sou · GPB39 · 2002-01-01 00:00:00 — Vissa begrepp blir här centrala att använda för att strukturerar en principiell och över- gripande diskussion om märkning. Svanen använder tre begrepp när ett förslag till miljömärkning av en tjänst eller en produkt ska värderas; Relevans, Potential och Styrbarhet. Relevans beskriver miljöproblemet och hur stort det är, Potential benämner den beräk- nade miljövinst som kan uppnås genom att förändra produkten eller tjänsten. Styrbarhet slutligen står för en bedömning av märkningen som styrinstrument med hänsyn till exempelvis marknadens struktur, hur aktörerna uppfattar problemet på marknaden samt märkningen jämfört med andra medel/metoder för att påverka produktens egenskaper. Thiberg ser många paralleller mellan miljö- och jämställdhets- märkning. Det går, menar han, att betrakta ojämställdhet som en miljöbelastning som uppkommer vid produktionen av tjänster eller produkter. Thiberg menar att Styrbarheten är i avgörande grad beroende av trovärdigheten, det gäller att skapa en övertygelse bland aktörerna om att jämställdhet är viktig och att det är viktigt att konsumera medvetet. Thiberg hävdar att trovärdighet måste erövras och återerövras. Detta är i enlighet med principen för ett frivilligt system. Frivilligheten gäller alla led från producenten till kunden. Thiberg väljer att ge en drastisk sammanfattning av strategin; det gäller att göra frivilligheten till ett positivt tvång. Ett annat nyckelord vid introduceringen av Svanen var dynamik, vilket innebär att ständigt öka kraven på verksamheten. Thiberg understryker vikten av att kunna definiera och mäta ojämställdhet och jämställdhet. Det är viktigt att kriterier för jäm- ställdhetsmärkning ger möjlighet att definiera de egenskaper hos tjänsten/produkten som skall påverkas. Det måste finnas alternativ och det måste gå att mäta både belastningen och effekten av förändringen på ett trovärdigt sätt. Angående identifieringen av jämställdhetens Relevans så menar att motsatsen bör identifieras, i detta fall ojämställda för- hållanden mellan kvinnor och män, vilka varierar beroende på den aktuella politiska/kulturella kontexten. Thiberg föreslår en arbets- modell som utgår från en tänkt potential, vilken ska stå i relation till ett urval av rimlig Relevans. Slutligen menar att acceptans på marknaden kräver förankring, systemutvecklingen måste stå på två ben, dels det transparenta intellektuella arbetet och det lyhörda förankringsarbetet. Thiberg menar att attitydskapande, informerande redovisning av mål och medel är en nödvändighet. Verklig versus upplevd effekt/ uppoffring är viktiga begrepp att analysera. Sammanfattningsvis hävdar att det som krävs för att märkningen ska fungera är följande: Inledningsvis förstå ojämställda förhållanden mellan kvinnor och män som ett problem och därefter vilja medverka till att problemet minskar. Slutligen krävs en övertygelse om att märk- ningen är relevant i minst tre avseenden: 1) Att märkningens definition av jämställdhet/ojämställdhet är rimlig, 2) att den tillämpas korrekt i licensieringen samt 3) att produkten uppfyller märkningens krav. Jämställdhetsmärkning och vardagliga handlingar , jämställdhetsforskare vid valde i sitt anförande att uppehålla sig vid vardagshandlingar och då i synnerhet konsumtion. Hon menar att vi kan använda de redan erkända strukturer som märkningssystem utgör till att även innefatta jämställdhetsmärkning för att enkelt kunna utföra en politisk handling genom vår konsumtion. Kontentan blir här att påverka genom att agera vardagligt och utan att vara expert inom området. Märkningssystemet ger konsu- menter rätten/möjligheten att agera i linje med den idé de har om ett framtida samhälle. påvisar att för att vi ska kunna arbeta för det vi tror på krävs förutom en stark vilja ett