sou · GPB342 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade en chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till en reformerad räddningstjänst- lagstiftning. Med stöd av bemyndigandet förordnades kammarrätts- lagmannen till utredare. Som experter har förordnats kansliråden , och , kanslichefen , hovrättsassessorn , departementssekreterarna , poliskommissarien , tillsynschefen , brandingenjören , avdelnings- direktören , verksjuristerna , försvarsdirektören , flygräddningschefen , utredaren och överläkaren . Utredningen har antagit namnet beslutade chefen för mentet att inom departementet skulle tillsättas en arbetsgrupp med uppgift att analysera hur en reformering av sotnings- väsendet skulle kunna åstadkommas. Arbetsgruppen redovisade sitt arbete till chefen för genom en rapport . Genom tilläggsdirektiv till beslutade regeringen att utredningen med utgångspunkt i arbetsgruppens rapport skulle utarbeta ett delbetänkande med förslag till ett reformerat sotningsväsende. får härmed överlämna delbetänkandet Reformerat sotningsväsende. Bakgrund till utredningsarbetet för en reformering Nuvarande regler för sotningsverksamheten............... Överväganden och förslag................................................ Utgångspunkter för överväganden och förslag rörande ett reformerat sotningsväsende ..................... 7För- och nackdelar med ett genomförandeansvar för sotning och brandskyddskontroll för kommunen respektive den enskilde ........................................... 8 Behovet av och formerna för utförandet av sotning och brandskyddskontroll ur brandsäkerhetssynpunkt .. 63 Den enskildes ansvar för att rengöring och Det allmännas ansvar och uppgifter i samband med Rengörings- och besiktningsverksamhet .....i glesbygd Genomförandet av ett reformerat sotningsväsende...... Ekonomiska frågor och vissa effekter av ett Förslaget .........till lag om ändring i räddningstjänstlagen Konsekvensanalys av effekterna på små företags Utredningsförslaget syftar till en reformering av sotnings- väsendet som bl.a. skall leda till ökad valfrihet och flexibilitet och ett ökat ansvar för ägare och innehavare av byggnader eller andra anläggningar när det gäller sotningsverksamheten. Därutöver skall förslaget möjliggöra en ökad konkurrens inom verksamheten. Det skall inte heller finnas något lagfäst krav på att imkanaler i bostadskök och liknande utrymmen skall sotas och kontrolleras regelbundet. Nuvarande system för sotning och brandskyddskontroll Sotningsväsendet bedrivs enligt bestämmelser i räddningstjänstlagstiftningen i offentlig regi av kommunen, som skall svara för att sotning (rengöring) av eldningsanläggningar utförs regelbundet och att en kontroll görs från brandskydds- synpunkt av det som rengörs och av anslutande byggnadsdelar. I samband med sotningen genomförs också en rengöring av imkanaler och en brandskyddskontroll av dessa. Rengöringen och kontrollen skall utföras av en av kommunen utsedd skorstensfejarmästare eller av ett biträde till denne. () meddelar frister för hur ofta olika typer av eldningsanläggningar och imkanaler skall rengöras. Kommunfullmäktige beslutar om avgifter för rengöringen och brandskyddskontrollen. har karaktär av myndighetsutövning med bl.a. rätt för sotnings- förrättaren till tillträde till rengöringsobjektet, utfärdande av förelägganden och beslut om nyttjandeförbud. För och nackdelar med genomförandeansvar för rengöring och brandskyddskontroll för kommunen respektive den enskilde Utredningen konstaterar att det är förenat med uppenbara fördelar om det kommunala sotningsmonopolet upphävs och om ansvaret för att rengöring och brandskyddskontroll (brand- skyddsbesiktning) vidtas kan föras över på den enskilde. Härigenom skulle den enskildes ansvar för brandsäkerheten stärkas och det skulle skapas en medvetenhet hos denne om den egna skyldigheten att förebygga brand och skador till följd av brand, vilket är ägnat att höja brandskyddet. Ett genomförandeansvar för den enskilde