sou · GPB378 · 2002-01-01 00:00:00 — Exempel A – Finansiella nettointäkter för utbildning Utbildningskostnaderna för utbildning beräknas till (), vilket är den ungefärliga summa som staten utbetalar för en helårsstudieplats i projektet lyftet. I projektet varierar summan något beroende av om utbildningen i sin huvudsak består av så kallade allmänna ämnen eller yrkesämnen. De senare är något dyrare att anordna och ersätts med ett högre belopp. Inkomster till följd av utbildning A = 18 x (10 800 x 0,30 + 10 800 x (1-0,30) x 0,27) = 95 000 Utgiftsminskning till följd av utbildning B = 18 x 10 800 = 194 400 Statsfinansiella konsekvenser och samhällsekonomiska effekter av förslagen Direkta utgifter i samband med utbildningen C = 18 x (3 000 + 10 800) = 248 400 Inkomstminskning till följd av utbildning D = 18 x ( 10 800 x 0,30 + 10 800 x (1-0,30) x 0,27 ) = 95 000 FNI = 95 000 + 194 400 – 248 400 – 95 000 = – 54 000 Minustecknet innebär en finansiell nettokostnad för den tid som utbildningsåtgärden pågår. Den statsfinansiella nettokostnaden av att placera en arbetslös i utbildning är alltså . Det kan diskuteras om staten verkligen ersätter kommunen för samtliga kostnader i samband med . Det är tveksamt om lokalhyra m.m. är inräknade. I det gamla statsbidragssystemet utgick man från att utbildningskostnaderna för kommunen var ungefär lika höga som de statliga kostnaderna. Man skulle då kunna höja utbildningskostnaderna till 3 000 + 3 000 = . Posten C (direkta utgifter i samband med utbildning) skulle med ett sådant resonemang påverkas på följande sätt: C = 18(6 000 + 10 800) = 302 400 Statsfinansiell nettoeffekt blir då: FNI = 95 000 + 194 400 – 302 400 – 95 000 = – 108 000 Exempel B – Finansiell nettointäkt för utbildning och validering Utbildningskostnaderna för utbildning beräknas till (), vilket är den ungefärliga summa som staten utbetalar för en helårsstudieplats i projektet lyftet. I projektet varierar summan något beroende av om utbildningen i sin huvudsak består av så kallade allmänna ämnen eller yrkesämnen. De senare är något dyrare att anordna och ersätts med ett högre belopp. I detta exempel har – som tidigare redovisats – utbildningstiden avkortats till att omfatta 6 månader. Den statsfinansiella nettoeffekten av att utbildningstiden ned- kortas till en tredjedel blir då – 18 000. Statsfinansiella konsekvenser och samhällsekonomiska effekter av förslagen Minustecknet innebär en finansiell nettokostnad för den tid som utbildningsåtgärden pågår. Den statsfinansiella nettokostnaden av att placera en arbetslös i utbildning med beaktande av hans reella kompetens är alltså 18 000. Om vi även i detta exempel antar att de kommunala kostnaderna för denna insats är lika stora som den statliga erhålles en stats- finansiell nettokostnad om 36 000. De statsfinansiella nettokostnaderna för en utbildningsinsats (18 månader) avseende kompetensbevis och/eller betyg beräknas till . Kostnaderna för motsvarande utbildningsinsats – men med skillnaden att validering ingår i insatsen – beräknas till , en minskning med två tredjedelar. Med ett korrige- rat antagande beräknas kostnaderna till 36 000. Utbildningstiden har i exemplet med validering avkortats . Detta innebär – för att exemplen ska bli jämförbara – att intäkter han/hon annars skulle ha varit i studier måste medtagas i beräkningen. I det följande redovisas därför de finansiella nettointäkterna arbete (privat sektor respek- tive offentlig sektor). Finansiella nettointäkter för arbete (privat sektor) Ett osubventionerat arbete inom privat sektor innefattar inte några kostnader för staten. Lönen antas vara 13 500. De finansiella nettointäkterna beräknas , det vill säga för den via validering minskade utbildningstiden. Inkomster till följd av arbete A = 12 x (0,4 x 13 500 + 0,30 x 13 500 + 0,27 x (1-0,30) x 13 500) = 142 000 Utgiftsminskning till följd av arbetet B = 12 x 10 800 = 129 600 Direkta utgifter i samband med arbetet Statsfinansiella konsekvenser och