sou · GPB345d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Kom- munerna har också en skyldighet att informera om de studiemöj- ligheter som finns i gymnasieskolan. Av läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) framgår att gymnasieskolan nära ska samverka med den obligatoriska skolan, med universitet och högskolor, med arbetslivet och med samhället i övrigt. Universitet och högskolor, arbetsförmedlingar, näringsliv, arbetsmarknadens parter och branschorganisationer har viktiga roller i informationen till skolorna och eleverna. I läroplanen anges också mål att sträva mot samt riktlinjer för studie- och yrkesväg- ledare. Rektor vid varje gymnasieskola har ett övergripande ansvar för hur studie- och yrkesorienteringen ska organiseras. Enligt läroplanen ska varje elev göra upp en individuell studie- plan i dialog med sin gymnasieskola och revidera den vid olika tillfällen under utbildningen. Valet av gren och specialisering genom valbara kurser samt det individuella valet har inneburit ökade möjligheter för eleverna att välja och påverka sin utbildning. Detta medför att elever- nas behov av information och vägledning ökar. I Lpf 94 betonas hela personalens ansvar för att informera och väg- leda eleverna inför deras val av utbildning och yrke. Tillkomsten av det individuella programmet i gymnasieskolan och det vidgade utbildningsansvaret för alla ungdomar upp till har medfört förändringar för studie- och yrkesvägledningen. Ungdomar med studiesvårigheter eller sociala problem av olika slag behöver särskilt stöd vid övergången från skolan till arbetslivet eller för att gå vidare till andra studier. Kravet på godkänt i kurser i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik för att vara behörig sökande till ett nationellt program i gymnasieskolan har medfört ett ökat antal elever på det individuella programmet. Av de ca 97 000 elever som lämnade återfanns på ett individuellt program. Dessa elever ställer stora krav på vägledning och samordning av studie- och yrkesvägled- ningen i såväl grund- som gymnasieskolan. Av 11 kap. skollagen (1985:1100) framgår dels att varje kommun aktivt ska verka för att nå dem i kommunen som har rätt till grundläggande vuxenutbildning och motivera dem att delta i utbildningen, dels att kommunerna ska erbjuda gymnasial vuxenut- bildning. Olika delar inom vuxenutbildningen ställer olika krav för att tillgodose vuxnas behov av bl.a. information och vägledning om olika studievägar, studiefinansiering och stöd för att formulera mål och lägga upp en plan för studierna. Vägledning för vuxna med kort utbildning och kanske erfarenhet av flera misslyckanden i tidigare studier kräver insatser . Det är en process som syftar till att bygga upp självkänslan och hjälpa de studerande att kunna göra väl underbyggda val avseende inriktningen av studierna. Ett stort antal invandrare söker sig till vuxenstudier på olika nivåer. Vuxna med bristande kunskaper i svenska kräver vägledning som dels beaktar den vuxnes tidigare kunskaper från hemlandet, dels behovet av utveckling av språkkunskaper. I vägledningssitua- tionen måste också olika kulturers värderingar och attityder vägas in. Arbetslösheten , den förändrade invandringen och vuxenutbildningens expansion genom , har inneburit att många kommuner omorganiserat studie- och yrkes- vägledningen. Prioriterade målgrupper inom är i första hand arbetslösa som har kort utbildning - särskilt korttids- utbildade män - och personer med utländsk bakgrund. Kommunerna har prövat olika vägar att aktivt nå och rekrytera dessa grupper. Det finns skillnader mellan kommunerna i fråga om de strategier man valt och hur stora resurser, både personella och ekonomiska, man satsat. I många kommuner sker samverkan inom ramen för lokala vägledningscentrum. Detta samarbete mellan väg- ledare inom utbildningsväsendet, arbetsförmedling, olika utbild- ningsanordnare, näringsliv och myndigheter är ett sätt att tillgo- dose individers behov utifrån ett helhetsperspektiv. Betydelsen