för rengöring och brandskyddsbesiktning är enligt Utredningen en förutsättning för att skapa en ökad valfrihet och flexibilitet för ägare och innehavare av byggnader eller andra anläggningshavare samt för att möjliggöra en ökad konkurrens när det gäller sotnings- väsendet. Eljest är enligt utredningen dessa förutsättningar och möjligheter starkt begränsade. Om de nuvarande inslagen av myndighetsutövning i sotningsverksamheten upphävs genom att den enskilde ges ett genomförandeansvar öppnar det enligt Utredningen möjligheter att kombinera rengörings- och besiktningstjänster med andra serviceuppgifter, bl.a. av brandskyddskaraktär, till gagn för såväl den enskilde som för sotningsföretagen. Detta kan också gagna en helhetssyn på brandskyddet i och kring eldstäder och därmed också höja brandskyddet. Behovet av och formerna för utförandet av rengöring och brandskyddsbesiktning från brandsäkerhetssynpunkt Rengöring av eldstäder m.m. skall enligt Utredningens förslag ske behovsanpassat med hänsyn till det faktiska behov som föreligger med avseende på den enskilda anläggningen, medan brandskyddsbesiktningen skall utföras med föreskrivna intervaller. Möjligheter skall finnas för en enskild person att själv utföra rengöring av den egna anläggningen s.k. egenrengöring. Utredningsförslaget innebär att den som utför rengöring respektive brandskyddsbesiktning av eldstäder och imkanaler i restauranger och storkök skall ha erforderlig kompetens för dessa uppgifter. Den som utför yrkesmässig rengöring skall uppfylla myndighetsvisa allmänna råd om kompetens och vara certifierad av ett ackrediterat organ för uppgiften eller ingå i ett för uppgiften ackrediterat kontrollorgan. Den som utför brandskyddsbesiktning skall uppfylla författningsmässigt före- skrivna krav på kompetens och vara certifierad för uppgiften eller ingå i ett för uppgiften ackrediterat kontrollorgan Det lagfästa kravet på rengöring och brandskyddsbesiktning av imkanaler i bostadskök och liknande tas bort. Däremot kvarstår kraven på rengöring och besiktning av imkanaler i restauranger och storkök. Den enskildes ansvar för att rengöring och brandskyddsbesiktning utförs Ett stärkt brandskydd utgår enligt Utredningen från ett tydligt ansvar för och en aktiv medverkan från den som har ansvar för att hantera en brandrisk. Några skäl finns inte mot att den enskilde har det primära genomförandeansvaret för att rengöring och brandskyddsbesiktning av eldningsanläggningar och av imkanaler i restauranger och storkök utförs. Ett genomförandeansvar för den enskilde innebär enligt Utredningen, förutom väsentliga fördelar för denne och ett förstärkt brandskydd, en avbyråkratisering av sotningsväsendet och en eftersträvad minskad statlig styrning av verksamhet. För att stärka och komplettera den enskildes förmåga att ta ansvar för genomförandet av rengöring och brand- skyddsbesiktning ankommer det enligt Utredningen på samhället att stödja med bl.a. utbildning, information och tillsyn. Ägare och innehavare av byggnader eller andra anläggningar skall enligt Utredningens mening ha ett gemensamt ansvar för brandskyddet. De skall enligt Utredningens förslag dokumentera utförd rengöring. Resultatet från brandskyddsbesiktningen skall protokollföras. Det allmännas ansvar och uppgifter i samband med rengöring och brandskyddsbesiktning Kommunen skall enligt Utredningens förslag ha det omedelbara tillsynsansvaret över att ägare och innehavare av byggnader eller andra anläggningar fullgör sina skyldigheter med avseende på rengöring och brandskyddsbesiktning. Kommunen skall kunna kräva in dokumentation rörande rengöringen och besiktningen och vid behov kunna bl.a. genomföra tillsynsbesök, utfärda förelägganden och besluta om användningsförbud. Staten har en normgivande roll för rengöring och brandskyddsbesiktning. Staten har också ett tillsynsansvar på regional och central nivå. Staten skall säkerställa att yrkes- utbildning finns tillgänglig för rengörings- och besiktnings- tjänster. Staten