sou · GPB377d1 · 2002-01-01 00:00:00 — beslutade om en utbyggnad av vattenkraften med . Syftet var att uppfylla tidigare riksdagsbeslut om en utbyggnad av produktionsförmågan till till mitten av , den s.k. vattenkraftplanen. Det långsiktiga målet är att bygga ut vattenkraften till den av angivna nivån . Den befintliga vattenkraften ska utvecklas så att mål minst kan bibehållas och miljöbefrämjande åtgärder kan åstadkommas så att en biologisk mångfald kan återskapas i de vattenområden som exploaterats och skadats av vattenkraftutbyggnad. Regeringen har i miljömålspropositionen (prop. 2000/01:130) markerat att utbyggnad av vattenkraft inte kan tillåtas skada vär- defulla vattendrag och att vattenflöden och vattennivåer i vatten- Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning drag som påverkas av reglering så långt möjligt är anpassade för att trygga biologisk mångfald. Utbyggnad av vattenkraft och andra intrång i vattendrag som i huvudsak är opåverkade bör inte ske. Möjligheterna att miljöanpassa vattenkraften bör ske med utgångs- punkten att den nuvarande produktionskapaciteten bibehålls. Branschspecifika förutsättningar – möjligheter och hinder Enligt en rapport från Elforsk 11 var ägarförhållandena omkring mitten av sådana att lokala eldistributörer ägde ca en tredjedel av den installerade effekten i små vattenkraftverk, stora kraftbolag och privatpersoner en fjärdedel vardera och övriga före- tag omkring en sjundedel. Sedan rapporten skrevs har de stora kraftbolagens andel ökat som ett resultat av den strukturomvand- ling som skett. Bland aktörerna finns också leverantörer och underleverantörer av utrustning och underhållstjänster. Svensk vattenkraftteknik och turbintillverkning har stått på en hög internationell nivå men har alltmer försvagats. En viktig anledning är den vikande hemmamarknaden. Tillverkningsserierna har varit små och lönsamheten svag, vilket haft negativa effekter på arbetet att utveckla tekniken. har flera svenska tur- bintillverkare upphört med sin verksamhet. En god utveckling på hemmamarknaden skulle också ge förutsättningar för en god kon- kurrenskraft på exportmarknaderna. Övriga hinder och möjligheter Hindren för att bygga ut småskaliga vattenkraftverk är i huvudsak två. Det ena hindret är ekonomin. Investeringskostnaden är hög i förhållande till energiproduktionen. Med dagens elpris är det inte möjligt att bygga utan särskilda subventioner. Småskalig vatten- kraft belastas i allmänhet också av höga driftskostnader, vilket också är en bidragande orsak till att investeringarna uteblir. Kost- naderna att bygga är mycket anläggningsspecifika och varierar san- nolikt inom ovan angiven potential från ca /kWh,år till ca 11 Elsystem med distribuerad elproduktion. Elforsk rapport 97:22. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning /kWh,år. Genom utveckling av enklare, billigare och mer driftsäker och underhållsfri utrustning kan ekonomin förbättras. Marknaden är osäker , så utvecklingen är begränsad. Det andra stora hindret är miljöpåverkan. Generellt gäller att miljöpåverkan är mindre vid restaurering av nedlagda kraftverk än uppförande av nya. Slutsatsen är, oaktat miljökonsekvenserna, att potentialen om ca för vattenkraftutbyggnad är tillgänglig på kort sikt om tillräckliga insatser för att främja utbyggnaden införs. En förutsätt- ning är att stöden är teknikdrivande. Avsnittet om kraftvärmeproduktion inom fjärrvärmesystemen ut- går huvudsakligen från material som ställts till förfogande av och . El produceras i kombination med fjärrvärme i kraftvärmeanlägg- ningar. Elproduktionen från dessa hade en stark utveckling men minskade plötsligt då kärn- kraften var fullt utbyggd för att åter öka i omfattning . har produktionen stagnerat eller minskat. En orsak kan vara våtåren och de låga priserna på elbörsens spotmarknad som åren varit varma. Produktionen uppgick till medan den hittills största produktionen, , uppnåddes . Figur 3.3 visar utvecklingen av kraftvärmeproduktionen . I