av och innehållet i studie- och yrkesvägledning för både ungdomar och vuxna ökar och kräver förändring i takt med arbets- livets och utbildningsväsendets förändringar och ökande komplex- itet. Behovet av ökade möjligheter till utbildning i varierande former och övergångar mellan olika utbildningsvägar ökar. Ungdomarnas närhet till arbetslivet har minskat. Olika former för den praktiska arbetslivsorienteringen i behöver därför utvecklas. Den situation som uppstått vid övergången till den nya gymnasieskolan fordrar bl.a. att formerna för vägled- ningsinsatserna förnyas. Det finns behov av att stärka ungas etablering på arbetsmark- naden genom att skapa bättre fungerande övergångar från skola till fortsatta studier eller arbetsliv. Ungdomar måste få en grund- kompetens för kommande utbildning och yrkesliv och en trygghet i sina val av yrkesinriktning. Ett ökat antal utbildningar på olika nivåer med varierande inne- håll och inriktning erbjuds av allt fler utbildningsanordnare. Möj- ligheter att välja skola har ökat konkurrensen dels mellan olika kommunala skolor, dels mellan kommunala skolor och fristående skolor på både grundskole- och gymnasienivå. Behovet av opartisk och oberoende information och vägledning har därför ökat. Utvecklingen inom IT-området innebär nya möjligheter för individen att själv hantera och skaffa sig information. och vägledning per distans är en realitet som bryter social och geografisk isolering, vilket också får konsekvenser för vägledningen. finns ett antal olika informationssystem för delar av utbildningsväsendet och arbetsmarknaden, t.ex. Asken – Högsko- leverkets utbildningsdatabas och informationsprogram för vägledning, , med information om yrken och utbildningar. Efter regeringens proposition Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96) fick i uppdrag att utveckla ett informa- tionssystem inom utbildningsområdet med huvudsaklig inriktning på skolans behov. Med den ökande internationaliseringen har möjligheterna till studier, praktik och arbete utomlands ökat. Många människor kommer till med varierande utbildningar bakom sig. Vårt land har blivit en mötesplats för många kulturer, vilket innebär ett stort ansvar att tillvarata samhällets etniska och kulturella mång- fald. Livslångt lärande och återkommande utbildning för att till- godose individers krav på kompetensutveckling och arbetslivets behov av kompetent arbetskraft ställer också ökade krav på vägled- ningen. Många anställda behöver skaffa sig en ny eller komplette- rad utbildning dels för att arbeten försvinner och ersätts av nya, dels för att arbetets innehåll och organisation förändras. Både arbetslösa och anställda kommer att behöva vägledning, antingen för att byta yrke eller för att skaffa sig en kompletterande utbildning för att möta arbetslivets krav. Ytterligare en aspekt som påverkar vägledningen är validering och värdering av de formella och informella kunskaper en person besitter, bl.a. när det gäller validering av utländsk utbildning och yrkeskompetens. I de tillväxtavtal som tecknats i regionerna och i de regionala kompetensråd som inrättas betonas i många fall behovet av sam- ordnade vägledningsinsatser för att bl.a. stimulera till studier och mer otraditionella studie- och yrkesval. Inom ramen för EU- programmet finns krav på att skapa ett resurs- centrum för vägledning som har till uppgift att informera vägledare i om utbildning och praktik i andra länder och att förmedla information om svensk utbildning till sådana resurscentrum i andra medlemsländer. Sammantaget kan konstateras att syftet och inriktningen i väg- ledningsinsatserna skiftar beroende på de studerandes kön, ålder Behovet av studie- och yrkesvägledning av hög kvalitet är mer omfattande än någonsin men mer komplext. En särskild utredare tillkallas för att kartlägga och analysera indivi- dens behov av studie- och yrkesvägledning inom skolväsendet utifrån de förändrade krav som arbetsliv, utbildning och samhälls- utveckling ställer. Utredaren