sou · GPB35 · 2002-01-01 00:00:00 — Men NRP är den förmedlande länken mellan mellankrigs- tidens nationalsocialism och den moderna rasideologiska under- groundkulturen. har NRP fått något av en renässans och allt fler yngre aktivister har sökt sig till partiet.5 () som bildades i mitten av 1990- talet är ett exempel på en av de rasistiska och antisemitiska grupper som växer snabbast med lokala grupperingar på ett tjugotal orter runt om i landet. Det var NSF som stod bakom den antijudiska demonstrationen på i i november 1997.6 förra omformades NSF till ett politiskt parti för att med demokratins medel avskaffa demokratin.7 används de gamla nazistsymbolerna. De finns i skolorna och på andra offentliga platser. En del av dem är enkla att identifiera. Det gäller t.ex. hakkorset. Andra symboler, inklusive talsymboler, är inte lika lätt för en större allmänhet att härleda till nazism och extrem nationalism.8 Den mer nätverksbaserade Vit makt-världen, som även NRP och NSF kan hänföras till, förenas av en aggressiv och ofta våldsfixerad rasism och antisemitism. Traditionell nationalsocialism har blan- dats upp med bl.a. amerikansk rasideologi och grundläggande är bl.a. idéer om den vita rasens överhöghet och den judiska världs- konspirationen. Begreppet ZOG, Zionist Occupation Govern- ment, har inom den moderna Vit makt-världen blivit en förenande föreställning om den världsomspännande sionistiska ockupations- regeringen. I den ingår inte bara judar utan även andliga judar, 3Bruchfeld, , Förnekandet av Förintelsen, Svenska kommittén mot antisemitism (1996). 4Lindquist, Hans, Nynazism – förtrupp eller eftersläntrare, , skrift nr 28 (1999). 5Lööw, , Nazismen i –1999. Den rasistiska undergroundrörelsen: musiken, myterna, riterna (2000). 6Larsson, , Det heliga raskriget, , skrift nr 28 (1999). 7Brottslighet kopplad till rikets säkerhet 1999, Säkerhetspolisen (). 8Bruchfeld, , Nationalsocialismens symboler, : Svenska kommittén mot anti- semitism (1997). Forum för Levande historia behövs rasförrädare och medlöpare som ingår i konspirationen mot den vita rasen. Hela det demokratiska samhällets försvarare och företrädare på skilda nivåer ses som ZOG-lakejer. Väpnat motstånd och raskrig är botemedlet. Vitt ariskt motstånd (VAM) blev allmänt kända för grov brottslighet som rån och inbrott. Gruppen existerar inte längre men har en efterföljare i Svenska motstånds- rörelsen (SMI) som vill bekämpa integration och utplåningen av vårt folk genom sammansmältningen av raser och folkgrupper. , som främst rekryterar sina medlemmar inom fängelsevärlden, bygger sin verksamhet på en rasideologisk våldsfilosofi med starka antisemitiska inslag. är en organisation som rör sig i gränslandet mellan mc- gäng och rasistiska grupper och många medlemmar sympatiserar med Vit makt-världen. Behovet av Forum för Levande historia Forum för Levande historia behövs för att tillsammans med andra organisationer och myndigheter på nationell nivå dels motverka nazistiska och andra extrema nationalistiska organisationer genom vilka olaglig och antidemokratisk verksamhet bedrivs, dels infor- mera om dessa organisationers metoder att värva nya medlemmar. Regionala och lokala organ behöver stöd så att de kan upptäcka när grupperingar av detta slag etablerar sig på en ort eller ökar sin aktivitet. Forum för Levande historia kan därmed utgöra en aktiv kunskapsbank också i det här avseendet. 