sou · GPB392 · 2002-01-01 00:00:00 — 1 § I denna förordning ges kompletterande föreskrifter om sådan behandling av personuppgifter som omfattas av polisdatalagen (0000:00). I förordningen (1970:517) om rättsväsendets informationssystem finns särskilda föreskrifter om automatiserad behandling av personupp- gifter i rättsväsendets informationssystem. 2 § får, efter samråd med , meddela föreskrifter om att uppgifter som skall gallras enligt 2 kap. 1 § 9, 3 kap. 9 § eller 5 kap. 5 § polisdatalagen (0000:00) får bevaras för historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål. Behandling av uppgifter om enskilda personer som det inte finns någon misstanke om brott mot 3 § Uppgifter som behandlas enligt 3 kap. 5 § polisdatalagen (0000:00) får lämnas ut till , , en tullmyndighet eller en skattemyndighet endast om uppgiften kan antas ha särskild betydelse för en pågående undersökning i myndighetens brottsutredande verksamhet eller för andra brottsbekämpande åtgärder. 4 § Polismyndigheterna får ha direkt åtkomst till det allmänna spaningsregistret. Uppgifter ur det allmänna spaningsregistret får lämnas ut till , , en tullmyndighet eller en skattemyndighet endast om uppgiften kan antas ha särskild betydelse för en pågående undersökning i myndighetens brottsutredande verksamhet eller för andra brottsbekämpande åtgärder. Register med uppgifter om DNA-analyser i brottmål 5 § , polismyndigheter och åklagarmyndigheter får ha direkt åtkomst till register med uppgifter om DNA-analyser i brottmål. Polismyndigheterna och åklagarmyndig- heternas åtkomst skall dock begränsas till uppgifter om huruvida någon förekommer i register med uppgifter om DNA-analyser i brottmål eller inte. 6 § Datainspektionen är tillsynsmyndighet enligt polisdatalagen (0000:00). 7 § Datainspektionen får i enskilda fall besluta om vilka säkerhetsåt- gärder som den personuppgiftsansvarige skall vidta enligt 6 kap. 8 § polisdatalagen (0000:00). I 10 § finns det bestämmelser om Datainspektionens möjligheter att förena beslutet med vite. 8 § Datainspektionen har rätt att för sin tillsyn på begäran få 1.tillgång till de personuppgifter som behandlas, 2.upplysningar om och dokumentation av behandlingen av personuppgifter och säkerheten vid denna, och 3.tillträde till sådana lokaler som har anknytning till behandlingen av personuppgifter. 9 § Om Datainspektionen inte efter begäran enligt 8 § kan få tillräckligt underlag för att konstatera att behandlingen av personuppgifter är laglig, får myndigheten vid vite förbjuda den personuppgiftsansvarige att behandla personuppgifter på något annat sätt än genom att lagra dem. 10 § Om Datainspektionen konstaterar att personuppgifter behandlas eller kan komma att behandlas på ett olagligt sätt, skall myndigheten genom påpekanden eller liknande förfaranden försöka åstadkomma rättelse. Går det inte att få rättelse på något annat sätt eller är saken brådskande, får myndigheten vid vite förbjuda den personuppgifts- ansvarige att fortsätta att behandla personuppgifterna på något annat sätt än genom att lagra dem. Om den personuppgiftsansvarige inte frivilligt följer ett beslut om säkerhetsåtgärder enligt 7 § som vunnit laga kraft, får Datainspektionen föreskriva vite. 11 § Innan Datainspektionen beslutar om vite enligt 9 eller 10 §, skall den personuppgiftsansvarige ha fått tillfälle att yttra sig. Om saken är brådskande, får Datainspektionen dock i avvaktan på yttrandet meddela ett tillfälligt beslut om vite. Det tillfälliga beslutet skall omprövas, när yttrandetiden har gått ut. Ett vitesföreläggande skall delges den personuppgiftsansvarige. 12 § Datainspektionen får hos Länsrätten i ansöka om att sådana personuppgifter som har behandlats på ett olagligt sätt skall utplånas. Beslut om utplånande får inte meddelas om det är oskäligt. 13 § Anmälningsskyldigheten enligt 7 kap. 5 § första stycket polis- datalagen (0000:00) gäller inte för behandling av personuppgifter som utförs till följd av eller en polismyndighets skyldighet enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen att lämna ut allmän handling. 