ska beakta behov av information och vägledning hos olika grupper av studerande och därvid särskilt uppmärksamma hur utsatta individer och grupper får tillgång till vägledning. Hänsyn ska tas till skillnader som beror på utbildningens nivå och mål samt de studerandes kön och ålder. Kartläggningen och analysen ska omfatta olika samverkans- former mellan skola, utbildning, arbetsliv och det omgivande sam- hället. Frågor som rör övergången mellan grundskola och gymna- sieskola, skola och högskola eller annan eftergymnasial utbildning samt skola och arbetsliv är särskilt viktiga att beakta. Kartlägg- ningen och analysen ska också omfatta vuxenutbildningen. Studie- och yrkesvägledarens roll och funktion i olika skol- former ska särskilt belysas. Ansvarsfördelningen mellan individen, kommunen och staten ska belysas och klargöras. Utredaren ska föreslå mål för studie- och yrkesvägledningen i olika skolformer samt bedöma vilka åtgärder som krävs för att målen ska kunna nås. Utredaren ska redovisa hur syoverksamheten kan fullgöras av olika befattningshavare inom skolan och vuxen- utbildningen. Lärares och skolledares uppgifter i förhållande till studie- och yrkesvägledare ska särskilt belysas. Utredaren ska föreslå hur samarbetet inom och utom utbild- ningssystemet kan utvecklas i syfte att ge de studerande en samlad och kvalitativt god vägledning. Utredaren ska också belysa hur olika kommuner organiserar vägledningen och hur samarbete mellan olika aktörer sker. Därvid ska utredaren pröva om – och i så fall i vilken utsträckning – det finns anledning att ytterligare reglera kommunernas skyldighet inom vägledningsområdet. Utredaren ska tillsammans med tidigare nämnda nationella aktö- rer diskutera förutsättningarna för att utveckla ett gemensamt informationssystem och överväga möjligheterna till samordning mellan ett sådant system och det resurscentrum för vägledning som inrättats inom ramen för . Vidare ska utredaren lämna förslag till vem som ska ansvara för drift och underhåll av ett sådant IT-baserat system. Konsekvenser av internationella erfarenheter och överenskom- melser ska beaktas. Vidare ska utredaren belysa behov av nationella insatser för att stödja vägledningen och inhämta internationella erfarenheter inom området. Utredaren ska utifrån sina ställningstaganden vad gäller mål och funktion för vägledningen i olika skolformer lämna förslag i fråga om utbildningen av vägledare och kompetensutvecklingen för yrkesverksamma vägledare. Utredaren ska därvid beakta förslagen i betänkande Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63) inklusive de remissynpunkter som lämnats på betänkandet. Utreda- ren ska också lämna förslag till dimensionering av utbildningen för vägledare. I det fall utredarens förslag innebär att författningar behöver ändras, ska utredaren lämna förslag till sådana ändringar. Med utgångspunkt i sina förslag i fråga om skol- och vuxen- utbildningsområdet ska utredaren pröva i vilken mån förslagen har effekter på vägledningen inom ansvars- område. Utredaren ska även översiktligt bedöma om förslagen är tillämpliga när det gäller detta område med beaktande av de roller och mål som gäller inom utbildnings- respektive arbetsmarknads- området. Former för utredarens arbete Utredaren ska samråda med berörda myndigheter och organisatio- ner. Som framgår av kommittéförordningen ska samtliga förslag kostnadsberäknas och förslag till finansiering ska redovisas för föreslagna bestämmelser och åtgärder. Detta ska jämföras med nuvarande uppdelning av kostnader och finansiering mellan stat och kommun. Besparingar och effektivitetsvinster ska redovisas och kvantifieras. Uppdraget, förutom den del som avser utbildning och kompetens- utveckling, ska vara slutfört och redovisas till Utbildningsdeparte- mentet . Vad gäller utbildning av vägledare samt kompetensutveckling för yrkesverksamma vägledare ska uppdraget slutredovisas . Karriärvägledningen organiseras på många olika sätt i landet. I flera kommuner har man