kraftvärmeverken i fjärrvärmenäten stod kol inklusive hyttgas för och olja för av bränsletillförseln . Andelen olja har minskat . Naturgas samt biobräns- len, torv m.m. svarade för respektive . Av skattetekniska och ekonomiska skäl är andelen fossila bränslen stor i elproduktio- nen. De flesta företag som producerar el i fjärrvärmesystemen är företag som helt eller delvis ägs av kommunerna. Sådan elproduk- tion skedde på ett drygt trettiotal orter i landet. Företag, som är medlemmar i , svarade för Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Den installerade eleffekten bland dessa företag var cirka 2 GW. Figur 3.3: Produktion av el i fjärrvärmesystemen. 1970–2000. Produktion av el i fjärrvärmesystemen Källa: , Elmarknaden . Av de bränslen som användes för elproduktion i fjärrvärme 1999 var endast en liten del biobränslen. Bland Fjärrvärmeföreningens medlemmar producerades av elen med rena biobränslen såsom trädbränslen och biogas. Omräknat till hela elproduktionen i fjärrvärmesystemen motsvarade det biobränslebaserad el 1999 och 2000. Betraktas hela bränsleförbrukningen i kraftvärmeverken, dvs. användningen till både värme och el är för- delningen dock fossila bränslen och trädbränsle, torv och andra biobränslen. Några anläggningar baserar sin elproduktion helt eller nästan helt på biobränslen. De ligger i , , , , , , , , , och . Det finns tekniska möjligheter att öka elproduktionen inom fjärr- värmesystemen på såväl kort sikt som lång sikt. Den kortsiktigt tillgängliga produktionsökningen för el från förnybara energikällor kan ske genom förlängda drifttider eller genom bränslebyten. Båda åtgärderna kan genomföras inom befintliga anläggningar utan inve- steringar eller med mycket små sådana. Ofta minskar eleffekten om övergång till biobränsle genomförs. Den långsiktiga ökningen är Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning beroende av värmeunderlaget i fjärrvärmenäten och på summan av elpris och certifikatpris. Kraftvärmeverken har i många fall möjligheter att inom befintliga anläggningar variera energiuttaget vad gäller fördelningen mellan el och värme. Förutsättningarna varierar mellan anläggningarna bero- ende på värmeunderlag, systemkonstruktion, bränsleblandning m.m. Många anläggningar har också möjlighet att utöka produk- tionen genom att förlänga drifttiden över året för elproduktionen. Figur 3.4 visar hur drifttiden, beräknad som ekvivalenta fullast- timmar 12, förändrats inom kraftvärmesektorn . Uppgifter från 13 visar att nedgången fortsätter 2000 till nivån . Antalet fullasttimmar i elproduktionen bör enligt Fjärrvärmeföre- ningens bedömning på kort sikt kunna ökas till nivån . Med utgångspunkt 2000 använda bränslebland- ningen skulle en ökning av detta slag motsvara ca 0,5 TWhel baserad på biobränslen . Kostnaden för detta tillskott är driftskostna- den på marginalen för en utökad produktion, 14–/kWh. Bil- den påverkas också av företagens alternativkostnad för el, om de kan använda elen i egen verksamhet, för att driva värmepumpar eller elpannor t.ex., eller om den säljs vidare. Det är således inte en- bart produktionskostnaden som avgör om denna potential kan ut- nyttjas. Ökningen av totalproduktionen styrs också av utträngande av annan värmeproduktion, främst rökgaskondensering. En annan potential, som kan göras tillgänglig inom , är den som baseras på bränslebyte från fossila bränslen till bio- bränslen. eldas enligt statistik fossila bränslen för elproduktion i samma panna som biobränsle, som då hänförs till värmeproduktionen. Företrä- dare för branschen har, efter en genomgång av förhållandena vid kraftvärmeverken inom fjärrvärmesystemen, gjort bedömningen att det med små investeringar finns möjlighet att byta bränsle motsva- rande elproduktionen . 12 Ekvivalenta fullasttimmar är beräknade som producerad energi/installerad effekt (MWh/MW). 13 Figur 3.4 baseras på uppgifter från SCB, som täcker all kraftvärmeproduktion. Fjärrvärme- föreningens medlemmar svarar för en mycket stor andel därav. Eftersom siffrorna inte är helt jämförbara redovisas endast SCB:s uppgifter här. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Figur 3.4: Elproduktion i fjärrvärmesystemen 1994–1999. Antal ekvivalenta fullasttimmar. Källa: SCB, EN 11 . Kostnaden för en sådan konvertering består dels av tillkommande kapitalkostnader dels i skillnad i bränslepris. Skillnaden kan upp- skattas till 6–/kWh. Detta är alternativkostnaden för att byta från fossilt till biobränsle och ett byte beror därmed inte på elpriset utan styrs helt av certifikatpriset. Den nuvarande bränslekostnads- skillnaden kan med dagens skatteregler beräknas exklusive skatt, eftersom det finns en avdragsrätt för det bränsle som åtgår för elproduktionen oavsett bränsleslag. Om den elproduktionen med fossila bränslen belastas med något slag av miljöbeskattning inne- bär det för certifikatmarknaden att ett lägre certifikatpris är till- räckligt för att förverkliga ett bränslebyte från fossila bränslen till biobränslen. De långsiktigt tillgängliga potentialerna bestäms i stor utsträckning av vilket värmeunderlag som är tillgängligt. gjorde en prognos över utbyggnaden i av fjärrvärme inklusive kraftvärme. Med utgångspunkt i den prognosen, justerad med utfallet , skulle produktionskapaciteten kunna byggas ut så att närmare 5 TWhel skulle kunna produceras, varav ca baserade på biobränslen. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Inom ramen för den studie som publicerades i Elforsks rapport från nya anläggningar 14 tog Elforsk fram en kalkylmodell för be- räkning av kostnader i nya elproduktionsanläggningar. Med mo- dellen kan man inte bara jämföra skilda produktionsanläggningar utan också variera kalkylförutsättningarna på många sätt för en given anläggning. har för utredningen gjort beräkningar av kostnaderna för kraftvärmeanläggningar i fjärrvärmenäten. Några av resultaten redovisas i tabell 3–6. Tabell 3–6 Elproduktionskostnaden vid några nybyggda värme- kraftverk. Effekt, el, MW Effekt, värme, MW el, öre/kWh b) a)Anläggningarna A, B och C har ångcykel, anläggning D ångcykel med rökgasåtervinning. b)Kalkylförutsättningar: kalkylränta, avskrivning, bränslepris /kWh. Statligt stöd till kraftvärmeproduktion I och med energipolitiska beslut introducerades det stat- liga stödet till biobränslebaserad kraftvärme som ett medel i om- ställningen av energisystemet. Det första stödprogrammet ledde till investeringar på ca 4,4 mdkr varav det statliga stödet utgjorde när- mare 1 mdkr. Den sammanlagda årliga beräknade produktionen i de 43 anläggningar som beviljades stöd uppgår till ca el och värme. 14 Bärring, , , , , El från nya anläggningar. Elforsk rapport 00:01. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Målet för det nu gällande programmet för investeringsstöd till biobränsleeldad kraftvärmeproduktion är att med början åstadkomma en ökning av den årliga elproduktionen med . Stöd kan ges till både kraft- värmeverk anslutna till fjärrvärmenäten och mottrycksanläggningar i industrin. Utfallet t.o.m. är årlig produktion, vilket överstiger målet för hela . 3.2.3Produktion av mottryckskraft inom industrin Avsnittet om elproduktion i industriella mottrycksanläggningar baseras huvudsakligen på en rapport som ställt samman på vårt uppdrag. Rapporten redovisas i sin helhet i bilaga 6. Mottryckskraft är el producerad tillsammans med ångvärme för industriprocess eller fjärrvärme. Vid framställning av mottrycks- kraft omvandlas energi i ånga med högt tryck och hög temperatur efter ångpanna till elektrisk kraft i en turbin. Resterande energi i ångan nyttiggörs som värme. Ju lägre tryck ångan har efter turbi- nen desto mer energi tas ut i turbinen och desto mer elkraft kan produceras. För mottryckskraft är värmeförbrukningen efter turbinen en förutsättning som också bestämmer hur mycket el som kan produ- ceras. Förhållandet mellan elproduktion och värmeförbrukning efter turbinen (alfa-värdet) är vid industriell mottrycksproduktion 0,15–0,25 på grund