14 § Anmälningsskyldigheten enligt 7 kap. 5 § första stycket polis- datalagen (0000:00) gäller inte för behandling av personuppgifter i löpande text. 15 § Datainspektionen får meddela föreskrifter om undantag från anmälningsskyldigheten enligt 7 kap. 5 § första stycket polisdatalagen (0000:00) för sådana typer av behandlingar som sannolikt inte kommer att leda till otillbörligt intrång i den personliga integriteten. 16 § Datainspektionen skall med automatiserad behandling registrera de behandlingar av personuppgifter som anmälts till inspektionen enligt 7 kap. 5 § första stycket polisdatalagen (0000:00). 17 § Automatiserad behandling av personuppgifter som ger upplysning om att en person är dömd eller misstänkt för brott skall anmälas för förhandskontroll till Datainspektionen i förväg. Första stycket gäller inte om behandlingen utförs 1.i en polismyndighets diarium över inkomna ärenden, 2.till följd av en polismyndighets skyldighet enligt 2 kap. tryck- frihetsförordningen att lämna ut en allmän handling, 3.till följd av bestämmelserna i arkivlagen (1990:782) eller arkiv- förordningen (1991:446), 4.enligt förordningen (1970:517) om rättsväsendets informa- tionssystem, 5.enligt de särskilda föreskrifterna om register i 5 kap. polisdata- lagen (0000:00), 6.i en förundersökning eller i en brottsutredning som handläggs enligt 23 kap. 22 § eller enligt 31 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 7.i ett ärende som rör en enskild person hos en polismyndighet, 9.i löpande text och endast avser enstaka personuppgifter. 18 § Justitiekanslern och en domstol som förordnar om beslag på skrift på vilken tryckfrihetsförordningen skall tillämpas eller på en film eller annan upptagning av ljud eller bilder på vilken yttrande- frihetsgrundlagen skall tillämpas skall underrätta om beslutet. Detsamma gäller om beslaget hävs eller förfaller eller om domstolen förordnar om att konfiskering av en sådan skrift eller upptag- ning skall verkställas. 19 § får lämna ut uppgifter om efterlysta personer och avlägsnanden ur landet samt om beslut som har samband därmed till , , , , länsstyrelserna, polis- och åklagarmyndigheterna, , tullmyndigheterna, de svenska beskickningarna och konsulaten samt de centrala utlänningsmyndigheterna i , , och . 20 § Uppgifter som behandlas enligt polisdatalagen (0000:00) får, om det är förenligt med svenska intressen, lämnas ut till 1.utländsk underrättelse- eller säkerhetstjänst och 2.polis- eller åklagarmyndighet i en stat som är ansluten till , om det behövs för att myndigheten eller organisationen skall kunna förebygga, upptäcka, utreda eller beivra brott. 21 § Datainspektionen får i fråga om automatiserad behandling av personuppgifter meddela närmare föreskrifter om 1.i vilka fall behandling av personuppgifter är tillåten, 2.vilka krav som ställs på den personuppgiftsansvarige, 3.i vilka fall användning av personnummer eller samordnings- nummer är tillåten, 4.vad en anmälan eller ansökan till en personuppgiftsansvarig skall innehålla, 5.vilken information som skall lämnas till registrerade och hur informationen skall lämnas, 6.anmälan till inspektionen och förfarandet när anmälda uppgifter har ändrats. 22 § får efter samråd med Datainspektionen med- dela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställighet av polisdatalagen (0000:00) och denna förordning. Denna förordning träder i kraft , då polisdata- förordningen (1999:81) upphör att gälla. 