samhällsekonomiska effekter av förslagen Inkomstminskning till följd av arbetet D = 12 x (0,30 x 10 800 + 0,27 x (1-0,30) x 10 800) = 63 200 FNI = 142 000 + 129 600 – 0 – 63 200 = 210 400 Om vi istället skapade ett arbete i offentlig sektor skulle posten C tillkomma med 12 x (1,4 x 13 500) = . Resultatet blir i detta fall ur strikt finansiell synpunkt en finansiell netto- kostnad på . Då tar jag inte hänsyn till att personen också producerar något av värde för samhället. Jag beräknar inte heller den löneökning som – oavsett privat eller statlig arbete – generellt sett blir en följd av högre formell kompe- tens. Sådana allmänna beräkningar finns men utgår från ytterligare ett antal antaganden, varför jag avstår från sådana beräkningar. Det säger sig självt att validering av kunskap och kompetens vare sig det sker för kompetensbevis och/eller betyg innebär kostnader vid genomförandet. Jag har i kapitel 7 föreslagit att kommunerna skall ha en skyldighet att erbjuda validering. Den nu gällande finan- sieringsprincipen mellan stat och kommun innebär i detta fall att staten inte får ålägga kommunerna uppgifter som innebär utökade kostnader för kommunerna utan att de kompenseras för dessa kostnader. 9.2.1Kostnader för validering på kort sikt Validering för kompetensbevis och/eller betyg kan genomföras inom orienteringskursens ram i vuxenutbildning. Fram till är detta möjligt på främst gymnasial nivå via statliga medel för projektet . Från till kan statliga medel för den särskilda vuxen- utbildningssatsningen, som beslutat om, användas för dessa ändamål. Genom att använda dessa medel för validering effektiviseras utbildningsinsatserna kraftigt. Någon beräkning av en sådan effekt uttryckt i kronor har jag inte gjort, men jag vill i detta sammanhang Statsfinansiella konsekvenser och samhällsekonomiska effekter av förslagen erinra om kommunernas svar på min enkät om validering i kommu- nal utbildning för vuxna . Av enkäten framkom att kommunerna hade genomfört validering motsvarande minst 1 600 000 gymnasiepoäng, vilket motsvarar en bruttointäkt för kommunerna om . Det innebär också att kostnaderna för knappt två tusen studiestöd har sparats in, vilket motsvarar (bidrag + lån) 9.2.2Kostnader för validering på lång sikt I den budgetproposition som regeringen avlämnade till föreslås vissa medel för vuxnas lärande. –2005 föreslås riktade medel till kommunerna, mot- svarande 47 000 studieplatser . föreslås att motsvarande medel läggs in i det generella statsbidraget. Under förutsättning av godkännande innebär detta att kommunala kostnader för validering även på lång sikt är finansi- erade. Utredningen om individuellt kompetenssparande (N1999:16) har lämnat sina förslag. Om utredningens förslag bifalles skapas ett system som gör det möjligt för den enskilde att kunna finansiera sin egen kompetensutveckling. När sådana förslag realiseras, vilket i praktiken kommer att ta , kommer även kvarvarande kostnader för staten i form av studiestöd m.m. att kraftigt reduce- ras. 9.3Statliga kostnader för en ny myndighet Jag har i kapitel 7 lagt förslag till en nationell myndighet för valide- ring samt föreslagit uppgifter för denna. Myndigheten kommer i stor utsträckning att överta arbetsuppgifter från Arbetsmarknads- verket när det gäller validering för kompetensbevis och från när det gäller validering för betyg. Den föreslagna myndigheten föreslås få relativt liten omfattning, 5–10 personer. Jag beräknar den årliga kostnaden för denna till högst . Lönekostnader har beräknats enligt sed- vanlig schablon. Lokal- och utrustningskostnader har beräknats enligt den schablon som gäller vid beräkning för kommitté- sekretariat som finansieras över sakanslag. Statsfinansiella konsekvenser och samhällsekonomiska effekter av förslagen SOU 2001:78 10 personer à 350 000 per person Lokal- och utrustningskostnader: 10 personer à 300 000 per person Det är naturligt att föreslå att vissa kostnader tas från anslagen till arbetsmarknadsverket respektive statens skolverk, eftersom dessa verk – som jag tidigare framhållit – också befrias från motsvarande arbetsuppgifter. 