3.4Politisk och rasistisk brottslighet Inom flera av de nazistiska och extrema nationalistiska rörelserna finns personer som dömts för politiskt betingade mord, misshandel och andra våldsbrott. Systematiskt samlar nynazistiska organisationer in fotografier och kunskaper om enskilda personer verksamma i bl.a. politiska och fackliga organisationer, judiska organisationer samt om personer invandrade från andra länder. För dessa personer ökar risken att de utsätts för inte bara obehag utan också för våldsdåd av det slag som vi redan sett flera allvarliga exempel på. Också invandrarfientlighet av ett mer generellt slag har varit tydliga inslag. Forum för Levande historia behövs Vidare produceras i delar av den nynazistiska och rasis- tiska informationen i , bl.a. i form av s.k. Vit makt-musik och på Internet. Att denna verksamhet fortsätter att växa framgår av olika studier. Våldsdåd och övergrepp med rasistiska förtecken har ökat under det senaste årtiondet. Ett antal brutala mord har väckt avsky, men även annan brottslighet som misshandel, hets mot folkgrupp, skadegörelse och ofredanden har ökat. Säkerhetspolisen, , har under kartlagt brotts- lighet som haft främlingsfientliga, rasistiska, antisemitiska och homofobiska inslag. Kartläggningen har även gällt brottslighet kopplad till Vit makt-världen. kartläggning visar att det anmäldes 2 362 brott med främlingsfientliga och rasistiska inslag. Av dessa hade 1 902 brott tydliga sådana inslag, resterande 461 tveksamma. Totalt anmäldes 2 703 brott med främlingsfientliga och rasistiska inslag. Antalet anmälningar om brott med antisemitiska inslag var 125. 207 brott med homofobiska inslag anmäldes. Anmälningarna handlar om allt från dråp och misshandel, hot och ofredande till hets mot folkgrupp, diskriminering och skade- görelse. Brott med kopplingar till Vit makt-världen har ökat kraftigt mellan 1997 då 469 brott anmäldes och 1999 med 966 anmälda. anmäldes 940 brott med kopplingar till Vit makt-världen. Den sammantagna bilden av Vit makt-världens brottslighet, konstateras det i kartläggningen, visar framför allt ett större antal anmälda hets mot folkgrupp, skadegörelsebrott, hot och ofredanden, men även en allvarligare bild av våldsbrottsligheten.9 Europeiska av Rasism och Främ- lingsfientlighet konstaterar i sin årsrapport att ökade antalet anmälda rasistiska brott som var kopplade till nynazistiska grupper i och i . Behovet av Forum för Levande historia Omfattningen av den brottsliga verksamhet vi beskrivit här är inte särskilt väl känd i vidare kretsar. Forum för Levande historia behövs för att i samverkan med andra organ svara för att den görs 9 Brottslighet kopplad till rikets säkerhet 1999, Säkerhetspolisen (2000). Forum för Levande historia behövs känd och för att en konkret diskussion förs om hur denna brotts- lighet bäst bekämpas. 3.5Kunskaper och grundläggande värden FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna är lika aktuell som när den kom till , och få samhälleliga upp- gifter torde vara så meningsfulla som att efter bästa förmåga bidra till att de ideal som kommer till uttryck i förklaringen omsätts till verklighet för alla människor i alla länder. Den uppmärksamhet som projektet har fått bekräftar att det finns ett stort intresse för Förintelsens och historia i och kring frågor om vad som har hänt och som berör vår samtid. Till detta skall läggas ett påtagligt intresse för historisk litteratur och en omfattande debatt i dagspressen om nutida tolkningar av historiska skeenden, inte minst beträffande 1900-talets terror- regimer med Nazityskland som den kanske mest belysta och dis- kuterade. Historieämnet är ett eftersatt ämne i skolan (se bilaga 2). Regeringen uppdrog åt att stödja och stimulera undervisningen i nutidshistoria och i samband där- med kartlägga och granska hur undervisningen bedrivs. Bakgrun- den till uppdraget anges vara bristfälliga kunskaper om i vilken utsträckning och på vilket sätt 1900-talets historia, särskilt efter- krigstiden, behandlas i ämnena historia och samhällskunskap. Regeringen pekar också i uppdraget på att stöd behöver ges till lärare för att utveckla historieundervisningen, inte minst eftersom det är av vikt att lyfta fram kopplingen mellan demokrati och mänskliga rättigheter samt vad som sker när dessa rättigheter åsidosätts av totalitära regimer.10 Det sistnämnda problemet, om lärarnas kompetensutveckling, knyter an till skolans koppling till forskningsfronten. Vid ett seminarium under Stockholmskonfe- 10 Bilaga