valt samverkansformer mellan väglednings- ansvariga som påminner om den organisation jag beskrivit i mina förslag. För att belysa de möjligheter som finns har jag valt att presentera tolv verksamheter som kan betraktas som goda exempel. De projekt som beskrivs har valts ut med hänsyn till geografisk spridning och representerar såväl storstad som mindre orter. Somliga av verksamheterna har lång erfarenhet och har inför- livats på ett bra sätt i organisationen medan andra inletts och ännu söker sin slutgiltiga utformning. En av verksamheterna har för utredningsarbetet lagts ned, men jag finner projektet innovativt och anser att det hade ett angreppssätt som det är värt att sprida kännedom om. Exempelsamlingen är ingalunda uttömmande. Syftet är främst att på ett konkret sätt beskriva vad som sker på karriärvägledningsom- rådet inom ramen för det livslånga lärandet och att ge näring åt nya idéer och metoder. Bilaga 2 SOU 2001:45 Bättre kontakter skola-arbetsliv - kommun Regionalt råd utvecklar vägledningen - Obyråkratisk vägledning med kunden i fokus - Över gränserna - Vägledningshuset i Kommunen har samlat resurserna för vägledning - Utbildning ska löpa som en röd tråd - Framtidsljus, Kompetensutvecklar alla kategorier vägledare, - Bara efterfrågestyrd upphandling av utbildning - Ger kunden makten över sina val- Samlad kompetens ger hög kvalitet - Sju kommuner samverkar kring elevernas yrkesval Exempelsamlingen är sammanställd av . Bättre kontakter skola-arbetsliv – kommun SSA-enheten/, kommun Tel –17 92 25, I träffas studie- och yrkesvägledarna från både skolor och arbetsförmedling regelbundet och de erbjuds fortbildning för att hålla sig ajour i frågor som rör arbetsmarknad, utbildning och vägledning. Det här sker på månadsvisa konferenser och andra samman- komster. Målet är att kommunen ska ha välutbildade studie- och yrkesvägledare. Denna samordning och service till studie- och yrkesvägledare sker på SSA-enheten vid kommun. För den sökandes skull är resultatet av vägledningen direkt avhängigt om han/hon möter en välutbildad vägledare vid de olika tillfällena under livets gång som denne behöver vägledning, säger på SSA-enheten. Vägledarens roll i det livslånga lärandet är mycket betydelsefull. Vikten av en kvalitativ vägledning påtalas från flera håll i kommunen, inte minst från företagen. Därför inser ledande politiker, skolchefer och rektorer att studie- och yrkesvägledning är viktigt. saknar vi inte vägledare, vare sig inom , gymnasieskolan eller vuxenutbildningen, säger . hoppas man kunna skapa en fortbildningsplan för väg- ledarna och anordna fler nätverksträffar för vägledare inom alla organisationer. Dessutom är ett önskemål att skapa fler tjänster i kommunen. SSA-enheten har till uppgift att samordna skola- och arbetslivs- kontakterna inom skolväsendet. De ordnar prao-platser till grund- skolorna och utbildar prao- och apu-handledare. SSA-enheten initierar och finns med i olika samverkansprojekt mellan skolan och arbetslivet och arrangerar olika nätverkskon- ferenser, utbildningsdagar och frukostmöten. programråd, SSA-råd, lärare och elever till gemensamma utbild- ningar. Kontakten med näringslivet sker genom kontinuerliga utskick, konferenser och personliga kontakter. Handledarutbildningen och de olika nätverksträffarna för skolan och arbetslivet fungerar bra, berättar . Ett önskemål är att kunna genomföra fler och mer påkostade handledarutbildningar, något som dock kräver mer resurser. Enheten ansvarar också för verksamhet. verkar för god kvalitet i studie- och yrkesvägledningen och i kon- takterna mellan skolan och arbetslivet. ska arbeta för att samverkan mellan olika organ inom samhället kommer till stånd. Målet är att ungdomar i ett tidigt skede skall få inblick i dagens arbetsliv. På detta sätt underlättas övergången mellan olika skol- former och mellan skolan och arbetslivet. Snabba förändringar pågår ständigt inom utbildningsväsendet och samhället i övrigt. Det är av största vikt, att studie- och