9.4Andra ej i ekonomiska termer beräknade effekter vid validering Att validera, det vill säga att ta vara på all den kunskap och kompe- tens en människa skaffat sig i det livslånga och livsvida lärandet, innebär givetvis vinster av olika slag. Sådana har redan redovisats. Positiva erfarenheter av valideringsverksamhet är i korthet följande. Validering innebär att människor får sina kunskaper och sin kompetens dokumenterad i kompetensbevis och/eller betyg. De slipper utbilda sig inom områden där de redan har kunskaper och färdigheter. De kommer snabbare ut på arbetsmarknaden, kan för- tjäna sitt uppehälle och bidra till välfärden. Validering innebär också att människor i det livslånga lärandet kan genomföra formella utbildningar . Deras reella kompetens tas till vara. De kan åta sig mer avancerade arbets- uppgifter alternativt genomföra studier på högre nivåer än deras tidigare formella kunskapsnivå medgav. De bidrar till en högre till- växt och erhåller själva högre lön. Det faller sig naturligt att i detta sammanhang också peka på förhållandet att samhället via utbildning i kombination med valide- ring för kompetensbevis och/eller betyg får möjlighet att dels snabbare kunna rekrytera till nya yrkesområden, dels kunna und- vika alternativt snabbare kunna lösa upp så kallade flaskhalsar på arbetsmarknaden. På så sätt erhålls också större möjligheter att nå de tillväxtpolitiska målen. 10Konsekvensprövningar enligt de generella kommittédirektiven Nedan gör jag en konsekvensprövning av mina förslag i enlighet med bestämmelserna i kommittéförordningen (SFS 1998:1474), 14–16§§. Prövning av offentliga åtaganden I kunskapssamhället är det livslånga och livsvida lärandet en realitet och en förutsättning för att vi i vårt land skall kunna konkurrera med goda kunskaper, tekniskt kunnande och hög kompetens. Att förmedla kunskaper och färdigheter är inte något som offentliga eller privata utbildningsanordnare har monopol på. Alla människor skaffar sig kunskap och kompetens på många olika sätt. Att ta vara på den kunskap och kompetens som människor på olika sätt skaffat sig genom att formalisera dessa i betyg och/eller kompetensbevis (validera) är viktigt, såväl för samhället som för individen. Mina förslag om att det offentliga måste erbjuda med- borgarna denna service är alltså en av flera förutsättningar för att den offentliga och privata arbetsmarknaden skall kunna rekrytera arbetskraft med högre formell utbildning, undvika flaskhalsar och öka tillväxten. Bör då ett sådant offentligt åtagande vara statligt eller kommu- nalt? Att organisera en statlig valideringsorganisation på lokal/ regional nivå låter sig förvisso göras men till stora kostnader. I kommunerna finns redan förutsättningar – exempelvis inom den kommunala vuxenutbildningen – att genomföra validering av olika slag. Det är då angeläget att redan befintliga nätverk utnyttjas, särskilt som de troligtvis redan har en fast förankring hos med- borgarna. På nationell nivå föreslås en ny myndighet, som övertar upp- gifter från AMS och . Myndighetens uppgift blir bland annat att samarbeta med dels yrkesnämnder, motsvarande, dels Konsekvensprövningar enligt de generella kommittédirektiven Myndigheten bör vara statlig, eftersom annat lämpligt alternativ saknas. Konsekvenser för det kommunala självstyret Ett av de framlagda förslagen innebär en skyldighet för kommu- nerna att erbjuda validering. Jag har då i förslagen utgått från den så kallade finansieringsprincipen, vilket något förenklat i detta fall kan uttryckas så att om staten ålägger kommunerna nya uppgifter, så skall också staten tillföra kommunerna erforderliga medel. Kostnaderna för den föreslagna skyldigheten för kommunerna att erbjuda validering ryms inom det riktade statsbidrag till kommunerna som utgår för projektet och senare också för den särskilda vuxenutbildningssatsningen. För staten innebär förslaget att de statliga medlen utnyttjas effektivare. Internationell forskning visar att utbildning medverkar till att minska brottslighet. När utbildningen kombineras med validering och individen får uppleva att hans/hennes ej dokumenterade kunskap och kompetens är värda något – även med utbildnings- systemets mått mätt – ökar självförtroendet och den enskildes motivation för eventuella studiekompletteringar ökar. Detta möjliggör också ett snabbare inträde på arbetsmarknaden, vilket är till gagn såväl för den enskilde, som för samhället. Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Skyldigheten att erbjuda validering skall enligt förslaget formellt gälla alla kommuner i landet. Det är troligt att den föreslagna verk- samheten får större effekt i de områden och regioner som har en relativt sett hög arbetslöshet och/eller många invandrare. Mitt förslag om att utvidga lagen om tjänstledighet för studier till att omfatta även validering torde i ett helhetsperspektiv avkorta studietiden för dem som annars skulle ta tjänstledigt för att genom- föra en fullständig studiegång. Detta resulterar i sin tur i att Konsekvensprövningar enligt de generella kommittédirektiven människor med ökad kunskap och kompetens snabbare kommer ut i sysselsättning. Även för småföretagen torde det vara en fördel att snabbt få tillgång till välutbildad personal. Mina förslag möjliggör detta. Förslagen till regleringar – exempelvis studiestöd och tjänst- ledighet för validering – har gjorts enkla och har kopplats till befintliga lagar/förordningar. Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män De pilotprojektorter som genomfört validering av yrkeskunskaper visar att det har funnits vissa svårigheter att validera yrkes- kunskaper bland traditionella kvinnoyrken. Den enda bransch där det varit möjligt är vård- och omsorg, där det finns stora kvinno- grupper anställda. Det kan möjligen förklaras med att varje yrkes- område inom t ex landstingen har mycket klart avgränsade regler för vad varje yrke har legitimitet till att utföra. Ur jämställdhetssynpunkt kan man konstatera att validering precis som arbetsvärderingssystem omfattar samma problematik, att kvinnors yrken generellt är svåra att värdera. Dessutom visar erfarenheterna från de valideringar som gjorts i pilotprojekten att kvinnors yrkesområden är svårare att bedöma och svårare att säkerställa kvalifikationskrav för. I kompetensbeviset finns tre kompetensslag. Det är troligtvis nödvändigt att göra studier ur jämställdhetssynpunkt och framför allt studera huruvida generell kompetens är något som blir mer framträdande inom s. k. kvinnodominerade branscher. Ur jämställdhetssynpunkt kan en ökad validering av s.k. tyst kunskap och erfarenhetskunskap synliggöra kvinnors yrkeskompe- tens och därmed också stärka den kunskap som varit osynlig men värdefull för den verksamhet där de varit verksamma. Konsekvensprövningar enligt de generella kommittédirektiven Konsekvenser för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen Betydelsen av validering av vuxnas kunskap och kompetens visar sig extra tydligt när det gäller människor med utländsk yrkes- kompetens. De har svårt att få sin tidigare utbildning accepterad och därmed svårare att komma in på arbetsmarknaden. Valideringen ger dem möjlighet att dels visa vad de kan, dels erhålla en svensk dokumentation över sin kunskap och kompetens (kompetensbevis och/eller betyg). Validering ger därutöver snabb- are möjlighet att där så behövs erbjuda den enskilde komplette- rande utbildning. Validering av kunskap och kompetens är dock inte en åtgärd för enbart människor med utländsk yrkeskompetens. Validering är en möjlighet för alla vuxna, vilket också betyder att den är en positiv faktor sett i ett integrationspolitiskt perspektiv. Om validering sätts in tidigt – gärna i flykting- förläggningen eller – kommer med stor sannolikhet invandraren/flyktingen snabbare ut i kompensa- toriska utbildningsåtgärder och/eller snabbare ut