system för att vi också ska ha en reell möjlighet att praktiskt och vardagligt kunna agera utifrån de värden vi tror på. Det som krävs är system som möjliggör vardagliga handlingar i enlighet med de värden vi står för, varav jämställdhetsmärkning kan vara ett system av flera, menar . ställer frågan om vilka värden som ska bära det samhälle vi lever i. Märkningen kan fungera som en metod att bygga ett demokratiskt samhälle då vi följer principen för en demokratisk beslutandeordning. Att vi har kontroll över dagordningen och en upplyst förståelse. tar också upp den kritik hon mött hos människor inför olika jämställdhetsprojekt, att de hävdat att allmänheten inte är intresserad av dessa frågor, vilket hon bestämt avfärdar. hänvisar till den debatt som tog sin då jämställd- hetsarbetet kom igång. Hon poängterar den stora betydelsen av att då våga benämna jämställdhet och därefter börja bygga upp institutioner, system och strukturer som gör det möjligt att agera i enlighet med de värden som vi vill att samhället ska bäras av. menar att jämställdhetsmärkning här kan ses som en fort- sättning av detta projekt. De förändringar inom jämställdhet som har genomförts , menar , är ett uttryck för att tillräckligt många av oss har tyckt att det har varit rimligt att förändra ojämställda för- hållanden. Slutsatsen blir att de förändringar som sker i ett demokra- tiskt samhälle tycker de flesta av oss är rimliga. Här blir det viktigt att förstärka det vi anser som rimligt, vilket utredningsgruppen för frivillig jämställdhetsmärkning måste göra, för att nå en större tilltro inför märkningssystemet hos både producenter och konsumenter. Kan jämställdhet bidra till ökad lönsamhet? från valde att omformulera sitt anförandes rubricering till: Är jämställdhetsmärkning en bra affärsidé? gör detta med syfte att söka se jämställdhet som något större än enbart lönsamhet räknad i kronor och ören, dvs. jämställdhet är mycket mer än det konkret mätbara. Jämställdhet, menar , handlar inte bara om antal kvinnor och män bland de anställda eller könsfördelning i ledningsgrupper, utan främst om det inbördes förhållandet mellan kvinnor och män på arbetsplatsen, vilka attityder som cirkulerar samt vilken norm som råder. menar att ett företag måste skapa bilder – signal- värden – för att locka kunder, personal och investerare till sig. Profilering av varumärken har stor betydelse och signalerar ofta värderingar och ställningstaganden. anser att jämställdhets- märkning är en bra affärsidé dels för det signalvärde märket kan komma att få, dels för att i moderna arbetsorganisationer ligger åtgärder för ökad jämställdhet inbakade i arbetssättet. Märket signalerar att företaget eller arbetsgivaren är ansvarstagande och har vissa etiska värderingar och därmed kan konkurrera om kunder, kompetent personal och investerare. menar också att i en mer jämställd hållning gentemot sina medarbetare ligger en lönsamhet i kronor och ören. Detta eftersom vars och ens kompetens tas till vara på bästa sätt, vilket gör att kreativa, engagerade och sunt ifrågasättande människor får större utrymme för sin kompetens på en arbetsplats med aktivt jämställd- hetsarbete. studie Jämställdhet och Lönsamhet söker kvantifiera begreppet jämställdhet och sedan koppla ihop det med olika mått/ indikatorer på lönsamhet i företag. menar att orsaken till valet av kvantitativ metod i studien är den norm som säger att det som mäts, det blir utfört, det som mäts, det räknas. poängterar att jämställdhet inte egentligen låter sig kvantifieras då det handlar om normer, värderingar och förhållanden mellan kvinnor och män men att ändå valde att undersöka jäm- ställdhet genom statistik för att söka konkretisera frågan. Studien resulterade i slutsatsen att en mer jämställd hållning är lönsam. I studien deltog 14 000 