yrkes- vägledningen blir en ständig pågående process som både lärare och studie- och yrkesvägledare tar ansvar för. anser det viktigt att samarbetet mellan dessa yrkesgrupper utvecklas. kommer att arbeta för att samtliga lärare bereds möj- ligheter till egen fortbildning inom näringslivet. anser det viktigt att alla elever har tillgång till personlig vägledning av en utbildad studie- och yrkesvägledare. Det är angeläget att samtliga skolformer får de resurser som krävs för detta, säger . kommer att verka för att ett bra samarbete kommer till stånd mellan vägledare inom skolan, högskolan och arbetsförmed- lingen. Rådet anser det viktigt att uppmärksamma invandrarelevernas speciella behov och ska aktivt verka för att jämställdhetsfrågor beaktas i skolans ämnen. Programråd finns nu inom alla gymnasieprogram, även de studieförberedande. I programråden finns representanter från näringslivet, skolan, arbetsförmedlingen och högskolan. SSA- enheten ansvarar, tillsammans med gymnasieskolorna, för råden. Positiv attityd från näringslivet Sammanfattningsvis kan sägas att SSA-enhetens resultat är goda. Man har mött en positiv och öppen attityd till samverkan från ortens näringsliv. Vi har ett gott samarbete med företagen, konstaterar . Det ser man exempelvis genom att kommunen har tillräckligt med praoplatser och apu-platser och möjligheter till fadderföre- tagsverksamhet. Näringslivet deltar också i programråden och kan därmed påverka gymnasieprogrammens innehåll och utveckling. Företagen uttrycker ofta uppskattning över att det finns en central skola- och arbetslivsadministration i kommunen. hoppas man kunna utveckla prao- och apu-verk- samheten ytterligare, likaså handledarutbildningarna. Man kommer också att satsa på fler närverksträffar för skolan och arbetslivet. Kommunen har även ett samarbete med arbetsförmedlingen via Utbildningsforum. Utbildningsforum erbjuder information om utbildningar och studiefinansiering, individuell vägledning inför studieval och hjälp med studieplaner. Vid Utbildningsforum samarbetar vägledare från arbetsförmed- lingen och kommunen. Utbildningsforum hör organisatoriskt till Vuxenutbildningen i . SSA-enheten samarbetar också med högskolan när det gäller sommarkurser för flickor i teknik och när det gäller pojkar inom barnomsorg, från grundkolan. Det finns också ett samarbete när det gäller information om högskolan till gymnasieelever. Samarbetet med andra kommuner gäller främst fortbildning för studie- och yrkesvägledare. Regionalt råd utvecklar vägledningen – Det regionala vägledningsrådet, Tel –17 92 25, Hemsida: /regvl I finns ett regionalt vägledningsråd som träffas per termin. Syftet är att upprätthålla och utveckla vägledningen inom skolan och arbetsförmedlingen i länet. I rådet finns skola, arbetsförmedling, , , , , LO och Högskolan representerade. Rådet arbetar för rättvis och fri tillgång till individanpassad väg- ledning genom hela livet. Vägledningen ska utföras av kompetenta studie- och yrkesvägledare. Ett annat viktigt mål är att öka samverkan mellan utbildning och arbetsliv. Rådet ska stödja nätverk och organisationer som arbetar med studie- och yrkesvägledning. Dessutom ska vi arbeta för att samordna fort- bildnings- och utbildningsinsatser, berättar , ord- förande i rådet och tillika SSA-sekreterare i kommun. Målet är också ett samordnat utvecklingsarbete kring studie- och yrkesvägledning. Man strävar efter att göra vägledningen känd och synlig, och härigenom stärka yrkesrollen. Dessutom verkar man för studie- och yrkesvägledande insatser på arbetsplatser och andra instanser. Visar att vägledning kan bidra till ökad tillväxt Rådet ska fungera som ett rådgivande organ till myndigheter i när det gäller studie- och yrkesvägledning. Vi vill påvisa hur vägledning kan bidra till ökad tillväxt. Rådet ska också påverka kvaliteten och utveckla informationen i frågor rörande länets utbildningsväsende, fortsätter . De huvudsakliga arbetsmetoderna är konferenser, skrivelser och hemsidan med