på arbets- marknaden. Konsekvenser för personlig integritet Validering är inte någon obligatorisk åtgärd. Det är därmed varje persons eget avgörande, om han eller hon vill få sin kunskap och kompetens bedömd och erkänd. I detta skede finns inte anledning anta att verksamheten skall inkräkta på den personliga integriteten. När en person har fått sin kunskap och kompetens dokumen- terad i betyg och/eller kompetensbevis, skall resultaten enligt mina förslag föras in i ett register, som hanteras av SCB. När det gäller validering för betyg görs detta redan. När det gäller validering för kompetensbevis föreslår jag en med betyg likartad hantering. Det går aldrig att utesluta att register av olika slag skulle kunna inkräkta på den personliga integriteten. (1982). Vad är den goda erfarenheten värd. UHÄ/Liber Utbildningsförlaget: . Bjørnåvold, J. (2000). Making learning visible. Identification, assess- ment and recognition of non-formal learning in Europe. Luxem- burg: Cedefop. Commission of Communities (2000). Commission Staff Working Paper A Memorandum on Lifelong Learning. , SEC(2000) 1832. Colardyn, D., Durand-Drouhin, M., (1995). Recognising Skills and Qualifications. The , 193, April/1995, s. 12–15, . Colardyn, D. (1996). Recognition and Certification of Skills, in Tuijnman, A. (ed.) tion and Training, second ed. Pergamon Press:Oxford, pages 265-269. Colardyn, D., (1997). Validering av kunskap och kompetens för livslångt lärande. I: (Red. Vuxenpedagogik i teori och praktik. i fokus (s. 283-299). : , Kommit- tén om ett nationellt kunskapslyft för vuxna, SOU 1997:158. Cropley, A.J. (1981). Lifelong Learning and Systems of Education: An overview. I: Cropley, A.J. (ed) Towards a System of Lifelong Education. : Pergamon Press. , R., , A. & Raggatt, P. (1996). Introduction: beyond the bounds. I: R. , A. . Raggatt (Red. ), Boundaries of Adult Learning (s. 1–7). och : Routledge. Europeiska kommissionens informationstjänst (1998). , Vägledning för medborgarna, Ett nytt europeiskt fördrag. http:// europa.eu.int/en/agenda/igc-home/intro/home_sv.htm senast uppdaterad 02/03/1998). Europeiska gemenskapernas kommission (2000). Arbetsdokument från kommissionens avdelningar Memorandum om livslångt lärande. : SEK(2000) 1832. , vuxenutbildningsförvaltningen (2001). Slutrapport av det nationella pilotprojektet för försök med validering av utländsk yrkeskompetens (Stencil dnr 138/00). (1995). Rättighetslagstiftning i teori och praxis. Iustus förlag, . (2001). Slutrapport gällande pilotprojektet i , Stencil daterad . Kommittédirektiv 1999:86, Validering av vuxnas kunskap och kompetens. Kommittédirektiv 2000:84, Tilläggsdirektiv till utredningen om vali- dering av vuxnas kunskap och kompetens. Kommittédirektiv 2001:47, Tilläggsdirektiv till utredningen om vali- dering av vuxnas kunskap och kompetens. Kommittéförordningen (SFS 1998:1474). , komvux (2001). Pilotprojekt validering av utländsk yrkeskompetens, län. Lpf 94, läroplan för de frivilliga skolformerna, Lpf 94. Nordisk Ministerråd (2000). Folkeopplysning og Voksenopplæring. : Nordisk Ministerråd. Nordisk Ministerråd (2001). Nordisk kartlegging om landenes parallelle initiativer knyttet til realkompetanse. : Nordisk Ministerråd, Folkeopplysning og voksenopplaering, TemaNord 2001:530. (2000). Kompetens – en bristvara. Företagens syn på kom- petensförsörjning. (2001). Education Policy Analysis 2001. Education and Skills. Proposition 2000/01:72, Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxen- utbildningen. Proposition 2001/02:4, En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. Proposition 2001/02:15, Den öppna högskolan. Regeringsskrivelse 1998/99:121, Samverkan, ansvar och utveckling – Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning. Rubenson, (1996). Livslångt lärande: Mellan utopi och eko- nomi. I :, (Red. ), Livslångt lärande (s. 29-47). SFS 1992:403, Förordning (1992:403) om vuxenutbild- ning. (1999). : , Dnr 99:975. (2000). Det livslånga och livsvida