika former av ekonomiska ga- rantier för framtida omhändertagande, föreslå åtgärder och initiativ för att garantera fullföljande av producentansvar. formulerades principer och mål om avfall och av- fallshantering (prop. 1975:32, bet. 1975:JoU10, rskr. Det främsta målet var att uppnå en förbättrad avfallshantering och en ökad återvinning. Ansvaret för att det avfall som uppkommer i produktionen kan tas om hand på ett från miljö- och resurssyn- punkt riktigt sätt ansågs redan då åvila producenten. beslutade om lagen (1982:349) om återvin- ning av dryckesförpackningar av aluminium. Detta var ett led i att uppnå en miljöriktig hantering av uttjänta dryckesförpackningar (prop. 1981/82:131). Lagstiftningen föregicks av förhandlingar mellan dåvarande jordbruksministern och näringslivets parter. Näringslivsparterna förband sig att bygga upp ett pantsystem för aluminiumburkarna med beaktande av konsument- och arbets- miljöaspekter för att främja utvecklingen av förpackningssystem som är resurs- och energisnåla och som medför minsta möjliga olägenheter från nedskräpnings- och andra miljösynpunkter. utvidgades det lagreglerade pant- och retursystemet för dryckesförpackningar att omfatta även PET-flaskor i samband med att beslutade om lagen (1991:336) om vissa dryckes- förpackningar. drevs dessutom på frivillig väg pant- och retursystem för glasflaskor för läsk och öl respektive vin och sprit av branschens parter. I samband med att propositionen 1992/93:180 om riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling beslutades, bemyndiga- des regeringen av att införa producentansvar för olika produkter (prop. 1992/93:180, bet. 1993/94:JoU14, rskr. 1993/94:344). Målet var att öka återvinningen och återanvänd- ningen av samhällets resurser och att därigenom förebygga upp- komsten av avfall. Ansvaret för att utveckla miljöanpassade varor skulle åläggas producenterna eftersom det i första hand är de som har den reella möjligheten att känna till sammansättningen av olika produkter och bedöma deras miljöeffekter i avfallsledet. Producen- terna fick ansvaret för insamling och hantering av de uttjänta pro- dukterna i syfte att skapa ett incitament att minska avfalls- mängderna, rena produktionen och miljöanpassa produktutveck- lingen. I propositionen lades också fast att producentansvar succes- sivt bör införas för nya produktgrupper och varuområden. finns ett författningsreglerat producentansvar för förpackningar (SFS 1997:185), returpapper (SFS 1994:1205) och däck (SFS 1994:1236). infördes också ett producentansvar för bilar (SFS 1997:788). Regeringen har dessutom beslutat om ett producentansvar för elektriska och elek- troniska produkter som avses träda i kraft . Regeringen har övervägt att införa författningsreglerade produ- centansvar även för andra varugrupper. Ett resultat av dessa över- väganden har varit att berörda branscher har åtagit sig att uppnå motsvarande mål och syften på frivillig väg. Frivilliga åtaganden om insamling och omhändertagande av uttjänta varor finns från branschorganisationerna för kontorspapper samt bygg- och rivningsavfall. Producentansvaret syftar till att få till stånd en mer miljöanpas- sad produktutveckling genom att producenterna skall ta ansvar för de produkter som de sätter ut på marknaden. Syftet är dessutom att se till att de förpackningar, det returpapper och de däck som produceras tas om hand genom återanvändning, återvinning, material- eller energiutnyttjande eller på annat miljömässigt godtagbart sätt. Producentansvaret innebär att det ansvar som tidigare låg hos kommunerna flyttades till producenterna, som fått ett fysiskt och ekonomiskt ansvar. Utformningen av förordningarna om producentansvar varierar dock för de olika varugrupperna. har på regeringens uppdrag tidigare följt upp producentansvaret för förpackningar, returpapper, däck och bilar. har dessutom i uppdrag att till regeringen redovisa de nivåer av återanvändning och återvinning som producenterna hade nått upp till vad gäller förpackningar, däck, returpapper och bilar. Verket skall vid behov lämna förslag till nödvändiga förändringar i regelverket. revisorer har granskat producentansvarets betydelse i avfallshanteringen. Revisorerna