har uppgifter att lämna information och utbildningsmaterial som stöd och upplysning i samband med ansvar för och utförande av rengörings- och besikt- ningsuppgifter. Rengörings- och besiktningsverksamhet i glesbygd Det är ett allmänt samhällsintresse ur brandskyddssynpunkt att det finns tillgång till rengörings- och besiktningstjänster även i glesbygd. Det är också enligt Utredningen ett yttersta ansvar för kommunen att gripa in för att säkerställa behovet av att sådana Utredningen gör ett förtydligande av detta övergripande ansvar för kommunen. Genomförandet av ett reformerat sotningsväsende Förslaget innebär grundläggande förändringar av sotnings- väsendet. Övergången till ett ackrediterings- eller certifierings- förfarande för att få utföra rengörings- och besiktningstjänster måste införas successivt under en övergångstid. Omfattande information kommer att krävas om den nya ordningen för rengöring och besiktning. Informationsfrågorna och utbildning är enligt Utredningen av avgörande betydelse för en framgångs- rik reformering av sotningsväsendet. De nuvarande entreprenadavtalen mellan skorstensfejar- mästarna och kommunerna utgör enligt Utredningen inte något hinder i ersättningshänseende eller eljest för genomförandet av den föreslagna reformeringen. Det finns enligt Utredningen inte någon anledning att vidta särskilda åtgärder för att hantera avtalen t.ex. genom lagstiftning om en inlösennämnd. Ekonomiska frågor och vissa effekter av ett reformerat sotningsväsende Förslaget till ett reformerat sotningsväsende kan väntas medföra vissa ökade kostnader för stat och kommun. För den enskilde kan förslaget emellertid innebära väsentliga besparingar. Utredningen bedömer att förslaget totalt sett kommer att medföra ett bättre brandskydd till betydligt lägre kostnader. 1Förslag till lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102) Härigenom föreskrivs i fråga om räddningstjänstlagen (1986:1102) dels att 17 § skall upphöra att gälla, dels att 7, 15, 18-20 och 41 §§ skall ha följande lydelse, dels att det under rubriken införs en ny paragraf, 57 a §, av följande lydelse. Varje kommun skall svara för att åtgärder vidtas inom kommunen så att bränder och skador till följd av bränder förebyggs. Kommunen skall också främja annan olycks- och skadeförebyggande verksamhet i kommunen. Varje kommun skall svara för att åtgärder vidtas inom kommunen så att bränder och skador till följd av bränder förebyggs. Kommunen har det yttersta ansvaret för att det finns resurser tillgängliga för ren- och brandskyddsbesikt- ning enligt 41 §. En sådan nämnd som avses i 10 § skall svara för att brand- syn och sotning utförs regel- bundet. Kommunfullmäktige får föreskriva att avgift skall erläggas för brandsyn, sotning och kontroll av brandskyddet enligt 17 §. skall också främja annan olycks- och skadeförebyggan- de verksamhet i kommunen. En sådan nämnd som avses i 10 § skall svara för att brand- syn utförs regelbundet. Kommunfullmäktige får föreskriva att avgift skall erläg- gas för brandsyn. Den som förrättar brand- syn och den som utför sotning och kontroll av brandskyddet enligt 17 § har rätt att få till- träde till den anläggning som berörs. De har också rätt att få de upplysningar och hand- lingar som de behöver. skall lämna det biträde som behövs. Den som förrättar brand- syn har rätt att få tillträde till den anläggning som berörs. Denne har också rätt att få de upplysningar och handlingar som behövs. skall lämna det biträde som behövs. Regeringen får meddela föreskrifter om frister för brandsyn, sotning och kontroll av brandskyddet enligt 17 § och om förbud helt eller delvis mot eldning utomhus samt om Regeringen får meddela föreskrifter om frister för brandsyn och om förbud helt eller delvis mot eldning utomhus samt om liknande förebyggande åtgärder mot liknande förebyggande åt- gärder mot brand. Regeringen får överlåta åt en myndighet eller åt kommun att meddela sådana föreskrifter. Regeringen får överlåta åt en myndighet