6 Förslag till förordning om ändring i sekretessförordningen (1980:657) Härigenom föreskrivs att 5 § sekretessförordningen (1980:657) skall ha följande lydelse. Följande myndigheter är i den utsträckning som framgår nedan undantagna från registreringsskyldigheten enligt 15 kap. 1 § första stycket sekretesslagen (1980:100). – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – handlingar som utgör underlag för angående brott, handlingar utgör underlag för sådan särskild 16 §§ polisdatalagen (1998:622), – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – åklagarmyndigheterna utdrag ur folkbokföringsdatabasen, utdrag ur belastningregistret, misstankeregistret och andra register som förs med stöd av polisdatalagen (1998:622), utdrag ur körkortsregistret samt rekvisitioner av sådana utdrag Följande myndigheter är i den utsträckning som framgår nedan undantagna från registreringsskyldigheten enligt 15 kap. 1 § första stycket sekretesslagen (1980:100). – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – handlingar som utgör underlag för registret, DNA-register finger- register och andra register angåen- – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – basen, utdrag ur belastnings- andra register som förs med stöd (0000:00), rekvisitioner av sådana utdrag Denna förordning träder i kraft . 7 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1989:773) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 5 b § förordningen (1989:773) med instruk- tion för skall ha följande lydelse. Säkerhetspolisen skall i en- lighet med 11 § förordningen (1996:730) med instruktion för lämna utdrag av eller upplysning om 2.de övriga uppgifter Säkerhetspolisen behandlar enligt polisdatalagen (1998:622). Säkerhetspolisen skall i en- lighet med 11 § förordningen (1996:730) med instruktion för lämna utdrag av eller upplysning om de uppgifter Säkerhetspolisen behandlar enligt polisdatalagen (0000:00). Denna förordning träder i kraft . 8 Förslag till förordning om ändring i folkbokföringsförordningen (1991:749) Härigenom föreskrivs att 5 § folkbokföringsförordningen (1991:749) skall ha följande lydelse. Samordningsnummer enligt 18 a § folkbokföringslagen (1991:481) får tilldelas för de ändamål och på begäran av de myndigheter som anges nedan. register som förs enligt polis- (1998:622) eller i 3.Utfärdande av pass och registrering i passregistret 4.Registrering i socialförsäk- Allmänna ringsregister 6.Registrering i körkorts- och och bilregistret 7.Registrering i register över totalförsvarspliktiga Samordningsnummer får på begäran av även tilldelas en person som omfattas av lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Tilldelning enligt första stycket 1 och 2 får ske även om den enskildes identitet inte med säkerhet kunnat fastställas av den myndighet som begär tilldelningen. Samordningsnummer tilldelas av den skattemyndighet som bestämmer. SkattemyndighetenRikspolisstyrelsen, polismyndigheten, åklagar- myndigheten och allmänna domstolarPassmyndigheten försäkringskassanSjöfartsverket och Samordningsnummer enligt 18 a § folkbokföringslagen (1991:481) får tilldelas för de ändamål och på begäran av de myndigheter som anges nedan. Registrering i belastnings- register, misstankeregister, och register som förs enligt polis- datalagen (0000:00) eller i rättsväsendets informations- system Utfärdande av pass och registrering i passregistret Registrering i socialförsäk- ringsregister Registrering i körkorts- och bilregistret Registrering i register över totalförsvarspliktiga Samordningsnummer får på begäran av även tilldelas en person som omfattas av lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Tilldelning enligt första stycket 1 och 2 får ske även om den enskildes identitet inte med säkerhet kunnat fastställas av den myndighet som begär tilldelningen. Samordningsnummer tilldelas av den skattemyndighet som bestämmer. Denna förordning träder i kraft . 