av de för processerna använda relativt höga ångtrycken. Vid kraftproduktion i fjärrvärmeanläggningar, där lägre mottryck kan användas, är motsvarande värde 0,4–0,6. av den installerade effekten i mottrycksanlägg- ningar finns inom massa- och pappersindustrin. Vad gäller produk- tionen är andelen högre, . Övriga anläggningar finns främst inom järn- och stålindustrin, vid oljeraffinaderier samt inom kemisk industri. Elproduktionen sker framför allt i fabriker för tillverkning av kemisk pappersmassa, antingen i avsalumassabruk eller i integre- rade massa- och pappersbruk. I avsalumassafabrikerna baseras elproduktionen till övervägande del på förnybara interna bränslen, Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning returlutar och bark. I integrerade bruk baseras elproduktionen huvudsakligen på externa bränslen, såsom olja, naturgas och kol men även på biobränslen som inköpt bark och skogsbränsle. De interna bränslena svarar endast för en bråkdel av använda bränslen. uppgick den totala mottrycksproduktionen till 15 varav ca el producerades i massaindustrins anläggningar. Av denna energimängd producerades enligt ca med hjälp av förnybara bränslen, huvudsakligen massain- dustrins returlutar 16. Eftersom det är i massaindustrin som elpro- duktionen sker med förnybara bränslen, lämnas övrig mottrycks- produktion utanför den fortsatta beskrivningen. Elproduktionen styrs av värmebehovet i massa- och pappersproduktionen. Därför har massa- och pappersindustrins struktur betydelse för möjlighe- terna att öka produktionen av el från förnybara bränslen i mottrycksanläggningarna. producerades mottryckskraft i 49 anläggningar i , varav 37 inom massa- och pappersindustrin och ytterligare ett par inom den träbearbetande industrin. Den sammantagna produktionen av avsalumassa och papper uppgick till ca 15 milj. ton. Av denna volym utgjorde kemisk avsalumassa ca 3,5 milj. ton och papper 8,3 milj. ton, exkl. tid- ningspapper som huvudsakligen tillverkas av mekanisk massa. producerades mera pappersmassa och papper i än något . Vid produktionsvolymen 15 milj. ton och den befintliga indu- stristrukturen uppskattar att produktionen av el i mottrycksanläggningarna kan öka från drygt 3,9 till med den utrustning anläggningarna har . Ökningen kan åstad- kommas genom att använda energitätare bränslen dvs. genom att öka oljeandelen av bränslet inom de integrerade pappersbruken. En sådan förändring av elproduktionen skulle komma att minska 15Källa: SCB, EN 20 . 16Enligt EN 20 utgjorde trädbränsle, returlutar, sopor, torv 201 000 toe insats- bränsle i industriell mottrycksproduktion , vilket motsvarar ca 2,1 TWhel vid verkningsgrad. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning mängden el producerad med hjälp av förnybara bränslen, från 3,0 till . Den tekniska potentialen bedöms av vara . Bedömningen utgår från att värmeunderlaget vid produktionsnivån 15 milj. ton massa och papper skulle medge en sådan elproduktion. har gjort en bedömning av den möjliga mottrycksproduktionen av el i massa- och pappersindustrin med utgångspunkt dels i en oförändrad relation mellan el och bränsle dels en ökad andel mekanisk massa av den totala produk- tionen av pappersmassa, som antas bli 17 milj. ton detta år. Ökningen från 15 till 17 milj. ton motsvarar ungefär den öknings- takt som produktionen haft . 15 milj. ton var å andra sidan den hittills största årsproduktionen . Elproduktionen bedöms uppgå till , med en tekniskt möjlig produktion med olja som marginalbränsle på och en teknisk potential på . Den biobränslebaserade delen av den bedömda produktionen antas vara att jäm- föra med . Av ökningen i mottryckskraft , från 3,9 till , skulle komma från biobränslen och från fossila bränslen. För att utnyttja befintliga mottrycksanläggningar till en totalt sett ökad produktion av el krävs energitätare bränslen, dvs. olja, vilket leder till en minskad produktion av el från förnybara bräns- len. Om den tekniska potentialen ska kunna utnyttjas krävs stora