företag i den privata sektorn, varav alla företag med fler än 50 anställda deltog, vilket utgör cirka hälften av företagen i undersökningen samt ett slumpmässigt urval av mindre företag. Med syfte att synliggöra företagsledningens inställ- ning till kvinnor och män, samt vilka normer som råder på företaget användes följande indikatorer i undersökningen: Representation, Befordran samt VAB-dagar. Dessa indikatorer applicerades senare i en modell där lönsamhet i företaget beräknades och då mått på produktivitet och lönsamhet tillämpats. Den första indikatorn Representation menar är en nyckelfråga vad beträffar förbättring av jämställdhet. I studien har både vertikal och horisontell representation undersökts. Utgångs- punkten tas i den reella arbetssituationen och därmed krävs inte att av företagets ingenjörer ska vara kvinnor då antalet utexaminerade kvinnliga ingenjörer endast utgör . Dock kan se en brist i undersökningen då vi inte har vetskap om hur många som är utbildade för sitt arbete och hur många som arbetar med annat än vad de är utbildade till. Resultaten visar att kvinnor och män, givet deras utbildningsbakgrund, är relativt väl fördelade bland de anställda i företagen. Främst gäller detta storstadsregioner, i stora företag och i den kunskapsintensiva tjänstesektorn. Den andra indikatorn, Befordran, undersöker hur kvinnor och män är spridda i företagets inkomststruktur på ett representativt sätt. Detta har undersökts med hjälp av lönenivåer för att visa hur befattningsstrukturen ser ut i företaget. Resultaten visar att kvinnor är kraftigt underrepresenterade i toppen, främst i storstadsregioner, i stora företag och i den kunskapsintensiva tjänstesektorn, dvs. på arbetsplatser där det finns många kvinnor. Den tredje indikatorn, VAB-dagar, är tänkt att fånga , dvs. vilket utrymme kvinnliga och manliga normer och värderingar får. Här har de utgått från hypotesen att företag där föräldraledigheten är förhållandevis jämn mellan kvinnor och män också indikerar att ett mer jämställt klimat råder än i företag med en snedfördelning av uttagna VAB-dagar. I realiteten visade sig uttaget av VAB-dagar vara mycket ojämnt fördelat mellan könen. Männens uttag av VAB-dagar låg kring . Kvinnor tycks däremot anpassa sitt uttag till bransch och företagsstorlek. I företag med mer jämn fördelning mellan könen av antalet uttagna VAB-dagar visar det sig att det då är kvinnorna som tagit ut färre antal dagar än kvinnor i genomsnitt. avslutar sitt anförande med att diskutera varför det är lönsamt med en mer jämställd hållning. Forskning har visat att arbetets utformning och sammanhang är det som har störst be- tydelse för individens arbetsmotivation. I en modern arbets- organisation där personalen har möjlighet till flexibla arbetstider och möjlighet att påverka planeringen av sin arbetsvecka ökar motivationen, vilket i förlängningen också ökar lönsamheten. En arbetsplats som arbetar för ökad jämställdhet ger därmed möjlighet till ett optimalt resursutnyttjande av personalen. Med det menar att vid tjänstetillsättningar, såväl nyrekrytering som be- fordran, bör rekryteringsunderlaget breddas till att omfatta både kvinnor och män för att få fram bästa kandidaten till tjänsten. Om medvetenheten om hur den totala kompetensen ser ut på företaget och vilka utvecklingsmöjligheter det finns och en bild skapas av hur det bör se ut, ökar lönsamheten i och med att rätt person hamnar på rätt plats och jämställdheten ökar. nämner också synergieffekter, vilket betyder förmåga att se gamla problem med nya ögon och då förhoppningsvis hitta nya och bättre lösningar. Detta kan göras genom att sätta samman grupper så att kreativitet frigörs och tas till vara, vilket sker när människor med olika bakgrunder och erfarenheter sammanförs. Då finns större förutsättningar