9 Förordning om ändring i förordningen (1996:730) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 1 och 11 §§ förordningen (1996:730) med instruktion för skall ha följande lydelse. har till uppgift att i ärenden om registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) pröva frågor om utlämnande av 1.uppgifter från register som omfattas av lagen (1998:620) om belastningsregister, 2.uppgifter från register som omfattas av lagen (1998:621) om misstankeregister, (1998:622), eller (0000:00), eller polisdatalagen om de inte ingår i polisdatalagen om de inte ingår i en förundersökning eller i en (1964:167) med särskilda be- stämmelser om unga lagöver- Nämnden skall pröva frågor om utlämnande av uppgifter även i sådana fall som avses i 10 § förordningen (1989:149) om bevaknings- Nämnden skall vidare granska Nämnden skall vidare granska (1998:622), särskilt med avseende (0000:00), på 5 § polisdatalagen. på 3 kap. 1 § polisdatalagen. För fullgörandet av sin tillsynsuppgift enligt 1 § tredje stycket har nämnden rätt att få del av 1. uppgifter ur 2. de övriga uppgifter Säker- hetspolisen behandlar enligt polis- datalagen (1998:622). (0000:00). Denna förordning träder i kraft . 1 Utredningens uppdrag och arbete Utredningens direktiv (dir. 1999:99) innebär ett uppdrag att följa genomförandet av den nya polisregisterlagstiftningen och att påtala eventuella brister särskilt från integritetssynpunkt. En inventering skall enligt direktiven göras av de register som förs inom polisen med stöd av personuppgiftslagen (1998:204) och polisdatalagen (1998:622) samt, övergångsvis, med stöd av Datainspektionens tillstånd. En kartläggning av i vilken utsträckning personuppgifter behandlas automatiserat på annat sätt än i traditionella register skall också ske. Vidare skall undersökas hur informations- utbytet med Europol fungerar. Utredningsarbetet skall innefatta en särskild analys av vilka konse- kvenser den nya lagstiftningen om polisens register har fått för den enskildes personliga integritet. I det sammanhanget skall effekten av all den lagstiftning som på något sätt påverkar polisens tillgång till och behandling av personuppgifter beaktas. Vid utredningen skall konse- kvenserna av nya arbetssätt och ny teknik följas. Resultatet av analysen skall ställas mot de effekter lagstiftningen har fått för polisens brottsförebyggande och brottsbekämpande verksamhet. I utredningsuppdraget ingår också att uppmärksamma eventuella tillämpningssvårigheter och belysa eventuella brister i lagstiftningen. En fråga som särskilt skall uppmärksammas i det sammanhanget är hur personuppgiftslagens bestämmelser om information till den registrerade tillämpas. På grundval av inventeringen skall utredningen överväga om något av de register som förs med Datainspektionens tillstånd är av sådan omfattning att det bör författningsregleras och i så fall föreslå en sådan reglering. I uppdraget ingår också att utreda hur utvecklingen av den digitala tekniken påverkat polisens arbetsmetoder t.ex. i form av lagring av 62 Utredningens uppdrag och arbete personuppgifter i form av bilder, ljud etc. I det sammanhanget skall också övervägas om det digitala referensbibliotek över barnporno- grafiska framställningar som för bör lagregleras. Mot bakgrund av det som framkommit vid analysen av konsekven- serna av den nya lagstiftningen, skall övervägas om det behöver vidtas några åtgärder, t.ex. i form av författningsändringar eller genom ökade möjligheter till insyn eller kontroll, för att lagstiftningen skall uppnå sitt syfte att öka möjligheten till effektiv brottsbekämpning och värna om den enskildes personliga integritet. Direktiven är i sin helhet bifogade i bilaga 1 till betänkandet. Regeringen har beslutat att överlämna tre skrivelser till utredningen. Två av skrivelserna har överlämnats till regeringen av Data- inspektionen. Dessa skrivelser innefattar synpunkter på viss behandling av personuppgifter, som företas av och av . Den tredje skrivelsen har lämnats till regeringen av och har rubriken . Register- nämndens granskning av Säkerhetspolisens behandling av personupp- gifter enligt polisdatalagen. Regeringens beslut och de aktuella skrivel- serna är bifogade i bilaga 2 till betänkandet. Utredningsarbetet har bedrivits varvid tretton utredningssammanträden har hållits. Vid dessa sammanträden har företrädare för och Säkerhetspolisen lämnat information till oss. Dessutom har vi gjort studiebesök hos Rikspolis- styrelsen, Säkerhetspolisen och i , varvid företrädare