lärandet. SOU 1996:27, En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande. SOU 1997:158, Vuxenpedagogik i teori och praktik – i SOU 1998:51, Vuxenutbildning och livslångt lärande. Situationen inför och med . SOU 1998:165, Validering av utländsk yrkeskompetens. SOU 2000:28, Kunskapsbygget – det livslånga lärandet. TCO (1999). Validering av kompetens – att be- döma och erkänna kunnande. Tuijnman, A. & Boudard, E. (2001). Adult participation in North : International Perspectives, published by Statistics and UIS Departement of Education. (1997). ISCED 1997 – International Standard Classi- fication for Education. Utredningen om validering av vuxnas kunskap och kompetens (U 1999:06) (2001a). Förslag till utbyggnad av validering av ut- ländsk yrkeskompetens, skrivelse till regeringen . Utredningen om validering av vuxnas kunskap och kompetens (U1999:06) (2001b). Validering 2000 – Svaren på valideringsutredningens enkät. Validering av vuxnas kunskap och kompetens Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att i ett förstasteg organisera och leda tre pilotprojekt i syfte att utveckla modeller och metoder för validering av utländsk yrkeskompetens på i första hand gymnasial nivå och annan yrkeskompetens som arbets- marknaden kräver för visst yrke. Utredaren skall i ett andra steg föreslå former och planera för en utvidgad försöksverksamhet med validering av vuxnas kunskap och kompetens på gymnasial nivå och vissa eftergymnasiala nivåer, t.ex. på en nivå som motsvarar försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY-utbildning). Utredaren skall i ett tredje steg pröva behovet av ett nationellt system för validering av vuxnas kunskap och kompetens. Arbetet skall ske i samverkan med () och . Vad avses med validering? Begreppet validering har en vid innebörd. Med validering avser regeringen en strukturerad bedömning, värdering och erkännande av kunskaper och kompetens som uppnåtts både i och utanför det Tre delar kan urskiljas inom detta område. För individen handlar det dels om validering av kunskaper och kompetens inhämtade på olika sätt för att få betyg som ger behörighet för vidare studier, dels om att få ett kompetensbevis, yrkesbevis eller branschcertifikat av något slag riktat till arbetslivet, dvs. validering av yrkeskompetens. Den tredje delen berör det pedagogiska fältet, bl.a. anpassning av utbildningens uppläggning och genomförande i förhållande till den vuxnes förutsättningar och förkunskaper. Tillvaratagande av utländsk yrkeskompetens Många invandrare, och andra personer som studerat och arbetat utomlands, bär med sig yrkeskunskaper och arbetslivserfarenheter är de kommer till som måste tas till vara bättre. Detta år särskild betydelse inom yrkesområden där det råder brist på perso- ner med lämpliga kunskaper och kompetens. Om denna yrkes- kompetens inte tas till vara, leder det både till kostnader för sam- hället och frustration hos dessa människor som önskar att få använda sin kunskap och kompetens inom relevanta yrkesområden. Det är vidare en av förutsättningarna för att svenskt arbetsliv skall kunna tillföras nödvändig kompetens. Många invandrare har svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden på grund av att de saknar nödvändiga kontakter och nätverk. Ett annat hinder kan vara bristande kunskaper i svenska. Utökade möjligheter för dessa personer att få relevant yrkespraktik – integrerad och kompletterad med relevant utbild- ning i svenska för arbetsmarknaden – kan vara ett sätt att förbättra denna situation. De olikheter som finns mellan t.ex. svensk yrkesutbildning på gymnasial nivå och motsvarande utbildningar i andra länder kan också utgöra ett hinder för invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Ytterligare ett hinder uppkommer till följd av att många arbetsgivare, inte minst småföretagare, har begränsade förutsättningar att kunna bedöma utländska arbetslivserfarenheter, betyg och andra bevis om utbildningar som har fullföljts i andra länder.