investeringar. Nyinvesteringar och behövliga ersättningsinvester- ingar gör det möjligt att basera en större andel av elproduktionen på förnybara bränslen. Investeringskostnaden per installerad MW blir emellertid betydande. I en rapport om biobränsle från skogen 17 och dess potentiella användning gör författarna bedömningen att den biobränslebase- rade elproduktionen i massa- och pappersindustrins motrycksan- läggningar i ett tioårsperspektiv skulle kunna öka med 2,3–3, 17 C. , G. Amnell, M. Anheden, skogen. En studie av miljökonsekvenser , . L. Eidensten, G. : Biobränsle från och olika ekonomi för olika användningar. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning inom kostnaden ca /MWh. Av den angivna produktionsök- ningen skulle 0,7–kunna åstadkommas genom fullt kapaci- tetsutnyttjande och 1–1,genom förbättring av ångsystemen, åtgärder som kräver inga eller små investeringar och som har korta ledtider. Produktionen av mottryckskraft i skogsindustrin skulle efter dessa åtgärder kunna uppgå till 6–7 TWhel. Kostnader för utbyggnad av elproduktionen För att kunna utnyttja den potential som bedö- mer vara tillgänglig måste investeringar i om- och tillbygg- nad samt nybyggnad av turbiner och kringutrustning göras. Det billigaste sättet att öka biobränslenas andel i motryckspro- duktionen är att göra det möjligt att använda energitätare bio- bränslen. förutsätter att förädlat biobränsle, pellets, kan utnyttjas. Användning av pellets, malda till träpulver, gör det möjligt att undvika stora investeringar i roster- eller bädd- försedda pannor. Om man väljer andra biobränslen än pellets för att komplettera och ersätta olja blir kalkylen annorlunda. Kringinvesteringarna blir större i intervallet 3,2 TWhel och uppåt. Produktionskostnaderna sammanfattas i tabell 3–8. Tabell 3–8 Produktionskostnader för el i massaindustrins mottrycks- anläggningar. –2,5 2,5–3,2 3,2–3,7 3,7–5,3 Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Uttryckt i diagramform ger tabell 3–8 följande bild: Figur 3.5: Produktionskostnad för mottryckskraft inom massa- och pappersindustrin. Avsnittet om vindkraft bygger delvis på till regeringen i 18 och delvis på den driftuppföljning av vindkraftverk som genomförs i ett projekt gemensamt för Elforsk och 19. De första kommersiella vindkraftverken för elproduktion i togs i drift . 1988 producerades drygt 1 GWh el med vindkraft. Produktionen har därefter ökat snabbt och uppgick till 447 GWh. Av de vindkraftverk som är i drift sattes ett fåtal i drift . I och med att ett statligt introduktionsstöd infördes ökade utbyggnadstakten. 19Driftuppföljning av vindkraftverk, Årsrapport . Rapport 22:2001 och Elforsk Rapport 01:16. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Figur 3.6: Vindkraft i . Antal verk, installerad effekt och elproduktion. Antal verk (st) Installerad effekt (MW ) Elproduktion (GWh) Utvecklingen leder till att allt större vindkraftverk installeras. Figur 3.6 visar hur effekten ökat över tiden. var den vanligaste storleken omkring 200 kW medan storlekar på mel- lan 600 och 800 kW nu är de vanligaste. har det också blivit allt vanligare med gruppinstallationer, s.k. vindparker. Figur 3.7, som visar de kraftverk som är i drift ordnade efter ålder och effekt, illustrerar tydligt att yngre kraftverk i allmänhet har större effekt än de äldre. Produktionskostnaderna för vindkraft har successivt sjunkit i takt med att vindkraftverken blivit allt Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning har för arbetet med vindplanerapporten bearbetat och analyserat data från driftuppföljningen av vindkrafts- produktionen. Figur 3.7: Vindkraftverk större än 50 kW, nu i drift, efter installerad effekt och tidpunkt för drifttagning.20 Installerad effekt, kW 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 Figur 3.8: Produktionskostnader för vindkraft, exklusive stöd. Anläggningar tagna i drift 1994–2000, öre/kWh. 20 Källa: Driftuppföljning av vindkraftverk. Rapport 22:2001, . I figuren ingår ej ett utvecklingsverk på 3 MW, installerat 1993, som ännu är i drift. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning Figur 3.8 visar hur produktionskostnaderna ändrats . Uppgifterna avser de anläggningar som beviljats statligt stöd och som tagits i drift respektive år. Kostnaderna har beräknats med utgångspunkt i faktiska investeringskostnader, kalkylräntan och avskrivningstid, där kapitalkostnaderna räknats som annuitet. Investeringsstöd och driftstöd ingår ej. Avskrivningstiden höjer kostnaden med 6–/kWh. Räntan ger ca /kWh högre produktionskostnad. har i sin uppföljning av det kortsiktiga pro- grammet för omställning av energisystemet 21 bl.a. redovisat resul- tat av investeringsstöden i vindkraft. Produktionskostnaderna för vindkraft, exklusive statliga stöd, anges i rapporten uppgå till i medeltal /kWh med spridningen 28,0–47,/kWh. Upp- gifterna avser samtliga vindkraftverk som beviljats investeringsstöd. Den främsta anledningen till skillnader i produktionskostnad upp- ges vara kraftverkets vindläge. Enligt Energimyndighetens vindpla- nerapport ligger produktionskostnaden för vindkraftproducerad el f.n. /kWh beroende på vindläget. Kostnaden för havsbaserad vindkraft är högre än för landbaserad. Det beror främst på att installationerna blir mer komplicerade. Med utgångspunkt från delvis ny teknik uppskattar Energimyn- digheten den möjliga kostnadsnivån för elproduktion i vindkraft- verk till 20–/kWh. Större anläggningar innebär inte bara effektivare utnyttjande av vindläget utan också lägre investeringskostnader per installerad kW i markanläggningar och annan kringutrustning, eventuella kostna- der för förstärkning av lokal- och regionalnät oräknade. Möjligheterna att bygga ut vindkraftproduktionen i har varit föremål för en livlig debatt . anvisade i det energipolitiska beslutet till investeringsstöd för utbyggnad av vindkraft, med målet att uppnå en ökad produktion av vindkraft med . bedömer att målet uppnås. framhöll i sitt betänkande (SOU 1999:75) Rätt plats för vindkraften att det utan ett kvantitativt mål för vind- 21 : Det kortsiktiga programmet för omställning av energisystemet. Elproduktion från förnybara energikällor - en beskrivning kraftutbyggnaden är svårt att hävda vindkraftintresset i sådan fysisk planering och tillståndsprövning, där vindkraftintresset be- höver vägas mot andra etablerade intressen rörande mark- och vattenanvändningen. Utredningen föreslog därför att som ett planeringsmål i ett första steg borde områden redovisas med särskilt goda förutsättningar för vindkraftverk, på land och till havs, med en sammanlagd produktionskapacitet på ca . Ut- redningen föreslog också att skulle ges upp- draget att redovisa områden med särskilt goda förutsättningar för vindkraftverk och som sammanlagt bedöms ha en produktions- kapacitet på ca . redovisade på uppdrag av reger- ingen förslag till planeringsmål för vindkraften i . Med pla- neringsmål avses i detta sammanhang en årlig produktionsvolym att sträva mot och planera nödvändiga förutsättningar efter. Ett planeringsmål utgör grunden för dels en aktiv planering och dels att definiera och värdera hinder för utbyggnad av vindkraften. förslag till planeringsmål för vindkraften i är att på 10–planera för och sträva mot en årlig produktionsvolym på . Av andra elproduktionsformer som baseras på förnybara energi- källor är det bara solel som bedöms få nämnvärd omfattning inom de närmaste decennierna. byggdes en av de första nätanslutna solelanläggningarna och solcellforskning med inriktning på polykristallina tunnfilmssolceller inleddes. Intresset för solceller har vuxit både nationellt och internationellt. I överväger de självförsörjande solcellsanläggning- arna (fyrar, fritidsbåtar, sommarstugor m.m.) men det finns även några större nätanslutna anläggningar med solcellsmoduler. Vid projekteringen och byggnaden av ett antal bostadsprojekt i och finns solcellsmoduler inplanerade. På lång sikt är målet att öka andelen solel i energisy- stem.