föreslår i sin skrivelse (1999/2000:RR4) att regeringen tar initiativ till en samhällsekono- misk analys av producentansvaret för förpackningar. Revisorerna anser dessutom att regeringen bör överväga att lagreglera samråds- förfarandet mellan producenterna och kommunerna samt att regeringen bör överväga möjligheten att bryta ner de nationella återvinningsmålen till regional eller lokal nivå. Revisorernas skrivelse behandlas i Miljö- och jordbruksutskottets betänkande (bet. 1999/2000:MJU7, rskr. 1999/2000:156) Producentansvarets betydelse i avfallshanteringen. Flera andra kartläggningar och undersökningar av producent- ansvaret för förpackningar har gjorts, bland annat av Långtids- utredningen (Bilaga 4 till LU 99) och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (Ds 1999:66). Miljöministern anförde i ett interpellationssvar om det ekologiska samhället (interpellation 1999/2000:78) att vi nu närmar oss en tidpunkt då det är dags för en förutsättningslös översyn av hur producentansvaret har fungerat. Regeringen bedömer det nu vara angeläget att göra en bred över- syn av producentansvaret. Detta mot bakgrund av att förord- ningarna om producentansvar för förpackningar, returpapper och däck har varit i kraft vilket gör det motiverat att ut- värdera hur genomförandet har gått. Översynen är också motiverad mot bakgrund av att nya initiativ tas inom produkt- och avfallsområdet för att minska miljöpåverkan. Kretsloppsdelegationen har i sin rapport 1997:19 Producentansvar för varor – förslag och idé – framfört att producenters ansvar för kretsloppsanpassning av varor bör gälla generellt. enligt Kretsloppsdelegationen ingå att producenterna har kunskap om varors effekter på hälsa och miljö under varans livscykel och att konsumenterna ges information om detta. Delegationen framhöll att det kan innebära en risk för samhället att lägga över ansvaret på producenter för varor som sedan blir avfall, eftersom om producenten upphör med sin verksamhet, så finns det ingen att utkräva ansvar av. Problemet har inte varit av betydelse då särskilt förpackningar och returpapper, men även däck, är varor med relativt kort livslängd. Problemet med avsaknad av ansvarstagare kan dock komma att få större betydelse då producentansvaret omfattar mer långlivade varor såsom bilar och elektriska och elektroniska produkter. På ett antal områden finns dock redan ett ekonomiskt ansvars- tagande för framtida omhändertagande av avfallet etablerat. Det gäller t.ex. uttjänta batterier för vilka avgift erlägges till batteri- fonden enligt förordningen (1997:645) om batterier samt bilar för vilka avgift erlägges till bilskrotningsfonden enligt bilskrotnings- förordningen (1975:348). För att begränsa risken för att samhället i form av stat eller kommun måste ta på sig det ansvar som ålagts producenten, i de fall producenten upphört med sin verksamhet eller inte anser sig klara eventuella höga framtida kostnader, ansåg Kretslopps- delegationen det rimligt att avkräva producenten en ekonomisk garanti för att ansvaret fullföljs. Delegationen presenterade en idé om hur detta skulle kunna lösas. Det skulle kunna ske genom krav på att varje vara som säljs skall följas av en ekonomisk garanti, i form av en försäkring, och att försäkringen administreras av privata försäkringsgivare. Försäkringen skulle vara tecknad när varan överlåts med äganderätt till en konsument. För att garantera kvaliteten i systemet föreslog Kretsloppsdelegationen också att kommunerna får ansvaret för att informera om hur hushåll och andra kan bli av med uttjänta varor. Alla återlämningssystem skall dessutom vara registrerade och informationen bekostas av registre- ringsavgifter. Ett antal försäkringsbolag har redan visat intresse för Krets- loppsdelegationens idé om en återvinningsförsäkring och har tagit egna initiativ och utvecklat system för att garantera omhändertag- ande av varor. Kretsloppsdelegationens rapport har remissbehandlats. Delega- tionens förslag och idéer behöver dock utredas ytterligare innan regeringen kan ta ställning till dem. I propositionen Svenska Miljömål – Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/1998:145) bedömde regeringen att en miljö- orienterad produktpolitik