webbforum. har inga ekonomiska resurser. Vid eventuella kostnader (exempelvis vid konferenser) har de olika representerade organisationerna i vägledningsrådet stått för kostnaderna. Ett konkret resultat av rådets arbete är den arbetsmarknadsdag för länets vägledare, som anordnades . Vi ser stora utvecklingsmöjligheter ! Obyråkratisk vägledning med kunden i fokus – Arbetsförmedlingen Yrkesval, . Hemsida finns länkad från: . På AF Yrkesval i står yrkesvägledningen i centrum. På ett obyråkratiskt sätt ger man direktservice utan tidsbeställning, inskrivning eller annan kundadministration. AF Yrkesval anordnar utställningar och seminarier i samarbete med parterna på arbetsmarknaden, skolor, näringslivet och den offentliga sektorn. AF Yrkesval har kommit långt med metodutveckling. Här utbildas och kompetensutvecklas både svenska och utländska yrkesvägledare. Verksamhetens delar är integrerade. De följer dessutom en yrkesvals- och beslutsmodell som gör att kunden ska förstå sin yrkesvalsprocess. Kundens medvetenhet stimulerar till eget ansvar och aktiviteter för att bryta passiviserande mönster, berättar på AF Yrkesval. Det professionella förhållningssättet med kunden i fokus är något man gärna framhåller. Kunden äger själv sin yrkesvalsprocess och vägledaren gör just in time-insatser för att lotsa framåt. Förmed- lingen ordnar yrkesvalskurser som utgår från kundens egen akti- vitet. AF Yrkesval bygger på infoteksmetoden med självservice utifrån IT-kundarbetsplatser. Efter en introduktion förväntas kunderna klara sig själva. Yrkesvägledarna finns behjälpliga i lokalen. Kunden ska slussas rätt direkt Ett av syftena med det inledande samtalet – metodmässigt det korta samtalet – är att slussa kunden rätt. Finns hinder av ekono- misk, social, fysisk eller psykisk natur, hänvisas kunden till rätt instans. Alla kunder får yrkesvägledning som individer utifrån sin personliga situation. Vägledning till viss utbildning förekommer inte! Och kunden äger sitt problem, påpekar . De tankar om förnyelse av statsförvaltningen, som statsrådet har introducerat, var genomförda i ; snabbhet och hög kvalitet, hög kompetens och etik, liksom öppen- het och insyn. Organisationen är platt. Samverkan sker exempelvis med de lokala intressenterna i : KTH, folkhögskolorna och kom- munens myndigheter med ansvar för ungdomsskolan och social service. Därutöver med , CSN och rege- ringskansliet. Genom Nätverket för vägledning i utbyts erfarenheter. Förmedlingen delar lokal med och Komvux, inklusive dess Lärkafé, där eleverna får läxhjälp och kan utföra tester. Antal besökare har varit 25 – 30 000. Kunderna är främst från . Många som kommer hit har en anställning AF Yrkesval är till för såväl arbetslösa som de som har en anställ- ning. Cirka hälften av kunderna har anställning, medan en fjärdedel är arbetssökande. Övriga är studerande, föräldralediga med mera. är , medan är . Marknadsföring sker genom egen hemsida och genom en egen funktionsbrevlåda för yrkesvägledning: . Trycksaker förmedlas genom arbetsförmedlingen och bibliotek, liksom vid kommunens centrala informationspunkt. Särskilda kampanjer har förekommit. har också uppmärk- sammat verksamheten. En fjärdedel av kunderna har fått kunskap om AF Yrkesval genom släkt och vänner och hälften genom arbetsförmedlingen. Ett par procent via Internet och resterande via skolor och myndig- heter. Kompetensutveckling av personalen sker kontinuerligt och aktuella frågor bevakas genom AMV:s intranät, konferenser och utbildningar. Medarbetarna trivs bra, det visar särskilda arbetsplatsstudie. Genomgående är alla nöjda med arbets- sättet. Kunderna mycket nöjda, visar utvärdering Regelbunden uppföljning och utvärdering är en självklarhet på AF Yrkesval. Besökande kunder har möjlighet att i en särskild enkät redovisa sin uppfattning. N fick önskad information (helt eller delvis). N fann personal tillgänglig för att hjälpa dem. (Övriga behövde inte stöd.) N ansåg att personalens intresse eller enga- gemang var utmärkt eller bra.