för dessa myndigheter förevisat olika register och ärendehanteringssystem som används. genomförde vi en hearing, varvid belystes en rad frågeställningar avseende polisens rätt att behandla personuppgifter automatiserat. I synnerhet diskuterades olika tillämpningssvårigheter och brister i personuppgiftslagen och polisdatalagen, vilka polisen anser föreligger. Vid hearingen deltog personuppgiftsombuden vid och polismyndigheterna i landet samt företrädare för , , , RIF- rådet, , , och Säkerhetspolisen. Ytterligare inbjudna som deltog vid hearingen var f.d. generaldirektören och f.d. universitetslektorn . Utredningens uppdrag och arbete 63 Samråd har i enlighet med direktiven skett med , och . Vidare har samråd ägt rum med . Riksåklagaren och medverkade som nämnts vid hearingen och därigenom har erforderligt samråd enligt direktiven skett även med dessa myndigheter. Vi har också i enlighet med direktiven följt arbetet med den lagstiftning som föranleds av tillträde till Schengen. Det har under utredningens gång förekommit kontakter också med andra, varvid kan nämnas och Beredningen för rätts- väsendets utveckling. För att kunna göra en jämförelse med lagstiftningen i , och har vi inhämtat upplysningar från Datatilsynet i , från Datatilsynet i och från i . Vi överlämnade en skrivelse till regeringen. I skrivelsen föreslog vi att regeringen skulle ta initiativ till att övergångs- bestämmelserna till polisdatalagen ändrades. Enligt vårt förslag borde tidpunkten då bestämmelserna i datalagen (1973:289) skulle upphöra att gälla beträffande polisens register, ändras från till utgången av . Förslaget i skrivelsen har lett till lagstift- ning, se punkten 2 i övergångsbestämmelserna till polisdatalagen (prop. 2000/01:91, bet. 2000/01:JuU22, rskr. 2000/01:206). 2Några utgångspunkter för vårt arbete I det här kapitlet redovisar vi vissa utgångspunkter får vårt arbete. Vi redogör i första hand för den rättsliga ramen för behandling av personuppgifter i polisens verksamhet. Redovisningen innefattar också vissa övergripande synpunkter på avvägningen mellan behovet av effektivitet och av integritetsskydd vid utformning av regler på det aktuella området. 2.1Utvecklingen av datorstöd i polisens verksamhet Användningen av informationsteknik hos myndigheter har ökat i snabb takt , inte minst inom rättsväsendet. redogör i sitt betänkande för denna utveckling (SOU 1997:65 s. 75 ff.). Praktiskt taget allt skrivarbete utförs med hjälp av någon form av informationsbehandlingsteknik. Det beror bl.a. på att tekniken som sådan utvecklats, blivit säkrare, lättare att använda och billigare. Utvecklingen av informationsteknik (IT) är mycket betydelsefull för polisens möjligheter att effektivisera verksamheten, vilket är nödvän- digt med hänsyn till samhällets utveckling och brottslighetens internationalisering. En ökad användning av IT är vidare nödvändig för att polisen skall kunna möta statsmakternas krav på en mera kostnadseffektiv och i övrigt rationell verksamhet. Det pågår därför ett intensivt arbete med att utveckla IT dels för polisens interna behov, dels för ett förbättrat samarbete mellan rättsväsendets myndigheter. Polisen utvecklar kontinuerligt nya IT-system för att på olika sätt stödja verksamheten. Samarbetet mellan rättsväsendets myndigheter kan också förbättras med informationsteknik och användningen av sådan teknik utgör också en förutsättning för att skall kunna uppfylla sina åtaganden inom det internationella brottsbekämpande samarbetet. 