till regeringsbeslut nr 17 (Dnr U1999/984/S). Forum för Levande historia behövs rensen konstaterades att det kan ta för historieforskningen att nå ut i de historieböcker som används i gymnasieskolan.11 Den bild som ger av undervisningen historia sammanfattas i en rapport med bl.a. följande punkter: Eleverna bedöms ha goda kunskaper om världskrigens tid, spe- ciellt om nazismen och Förintelsen. Däremot anses eleverna inte kunna mycket om andra totalitära regimer och deras övergrepp mot demokrati och mänskliga rättigheter. Eleverna har bristande kunskaper om demokratins formella sidor men omfattar i huvudsak en demokratisk värdegrund. Eleverna uppvisar brister i förmågan till kritisk analys och granskning. Frågor om värdegrunden engagerar lärarna och historieämnet anses erbjuda mycket goda förutsättningar att behandla dessa frågor. Samhällets krav och förväntningar på historieundervisningen upplevs av lärarna som omöjliga att tillgodose på ett tillfreds- ställande sätt med de tidsmässiga förutsättningarna för historie- undervisningen. För lite av elevernas kunskapsmässiga och emotionella kapacitet tas i anspråk i skolarbetet. Undervisningen bedrivs vanligen i helklass där läraren går igenom och strukturerar stoffet varefter eleverna arbetar självständigt med läroboken. Läroböckerna spelar en stor roll för undervisningens innehåll och uppläggning. Elevernas kunskaper mäts främst genom muntliga och skriftliga prov. I gymnasieskolan är lärarna mycket nöjda med B-kursen som ger möjligheter till fördjupningar, kritiska analyser, diskussioner och reflexioner. Här behandlas även efterkrigstiden och källkritiken på ett bra sätt.12 Den stora komparativa studie om historieundervisning och histo- riekunskaper hos 15-åriga européer som genomfördes visar att svenska elevers kunskap om är ganska god och att perio- derna 1800–1945 och 1945–1995 är de som väcker mest intresse 11Holocaust research - from the archive to the Classroom, on the Holocaust, Panel III, . Redovisning av ett regeringsuppdrag, Dnr 1999:855, s. 23. Forum för Levande historia behövs Svenska elever tycks också vara mer intresserade av europeisk historia än av svensk.13 har låtit distribuera två böcker om mänskliga rättigheter till alla elever.14 Detta som ett svar på att ele- verna anses ha dåliga kunskaper om historia efter 1945 och att tan- ken om alla människors lika värde tycks vara svagt förankrad hos många. Goda kunskaper i sig är dock inte någon garanti för demokra- tiska värderingar, något som behandlas i kapitel 4. Liksom forskaren tar sig friheten att jämföra olika händelser för att vinna ny kunskap måste forumet ha en öppen och pluralistisk kun- skapssyn.15 har ett nytt sett dagens ljus. Berlin- murens fall och Sovjetväldets sammanbrott innebar det definitiva slutet för det epok som präglat hela efterkrigstiden. Det demokratiska genombrottet i det forna har fört med sig ett ekonomiskt och politiskt närmande mellan öst och väst. Men har en annan uppdelning skett, den mellan det rika väst och det fattiga öst. Den hårdhänta omdaningen av de gamla östekonomierna har drabbat många grupper hårt. Årtionden av sovjetisk och rysk dominans i de forna och Sovjet- republikerna har också öppnat för uppdämda nationalistiska ström- ningar. som utvecklingen i östra har präglats av fram- växten av nya nationer och stater så har utvecklingen i gått mot ett allt tätare samarbete och ökad integration. Maastricht- fördraget och Europeiska unionen innebar ett nytt steg i den europeiska gemenskapens politik. Ett antal nya länder, däribland , har under det gångna årtiondet anslutit sig till unionen. Nya länder från det står i kö. Kraven på en ökad uppmärksamhet på Sovjetterrorns historia och betydelse kommer sannolikt att växa. Den process som nu 13Angvik, , Vagn (red. ), Ungdom og historie i , (1999). 