att se en mångfald av möjligheter i ett problem eller i en viss situation i stället för enbart standardlösningar. Detta ger också större ekonomisk lönsamhet. och jämställdhet på framtidens arbetsmarknad , studerande vid , talade under rubriken och jämställdhet på framtidens arbetsmarknad. Inledningsvis be- tonades begreppstydlighet vad gäller genus och jämställdhet, vikten av att ha en gemensam förståelse av begreppen för att undvika miss- förstånd. kan ses som könstypiska sociala roller, egenskaper och beteenden vilket dock inte betyder att det vi benämner kvinnligt och manligt är biologiskt betingat. Jämställdhet handlar om att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter. ser två parallellt pågående debatter : dels den inom den (genus)vetenskapliga/feministiska debatten, dels den parlamen- tariska kring jämställdhet. Den förstnämnda koncentreras kring för- ståelsen av orsaker och synliggörandet av kön som orsak till orätt- visa förhållanden mellan kvinnor och män där också könsmakt- ordningen/patriarkatet problematiseras. Jämställdhetsdebatten uppfattar snarare fokuserad kring effekterna av just könsmaktordningen där mannen är norm för mänskligheten och kvinnan underordnad, vilket konkret resulterar i en vertikalt och horisontellt könssegregerad arbetsmarknad: kvinnor och män konkurrerar därmed inte på samma villkor. för- hoppning inför framtidens arbetsmarknadssituation är att den genusvetenskapliga debatten kring orsakerna till kvinnors och mäns olika möjligheter på arbetsmarknaden kan integreras i den nu- varande jämställdhetsdebatten som främst fokuserar på att minimera de konkreta orättvisa förhållandena. efterlyser en offentlig debatt om just orsakerna till att män i vårt samhälle är privilegierade enbart i egenskap av sitt kön. Det finns en uppenbar risk att biologiska könsskillnader kan legitimera kvinnors sämre ställning om vi inte problematiserar kring sociala konstruktioner av könens betydelse, menar . Här poängteras att inte är ett jämställt land, kvinnor och män behandlas och beskrivs fortfarande på mycket skilda sätt, vilket medför att sysslor, platser och egenskaper är könsmärkta vilket legitimerar en arbetsmarknad där mannen är privilegierad. knyter här an till sina genusvetenskapliga studier, vilka fokuserar kring att ge sociala i stället för biologiska förklaringar till exempelvis varför kvinnor och män rör sig inom olika sfärer. Hennes övertygelse är att könsskillnader skapas av människor genom sam- hälleliga processer och därmed är föränderliga , vilket innebär att de också är påverkbara genom exempelvis en offentlig diskussion kring hur vi som konsumenter kan bidra till ökad jämställdhet, som då jämställdhetsmärkningen ger underlag för. avslutar sitt anförande med förhoppning och tilltro till att jämställdhetsmärkning, som en metod/redskap i strävan efter ett jämställt samhälle, kan komma att fungera som en förenande länk mellan vetenskap och näringsliv/politik där både orsaker till köns- hierarkin och verkan av densamma kan komma få utrymme. hävdar dock att jämställdhetsmärkning måste ses i ett sammanhang där parallella feministiska/jämställdhetssträvande projekt ska be- drivas inom flera sfärer, med syfte att i grunden förändra den köns- maktsordning som tyvärr är en realitet. , bl.a. ordförande för forsk- ningsprogram Kön och arbete, inledde med att delge att han i grunden är positiv till idén att vi som konsumenter ska kunna bidra till ett mer jämställt samhälle, men att han har en del tvivel kring hur ett av alla accepterat system för detta i praktiken ska kunna utformas. utgår i sin reflektion kring jämställdhets- märkning från den rapport, Jämställdhetsmärkning – konsumentmakt för ett jämställt samhälle (Ds 1998:49) som Arbetsmarknadsdeparte- mentet genom gett ut och som är den skrift som