66 Några utgångspunkter för vårt arbete I samband med att justitieutskott behandlade budget- propositionen för ställde sig utskottet bakom regeringens prioriteringar, bland dem att utredningsverksamheten skulle förstärkas så att fler brott kan upp (bet. 2000/01:JuU1 s. 29 f.). I budgetpropositionen redovisade regeringen vidare sin uppfattning om hur rättsväsendet skall utvecklas (utg.omr. 4, avsnitt 4.4.2). I det sammanhanget anfördes att teknikutvecklingen ger rättsväsendet nya verktyg och möjligheter men kräver att verksamheterna och regelverken kring dem anpassas för att man skall kunna ta till vara de möjligheter som den nya tekniken ger. För att utnyttja rättsväsendets resurser så effektivt som möjligt, höja kvaliteten i verksamheten och skapa attraktiva arbetsplatser skall myndigheterna ges förutsättningar att utnyttja den nya tekniken. Rättsväsendets IT-strukturer skall kunna samverka med varandra för att förhindra dubbelarbete. Budgetpropositionen innehöll också en redovisning av genomförda och planerade insatser på detta område. Här (avsnitt 4.5.1) anförde regeringen att de nya registren för misstanke- och belastningsuppgifter samt den första etappen av DurTvå, som är ett stöd för förundersökningsprocessen, hade tagits i bruk . Enligt regeringen var det angeläget att följa hur systemen utnyttjas i polisverksamheten och säkerställa de effektivitetsvinster som systemen möjliggör. Också resultatredovisningen i budgetpropositionen (avsnitt 4.6.1) innehöll uppgifter av intresse. Sålunda upplystes att polisväsendets IT- kostnader uppgår till ca . Vidare noterades att initierat en översyn av polisväsendets IT-verksamhet. Regeringen refererade också en granskning av polisens IT-stöd som () genomfört (RRV 2000:8). Enligt RRV tillbringar poliser i medeltal vid sitt IT-stöd. RRV fann också stora brister i tillgänglighet och användbarhet. IT-stödet var bl.a. inte tillgängligt i bilar och på brottsplatser. Det fanns också brister i förvaltning och genomförande av nyinvesteringarna. Regeringen anförde vidare att har utarbetat en gemensam strategi för IT och annan verksamhetsutveckling. Inom styrelsen har skapats en utvecklings- och strategienhet som fått ett helhetsansvar för all verksamhetsutveckling, inklusive utveckling och förvaltning av IT-system. För att säkerställa ett lokalt inflytande över verksamheten har ett utvecklingsråd skapats, där bl.a. chefen för och åtta länspolismästare ingår. Rådet har, enligt vad regeringen anförde, en viktig funktion som garant för att utvecklingsarbetet motsvarar det verksamheten efterfrågar. Några utgångspunkter för vårt arbete 67 I detta sammanhang bör även nämnas att regeringen beslutat att en beredning skall tillkallas med uppgift att verka för rättsväsendets utveckling (dir. 2000:90). Beredningen skall bl.a. under- söka möjligheterna att förkorta den genomsnittliga genomströmnings- tiden från brottsanmälan till dom och straffverkställighet. I direktiven nämns särskilt att det är en uppgift för beredningen att överväga på vilket sätt den moderna tekniken på ett bättre sätt än kan stödja brottmålsprocessen och därigenom också bidra till bl.a. kortare genomströmningstider. Uppdraget i denna del innefattar även att undersöka om det i lagstiftningen finns hinder mot ett effektivare utnyttjande av IT-stödet i rättsväsendets verksamhet. Förslag skall presenteras i delbetänkanden av beredningen efter hand som olika frågor behandlas. Senast före utgången av skall beredningen redovisa det aktuella läget inom rättsväsendet för de frågor som det ankommer på beredningen att överväga samt en plan för det fortsatta arbetet. Åtgärder för kortare genomströmningstider har också föreslagits av RRV i rapporten – rättsadministrativ analys med internationella jämförelser (RRV 2001:3). I justitieutskottets betänkande 2000/01:JuU11 behandlades frågor om polisens IT-stöd med anledning av motionsyrkanden om att polisen bör ha tillgång till datorer i bilarna och om att polisen bör ha ett bättre IT-stöd än . Som bakgrund till sina överväganden hänvisade utskottet till ovan nämnda uttalanden i budget- propositionen för . Det upplystes i nämnda betänkande att utskottets uppfölj- ningsgrupp har tagit upp frågan om polisens IT-stöd och att en utfrågning har hållits med företrädare för . Vid utfrågningen lämnades information om strategin för utvecklingen av IT-stödet. Sammanfattningsvis framkom därvid följande. Inom polisen finns behov av information och kunskap i många olika avseenden.