bör arbetas fram inom EU för att bland annat klargöra vilka miljökrav som skall gälla för produkter som släpps ut på marknaden. Produktpolitiken kan beskrivas som ett ramverk för olika incitament som syftar till att förebygga och minska produkters miljöpåverkan under hela livscykeln. Såväl lagstiftning, ekonomiska och mjuka styrmedel, som producenternas egna initiativ ryms inom denna ram. Regeringen uppdrog åt att redovisa förutsätt- ningarna för och konsekvenserna av att införa en generell princip om producenters ansvar för en produkts miljöpåverkan under hela livscykeln. redovisade uppdraget till regeringen . Regeringen har för avsikt att behandla rapporten i en skrivelse till om en miljöorienterad produktpolitik . En särskild utredare tillkallas för att göra en bred översyn av pro- ducentansvaret, samt utreda hur garantier för producentansvarets fullföljande och funktion skulle kunna utformas. Utredaren skall analysera såväl de miljörelaterade som de samhälls- ekonomiska effekterna av de införda förordningarna om produ- centansvar inom produktområdena förpackningar, returpapper, däck och bilar, med fokus på förpackningsområdet. I en sådan ana- lys skall ingå att kartlägga och bedöma insamlings-, återvinnings- och hanteringssystemens effektivitet avseende bland annat till- gänglighet och funktion, kostnader och miljönytta. Utredaren skall även undersöka konsumenternas möjlighet till och faktiska del- tagande i systemet, samt undersöka om hushållen har haft den in- formation som de behöver för att kunna delta i systemet. I sam- band med detta bör även kostnadsutvecklingen för konsumenter, producenter, kommuner, myndigheter och övriga analyseras. Införandet av producentansvaret innebar en förändring av ansvarsfördelningen för hushållsavfallet mellan kommunerna och producenterna. Utredaren skall redogöra för den nu aktuella ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna på avfallsområdet samt bedöma de effekter förändringen av ansvarsförhållandena medförde. I detta sammanhang skall materialbolagens rättsliga ställning behandlas. Utredaren skall vidare undersöka effektiviteten hos producent- ansvaret som styrmedel för att miljöanpassa produktutvecklingen samt för att minska avfallsmängderna och öka återanvändning och återvinning. I uppdraget ingår även att överväga behovet av ytter- ligare åtgärder för att öka producenternas incitament att miljö- anpassa produktionen. Utredaren skall också följa upp de frivilliga åtagandena för kon- torspapper samt bygg- och rivningsavfall och bedöma de aktuella och framtida effekterna av dessa åtaganden. Mot bakgrund av den breda översynen av producentansvaret skall utredaren också undersöka om ytterligare varugrupper skulle kunna omfattas av producentansvar samt lämna förslag på hur detta i sådant fall skall utformas. Dessa förslag skall beakta miljö- och konkurrensaspekter, styrmedlets effektivitet i förhållande till andra styrmedel samt kostnadsutvecklingen för producenter, hushåll, kommuner, myndigheter och övriga. Eventuella förslag skall beakta samt utvecklingen av detsamma. I samband med att producentansvaret för förpackningar be- handlas skall utredaren utvärdera retur- och pantsystemen för aluminiumburkar, PET-flaskor samt returförpackningar av glas för öl och läsk samt regelverken kring dessa produkter. I uppdraget ingår att utredaren skall lämna förslag på hur syste- men för uttjänta produkter bör utformas. Förslagen skall grundas både på slutsatserna från ovan presenterade deluppdrag och på en bedömning av alternativa lösningar för att uppnå samma mål. Garantier för producentansvarets fullföljande och funktion Utredaren skall utreda och föreslå åtgärder och initiativ för att ga- rantera producentansvarets fullföljande och funktion. I uppdraget ingår att belysa problemet med risken av avsaknad av ansvarstagare då producenter upphör med sin verksamhet. Häri ingår att belysa de produktgrupper samt den typ av företag där dessa problem kan uppkomma. I uppdraget ingår också att analysera förutsättningar, möjlig- heter och hinder för ansvarig producents framtida omhänder- tagande av långlivade produkter som producentansvar gäller för, samt att uppskatta kostnader för omhändertagandet. Utredaren