eller åt kom- mun att meddela sådana föreskrifter. Ägare eller innehavare av byggnader eller andra anlägg- ningar skall i skälig omfattning hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olycks- händelse och i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för att hindra eller begränsa skador till följd av brand. Ägare och innehavare av byggnader eller andra anlägg- ningar skall se till att eldstäder och andra fasta förbrännings- anordningar och därtill hörande rök- och avgaskanaler vid behov görs rena på ett betryggande sätt. I restaurang- och storkök skall även imkanaler rengöras. Ägaren och innehavaren skall vidare i skälig omfattning hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olycks- händelse och i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för att hindra eller begränsa skador till följd av brand. Ägare och innehavare av byggnader eller andra anlägg- ningar skall se till att kontroll från brandskyddssynpunkt (brandskyddsbesiktning) utförs regelbundet av de anordningar som enligt första stycket skall rengöras och av tillhörande byggnadskomponenter. En till- synsmyndighet kan besluta om brandskyddsbesiktning också i andra hänseenden. Kommunfullmäktige får före- skriva att avgift skall erläggas för förelägganden och tillsynsbesök som föranleds av bestämmelser- na i 41 § om rengöring och brandskyddsbesiktning. Denna lag träder i kraft den ningen (1986:1107) Härigenom föreskrivs i fråga om räddningstjänstförordningen (1986:1107) dels att 22 – 30 §§ liksom rubrikerna närmast före 22 och 25 §§ upphävs, dels att 16, 31 och 31 a §§ skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen under rubriken som rör enskilda m.fl. införs fem nya paragrafer, 74 a – 74 e §§, och närmast före 74 a § införs en ny underrubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regelbunden brandsyn skall förrättas i fråga om 1.industrianläggningar och upplag, 4.hotell och pensionat, 5.barnstugor, skolor, elevhem och förläggningar, 6.sjukhus och andra vårdinrättningar, 7.bostäder och andra byggnader, byggda särskilt för flera äldre eller handikappade med hjälpbehov, 8.varuhus, restauranger, teatrar, biografer och andra samlingslokaler, om de är avsedda för mer än 50 personer, 9.fartyg som stadigvarande ligger förtöjda vid kaj eller strand och som används för hotell-, teater-, restaurang- eller nöjesverksamhet, 10.campingplatser, fritidsanläggningar utomhus och andra anläggningar som utnyttjas av många människor, 11.särskilt brandfarliga byggnader och anläggningar. Regelbunden brandsyn får även förrättas i fråga om sådana varuhus, restauranger, teatrar, biografer och andra samlingslokaler som är avsedda för mer än 30 personer. Från regelbunden brandsyn undantas vad som enligt 17 § räddningstjänstlagen (1986:1102) skall kontrolleras i samband med sotning. får medge undantag från skyldigheten att förrätta brandsyn. Upptäcks i samband med räddningstjänst, brandsyn eller sotning en brist eller ett miss- förhållande som kan leda till en annan olyckshändelse än brand, skall räddningsledaren eller den som förrättar brand- synen eller utför sotningen underrätta den ansvariga myn- digheten om förhållandet. Upptäcks i samband med räddningstjänst eller brandsyn en brist eller ett miss- förhållande som kan leda till en annan olyckshändelse än brand, skall räddningsledaren eller den som förrättar brand- synen underrätta den ansvariga myndigheten om förhållandet. Den som är medborgare i ett Den som är medborgare i ett för befattning inom räddnings- för befattning inom räddnings- jänst eller inom verksamhet för brandsyn eller sotning på grund för brandsyn på grund av av examens-, utbildnings- eller examens-, utbildnings- eller från ett annat medlemsland i från ett annat medlemsland i Europeiska unionen än , Europeiska unionen än , skall på ansökan hos Statens skall på ansökan hos Statens behörighet här i landet om behörighet här i landet om utbildningar från övriga länder utbildningar från övriga länder för vilka avtalet