14Levin, , Mänskliga rättigheter. Frågor och svar, Svenska (2000); Utrymme. Om mänskliga rättigheter och om att få rum i världen, Svenska (2000). Programmet för studier kring Förintelsen och folkmord vid , (1999) s. 7, s. 26 f. Forum för Levande historia behövs pågår inom EU-gemenskapen, med krav på trovärdiga uppgörelser med EU-medlemmarnas handlingar under och nazitiden, kommer att i samband med EU:s östutvidgning följas av krav på motsvarande uppgörelser i fråga om de blivande EU-län- dernas förflutna. Tretton länder står i kö för att bli nya medlemmar i . Utvidgningen innebär stora förändringar och ett antal krite- rier som kandidatländerna måste uppfylla har ställts upp. Av bety- delse är att alla människor får åtnjuta mänskliga rättigheter i samma utsträckning. I flera av kandidatländerna innefattar den moderna historien ett samband med både Nazityskland och Sovjetkommunismen. Hela den här processen är uppenbarligen ett led i sökandet efter gemensamma grundläggande värderingar i fråga om mänskliga rättigheter – och ett led i formandet av det som brukar kallas EU:s själ. Den har bl.a. getts uppmärksamhet i den till det danska knutna verksamheten om Holocaust och folkedrab.16 Den svenska forskningen om och historia , liksom om ställningstaganden till utvecklingen i dessa länder, kommer också att bli intensivare redan under de närmast liggande åren, bl.a. till följd av de som har utlysts av Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet för forskning om kommunistiska regimer. Även andra folkmord av betydelse för det europeiska identitets- skapandet kommer sannolikt att föras in i denna diskussion. har t.ex. visat stark känslighet för andra länders erkännande av folkmordet på armenierna 1915–20.17 Det turkiska åtalet mot den syriansk-ortodoxa präst som uttalade sig i den turkiska tidningen om folkmordet på armenier och assyrier/syrianer har också lett till frågor i den svenska till utrikesministern.18 Detta är ett av många exempel på hur dåtid, nutid och framtid ofta hänger starkt samman. 16Dansk og Folkedrabstudier, 17The Economist (), : Devlet Bahcell, latest political pivot. 18Se t.ex. riksdagsfråga 2000/01:229 av () till utrikesminister . Forum för Levande historia behövs Även kring andra folkmord och folkmordsliknande situationer kommer ständigt nya fakta och tolkningar fram som behöver studeras och diskuteras. Om kom exempelvis två rapporter, dels FN:s granskning av sin egen roll och dels OAU:s () rapport . Det finns givetvis också många andra händelser som tydligt har flätats in i svensk historia och som Forum för Levande historia därför har anledning att uppmärksamma på olika sätt. En relativt utförlig genomgång görs i kapitel 4. Behovet av Forum för Levande historia Forumet har en viktig uppgift att fylla när det gäller utvecklingen, förståelsen och förankringen av de grundläggande värdena i det svenska samhället. En angelägen uppgift är att nå ut till skolans lärare och elever, andra yrkesgrupper samt till en bredare allmänhet med den nya kunskap som genom forskning och på annat sätt kommer fram. Detta är ytterligare ett behov som till vissa delar kan tillgodoses av Forum för Levande historia. Forumet kan därigenom komplettera och samordna den informationsskyldighet som högskolelagen åläg- ger de svenska högskolorna. Forumet kan också hjälpa till att förändra attityder. Att bidra till kunskap och förståelse beträffande den diskussion som förs om vilka krav som bör ställas på länder som deltar i samarbetet inom EU och andra internationella organ utgör ett annat av de behov som forumet skulle kunna fylla. 