skall också belysa för- och nackdelar med olika former av ekonomiska garantier för framtida omhändertagande såsom obligatoriska respektive frivilliga försäkringar, privata eller statliga fonder etc. och därvid särskilt beakta Kretsloppsdelega- tionens idé om att varor skall åtföljas av en ekonomisk garanti från producenten i form av en obligatorisk försäkring. I uppdraget ingår att utredaren skall föreslå åtgärder och initiativ för att garantera fullföljandet av producentansvar. Arbetets genomförande, tidsplan m.m. Arbetet skall ske utifrån uppsatta mål och strategier i de förarbeten som ligger till grund för införandet av producentansvaret. Ut- redaren skall därvid beakta att producentansvaret infördes för att skapa en drivkraft för producenterna att minimera den negativa effekten på miljön från avfallet genom att utveckla mindre miljö- belastande produkter i syfte att förebygga uppkomsten av avfall, öka återvinning och återanvändning, minska mängden miljö- skadliga ämnen i produkter och minska mängden avfall som depo- neras. I översynen av effekten av producentansvaret skall utredaren även beakta andra åtgärder som har vidtagits inom avfallsområdet för att uppnå dessa syften. Utredaren skall i sin redovisning särskilt beakta konsumentaspekter, livscykelperspektivet samt betydelsen av regionala skillnader. Utredaren skall under arbetets gång beakta effekter på handeln och konsekvenser för små och medelstora företag. Utredaren bör också undersöka och analysera hur utformningen av producent- ansvaret har påverkat konkurrenssituationen inom avfallshante- ringen. Utredaren skall i sitt arbete samråda med och andra berörda myndigheter samt föra en dialog med relevanta intresseorganisationer och andra samhällsaktörer. Utredaren bör i sitt arbete beakta relevanta rapporter som behandlar producent- ansvaret. Bestämmelserna i kommittéförordningen (1998:1474) skall till- lämpas på utredaren. Utredaren skall redovisa uppdraget till regeringen . Tilläggsdirektiv till Utredningen för översyn av producentansvaret (M 2000:01) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Utredningen för översyn av producentansvaret (M 2000:01) skall ha slutfört sitt arbete . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2000:28) tillkalladechefen för en särskild utre- dare med uppdrag att göra en bred översyn av producentansvaret samt utreda hur garantier för producentansvarets fullföljande och funktion skulle kunna utformas. Utredningen skall enligt direkti- ven vara slutförd . Regeringen har därefter beslutat om ett uppdrag till Naturvårds- verket om ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall (dnr M2000/2694/Kn, M2000/3227/Kn, M2000/4827/Kn). Naturvårds- verkets uppdrag skall redovisas . Där- utöver har chefen för , med stöd av regering- ens bemyndigande (dir. 2001:13), tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra en utvärdering av hur sys- temet med avfallsbeskattningen fungerar. Utredningen skall enligt direktiven vara slutförd . Utredaren för översyn av producentansvaret skall genomföra uppdraget i samråd med och Utredningen för översyn av vissa avfallsskattefrågor (Fi 2001:05). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Utredningen har inbjudit en s.k. referensgrupp till två heldags- seminarier. Av nedanstående lista framgår vilka som har deltagit. Huvudsyftet med båda seminarierna har varit att skapa ett forum för dialog och fortsatt samarbete mellan olika intressenter som är berörda av producentansvarsfrågorna. Vid första seminariet gavs deltagarna tillfälle att ge sin syn på vilka problem som finns med gällande producent- ansvar. De fick även ge förslag till lösningar som de ansåg att utredningen skulle ta i beaktande. Vid det andra seminariet presenterades utredningens preliminära förslag och deltagarna fick ge synpunkter på dessa. Dessutom fick deltagarna lämna idéer kring möjliga sam- arbetsformer inom ramen för det producentansvar som gäller . Processledare vid båda seminarierna har varit , . Vid det andra seminariet ingick professor från SLU och generalsekreterare från i en panel, som hade som uppgift att spegla deltagarnas åsikter. Deltagare vid seminarier 2001 Grafiska Företagens Förb.