om Europeiska för vilka avtalet om Europeiska () trätt i kraft. () trätt i kraft. skall meddela beslut i sådana ärenden senast efter det att alla handlingar som gäller den sökande har framlagts. skall se till att den sökande får den kännedom om svenska författningar som är nödvändig för att utöva yrket. Om det behövs, skall även anvisa den sökande möjlighet att inhämta de kunskaper i svenska språket som krävs för att utöva yrket. Rengöring av eldstäder m.m. och brandskyddsbesiktning Rengöring enligt 41 § första stycket räddningstjänstlagen (1986:1102)som bedrivs yrkes- mässigt får endast utföras av ett organ som har ackrediterats för uppgiften enligt 14 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll eller av någon som har certifierats av ett ackrediterat certifieringsorgan. Statens rädd- ningsverk får meddela närmare föreskrifter om vilka krav som skall gälla för ackrediteringen eller certifieringen. Rengöringen kan även utföras av ett organ från ett annat land inom Europeiska unionen, om organet är ackrediterat för att utföra kontroll enligt dessa bestämmelser mot kraven i standarden SS EN 45004 av ett ackrediteringsorgan som upp- fyller och tillämpar standarden SS EN 45010. Organet skall vara anmält till Statens rädd- ningsverk och skall delta i erfarenhetsutbyte. Brandskyddsbesiktning enligt 41 § andra stycket räddningstjänstlagen (1986:1102) skall utföras av ett organ som har ackrediterats för uppgiften enligt 14 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll eller av någon som har certifierats av ett ackrediterat certifieringsorgan. Statens rädd- ningsverk får meddela närmare föreskrifter om vilka krav som skall gälla för ackrediteringen eller certifieringen. Brandskyddsbesiktningen kan även utföras av ett organ från ett annat land inom Europeiska unionen, om organet är ackre- diterat för att utföra kontroll enligt dessa bestämmelser mot kraven i standarden SS EN 45004 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar standarden SS EN 45010. Organet skall vara anmält till och skall delta i erfarenhetsutbyte. skall meddela föreskrifter om vad en brandskyddsbesiktning enligt 41 § andra stycket räddnings- tjänstlagen (1986:1102) skall omfatta, hur den skall utföras och hur ofta besiktningen skall göras. Kommunen får meddela föreskrifter om kortare frister för besiktningen eller besluta om sådana frister för enskilda objekt. Om det föreligger särskilda skäl får kommunen besluta om en längre frist för enskilda objekt. Ägare och innehavare av byggnader eller andra anlägg- ningar skall föra dokumentation över utförd rengöring och brandskyddsbesiktning enligt 41 § räddningstjänstlagen (1986:1102) som kan företes för en tillsynsmyndighet. Den som utför brand- skyddsbesiktning enligt 41 § andra stycket räddningstjänst- lagen (1986:1102) skall föra protokoll över åtgärden. Protokollet skall lämnas till den som har begärt besiktningen. Vid allvarligare fel eller brister från brandskyddssynpunkt skall den som utför besiktningen anmäla förhållandena till kommunen. Det åligger den som utför besiktning enligt första stycket att sammanställa och till kommunen överlämna en sam- manställning över besiktigade objekt och statistik över besikt- ningsresultaten. 1.Denna förordning träder i kraft den 2.En sådan nämnd som avses i 10 § räddningstjänstlagen (1986:1102) får, utan hinder av bestämmelserna i 74 a § första och andra styckena i förordningen, besluta om behörighet att yrkesmässigt utföra rengöring och brandskyddsbesiktning enligt Ett sådant beslut gäller längst efter ikraftträdandet av denna förordning. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning med uppgift att se över räddningstjänstlagstiftningen. Utredningen har antagit namnet (i fortsättningen kallad Utredningen). I utredningsuppdraget ingår bl.a. att föreslå hur räddningstjänstlagstiftningen kan moderniseras och hur detaljregleringen av den kommunala räddningstjänsten kan minskas. Uppdraget omfattar också de bestämmelser i räddningstjänstlagen (1986:1102) och räddningstjänstförordningen (1986:1107) som rör sotningsverksamheten. beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp (i fortsättningen kallad Arbetsgruppen) med uppgift att analysera och lämna förslag till hur en mer genomgripande reformering av sotningsväsendet skall kunna åstadkommas. Reformen skulle bl.a. leda till ökad valfrihet, flexibilitet samt ett ökat ansvar för ägare och innehavare av byggnader eller andra anläggningar när det gäller sotningsverksamheten. Därutöver skulle reformen möjliggöra en ökad konkurrens inom verksam- heten. Arbetsgruppen har redovisat sitt utredningsarbete till chefen för i en rapport kallad Reformerat sotningsväsende. Genom tilläggsdirektiv till Utredningen beslutade regeringen att Utredningen med utgångspunkt i innehållet i Arbetsgruppens rapport skulle utarbeta ett delbetänkande med förslag till ett reformerat sotningsväsende. Rapporten fogas som Bilaga 1 till detta delbetänkande. 1Bakgrund till utredningsarbetet för en reformering av sotnings- väsendet Sotningen har genom tiderna uppfattats som en viktig åtgärd för att förebygga brand. Genom räddningstjänstlagen (kallad RäL) som trädde i kraft kom regler om sotningsväsendet, trots att sotningen ansågs skilja sig från kommunens övriga uppgifter i räddningstjänst, att tas in bland föreskrifter i RäL om kommunens ansvar för förebyggande av brand. Sotningsverksamheten kom även fortsättningsvis och med stöd av bestämmelserna i att organiseras och bedrivas på samma sätt som . I propositionen med förslag till RäL framhölls dock att avsikten var att (kallat ) skulle få i uppgift att göra en utvärdering av sotningsverksamheten sedan erfarenheter av tillämpningen av RäL hade vunnits. (Se bl.a. SOU 1983:7 s. 449 ff och prop. 1985/86:170 s. 26 f.) Regleringen av sotningsväsendet i RäL och i den till RäL knutna räddningstjänstförordningen (kallad RäF) innebär att sotningsväsendet bedrivs i offentlig regi och att kommunerna skall svara för att sotning utförs regelbundet och att en kontroll ur brandskyddssynpunkt görs av bl.a. det som har sotats (det s.k. sotningsmonopolet). Sotningen skall utföras av en skorstens- fejarmästare eller en skorstensfejare som biträder denne. I kommunen skall finnas ett eller flera sotningsdistrikt med en skorstensfejarmästare för varje distrikt. Denne utses av kommunen och hans uppdrag grundas på avtal med kommunen. I samband med sotningen av bl.a. eldstäder genomförs också en rengöring av imkanaler samt en brandskyddskontroll av olika förbrännings- anordningar och anslutande byggnadsdelar. meddelar frister för hur ofta olika typer av eldningsanläggningar skall sotas. Kommunfullmäktige beslutar om de avgifter som ägaren eller innehavaren av byggnader eller andra anläggningar har att erlägga för sotningen och brandskyddskontrollen. Sotningsverksamheten har karaktär av myndighetsutövning med bl.a. förelägganden för sotningsobjektets ägare eller innehavare och rätt för sotningsförrättaren att få till tillträde till sotningsobjektet. Sotningsväsendet har varit och är alltjämt starkt detaljreglerat med avseende på bl.a. vem som skall få utföra sotningen och brandskyddskontrollen i samband med sotningen, vilken kom- petens som skall finnas för utförandet, hur sotningen skall kontrolleras och hur ofta sotningen och brandskyddskontrollen skall genomföras. Redan i motioner till med anledning av förslaget till RäL framfördes synpunkter på att den blivande regleringen i RäL av sotningsväsendet framstod som föråldrad och att den var alltför detaljerad. Det pekades därvid på reglerna om sotningsfrister, att olika objekt hade olika behov av sotning och att verksamheten borde bedrivas i konkurrens. Under riksdagsbehandlingen av propositionen med förslag till RäL hänvisades det emellertid till att en utvärdering skulle göras sedan erfarenheter hade vunnits av lagstiftningen. ansåg att sotningsverksamheten tills vidare skulle bedrivas i enlighet med vad som hade föreslagits i propositionen.