3.5Växande motstånd mot förföljelse och våld har också inneburit ett växande motstånd mot den ökande rasismen, antisemitismen, antiziganismen och invandrar- fientligheten. Reaktionerna mot förföljelse och våld gentemot 19 Report of Inquiry into the Actions of the United Nations during the 1994 Genocide in ; Forum för Levande historia behövs människor med annan sexuell läggning än majoriteten av befolk- ningen och mot kränkande diskriminering av handikappade har också vuxit i styrka. Motdemonstrationer och manifestationer har blivit ett vanligt inslag i samband med aktiviteter från rasistiska och nazistiska grupper. För ett starkt och tydligt inslag i diskussionen om etnisk diskri- minering och rasism står också kulturarbetare och kulturinstitutio- ner. Påfallande ofta är det genom en teaterpjäs, en film, en musik- manifestation eller en konstutställning som frågorna om vår tids värderingar och deras historiska bakgrunder väcks. Kulturen har en stor betydelse för att sätta fokus på vad vi som individer kan göra och hur samhället hanterar antidemokratiska krafter. Det räcker att exemplifiera med , di , , En studie i förakt på , Mänskliga rättigheter på Arbetets museum och alla de fria teatergrupper som bearbetar och tydliggör rädslan och föraktet för Den . har en rad svenska filmer tagit upp nazism och antisemitism (så många att man talar om en judisk renässans i svensk film)20. Hit hör också den kulturella kraft som engagerar människor i kampen för gaturummets offentlighet eller mot världshandelns negativa sidor. En viktig utgångspunkt för Forum för Levande historia bör vara att på olika sätt ta vara på och samarbeta med dessa såväl ideella som institutionella aktörers samhällsengagemang. Det finns internationella paralleller som också exemplifierar kulturens betydelse i sammanhanget, t.ex. Kultur är motstånd (Kultur ist Wiederstand), dvs. den kulturpolitiska front som har bildats sedan FPÖ:s (Freiheitlichen Partei Österreichs) inträde i regeringen. En stor nationell manifestation mot våld och rasism genomfördes . En rad olika initiativ på såväl nationell som lokal nivå har tagits för att motverka och bekämpa den växande främlingsfientlig- heten och rasismen; Kommissionen mot rasism och främlingsfientlig- het, Ungdom mot rasism, Europaåret mot rasism och Levande histo- ria är alla exempel på insatser som byggt på såväl centrala som 20 , Rochelle, The Visible Wall – Jews and Other Ethnic Outsiders in Swedish Film, Studia multiethnica Upsaliensia (1998). Forum för Levande historia behövs lokala aktiviteter, utbildningsinsatser och riktade insatser till olika grupper i samhället. På lokal nivå har initiativ tagits av enskilda personer, organisationer och politiker runt om i landet för att på olika sätt bekämpa främlingsfientlighet och rasism. Detta behandlas utförligare i kapitel 2. Den kritiska granskning och, i väsentliga delar, omvärdering av roll i samband med , den tyska nazismen och Förintelsen som skett har i mångt och mycket förändrat vår nationella självbild. Kritik har vuxit fram mot den officiella bilden av neutralitetspolitiken, de tyska trupp- transporterna genom , järnmalmsexporten, internerings- lägren, censuren och den svenska hållningen mot judarna. En noggrannare kartläggning än har gjorts av vad man faktiskt visste, men inte ville veta, om Förintelsen medan den pågick. Sambandet mellan rashygien och tvångssteriliseringar i det svenska folkhemmet har uppmärksammats. Uppmärksamheten omkring 50-årsminnet av och Förintelsen skapade också ett ökat intresse för nazismen och Förintelsen. Minnesprogram i radio och TV, vittnesmål från över- levande och en lång rad artiklar i tidningar och tidskrifter vände under en intresset mot inte bara det historiska per- spektivet utan också mot frågor om rasism och invandrarfientlig- het, nynazism, antisemitism och antiziganism i dagens samhälle. Det förs i därtill en omfattande och aktiv debatt om etik och om vilka värderingar som bör ligga till grund för en demokrati i vilken man söker samförstånd och löser konflikter utan våld. Så utgick t.ex. från en moralisk grund för vårt demokratiska program och betonar medborgarskapets ömsesidighet utifrån synen att varje människa är lika mycket värd och att hennes värdighet inte får kränkas.21 Inte minst inom skolan diskuteras värdegrundsfrågor och hur dessa hanteras i ett mångetniskt . Denna diskussion redo- visas i bilaga 2. har frågor om mänskliga rättigheter, om främ- lingsfientlighet och rasism steg för steg förts allt längre upp på den politiska dagordningen i . 21 SOU 2000:1, En uthållig demokrati, s. 17. Forum för Levande historia behövs tiska och invandrarfientliga grupper och partier i såväl nationella som lokala val i många länder har lett till krav på motåtgärder. Vid stats- och regeringschefsmöte antogs en gemensam deklaration, den så kallade Wiendeklarationen, som också innehöll en handlingsplan för arbetet att bekämpa rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans. Hand- lingsplanen initierade också den europeiska ungdomskampanj mot rasism som under namnet alla olika – alla lika drog igång . inrättade också European Commission against Racism and Intolerance, ECRI, för att ytterligare stärka arbetet med och insatserna mot främlingsfientlighet och rasism inom rådet och dess medlemsländer. ECRI deltog i den förbere- dande konferensen i inför världskonferensen mot rasism i . Inom EU har positionerna i arbetet för att bekämpa främlings- fientlighet och rasism flyttats fram . Europaparla- mentet har efterlyst en lagstiftning mot diskriminering och i en serie resolutioner krävt förstärkta insatser i gemenskapens arbete. antogs bl.a. en s.k. gemensam åtgärd om åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet.22 tillsatte en rådgivande kommission om rasism och främlingsfientlighet. Dess arbete ledde till ett för- slag om att inrätta ett europeiskt centrum för övervakning av rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. fattades det formella beslutet och inledde , , sin verksamhet i . Huvudmålet är att förse gemenskapen och dess medlemsstater med objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism, att undersöka omfattningen och utvecklingen, analysera orsakerna, följderna och effekterna samt studera exempel på god praxis när det gäller att ta itu med problemen på europeisk nivå. I sin inledande verksamhetsplan prioriterade EUMC ett antal arbetsområden. Det första handlade om att bygga upp ett euro- peiskt nätverk för information om rasism och främlingsfientlighet (Raxen). EUMC ville också lägga grunden för och genomföra ett antal rundabordssamtal i medlems- länderna med syftet att utbyta erfarenheter och kunskaper. Vidare prioriterade EUMC arbetet med att ta initiativ till forskning, ge 22 EGT L 185, 24.7.96 s. 5–7. Forum för Levande historia behövs stöd till olika projekt samt fastställa centrala ämnen för det fram- tida arbetet inom centrat. Det första årets verksamhet redovisas i rapporterna Att ge en själ och Se verkligheten i vitögat. Rikt- linjerna för arbetet under den närmaste framtiden drar centret upp i den publicerade EUMC – Work Programme 2000. inrättades inom unionen också European Net- work Against Racism () för informationsinsatser, kampanjer och lobbyverksamhet i arbetet att förebygga diskriminering, främ- lingsfientlighet och rasism. Genom införandet av § 13, som handlar om att bekämpa diskri- minering på grund av ras, etniskt ursprung och religion, i det s.k. Amsterdamfördraget 1997 så fördes frågan på allvar upp på unio- nens dagordning. Rådet ges enligt artikeln möjlighet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Ett sådant beslut skall fattas enhälligt på förslag av kommissionen och efter hörande av Europaparla- mentet. har också lagt fram förslag till två direktiv för att förhindra diskriminering, dels det så kallade arbets- livsdirektivet som gäller likabehandling i arbetslivet, dels det så kallade etniska direktivet om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etnisk bakgrund. antog EU en resolution om att 1997 skulle vara Euro- paåret mot rasism. Förutom insatser inom unionen som helhet så skulle varje medlemsland inrätta nationella samordningskommit- téer för att genomföra insatser och aktiviteter (den svenska kom- mitténs arbete har redovisats i föregående kapitel). Ett resultat av Europaåret var det handlingsprogram mot rasism som kommissio- nen lade fram året efter.