föreligger som utgångspunkt för det fortsatta utredningsarbetet. I den rapporten framgår att jämställdhetsaspekten antingen kan gälla den organisation som levererar produkter och tjänster till konsumenter eller de produkter eller tjänster som levereras till kunderna. menar att det bland det sistnämnda visst finns producenter som misslyckats eller avstått från att anpassa produkter eller tjänster till kvinnor och män men att det i de flesta fall inte handlar om kvinnor och män som grupp utan om de individuella skillnader som finns inom könen. trycker här på den konsumentmakt som redan nu tillämpas när vi konsumerar produkter som passar lika individuella behov. På tjänstesidan kan det vara mer komplicerat menar , eftersom det har varit svårt att finna exempel på diskriminering. Ett exempel är dock att kvinnor vårdas enligt manlig norm, men också exempel på motsatsen. Ett annat påstående är bankers utlåning, att kvinnor tycks få avslag då de vill låna mindre summor än män. föreslår här prövning med hjälp av blindtest, där könet på kunden som söker lån döljs alternativt att ansökningar bedöms försedda med olika namn. framhåller dock att det centrala med jämställdhetsmärkningen måste vara att främst ta fasta på hur jämställd organisationen som levererar produkterna är. ställer sig kritisk till kriteriefrågan angående märkning av arbetsplatser då rapporten främst inriktat sig på själva jämställd- hetsarbetet och inte på resultatet. föreslår jämställdhets- ledningssystemet med miljöledningssystem som förebild, där ett antal kontrollpunkter utgör de garantier som utfärdas om slutproduktens samlade miljöeffekter. Det är inte helt okomplicerat menar att dra paralleller till jämställdhetsarbetet, då jämställdhet inte är lika lätt att kvantifiera. Dock finns ett antal kategorier att utgå från: löner, chefer och anställda. Andra indikatorer som kan vara relevanta att studera kan vara att se hur jämställdhetsplanen för att motverka skillnader fungerar, jämställda utvecklingsmöjligheter och förekomsten av blandade arbetslag och grupper. Andra komponenter inom ett företag eller organisation att studera kan vara att se om föräldraledighet uppmuntras, vilket å andra sidan kan vara svårt att definiera, undersöka åtgärder mot sexuella trakasserier, kompetensutveckling i jämställdhet samt klara och mätbara mål för jämställdhetsarbetet samt jämställdhetsplanen i stort. reflekterar därefter kring svårigheter vid utform- ningen av tydliga mätbara kriterier för jämställdhetsmärkning. Det finns skillnader mellan jämställdhetsarbete, process och resultat. återkommer till rapporten, som han menar är alltför koncentrerad kring processen vid kriterieutformning, han hävdar att en process i sig inte kan leda till ett resultat. exempli- fierar med ett tankeexperiment: konsekvenserna av kriterieutform- ningen mellan två företag. Det ena har inte arbetat för jämställdhet överhuvudtaget men har förbättrats och kan därmed erhålla ett jämställdhetsmärke, medan ett mer jämställt företag som av olika anledningar blir mindre benäget att motarbeta skillnader förlorar sitt jämställdhetsmärke. diskuterar också huruvida kraven för att erhålla märket ska vara relativa eller absoluta, vilket resulterar i en stånd- punkt där han hellre ser absoluta krav för att undvika godtycklighet. Slutligen framhåller vikten av att märkningen är väl förankrad hos både producenter och konsumenter. menar att systemet för kriterier och rankning inte behöver vara lättförståeligt i den meningen att vi alla ska förstå allting. Miljö- kontrollen är ett exempel, där förstår vi inte heller alla detaljer. Däremot är det viktigt att producenter känner acceptans inför mätningar för att det ska bli trovärdigt hos konsumenterna. Deltagarförteckning vid konferensen handel med perspektiv på jämställdhetsmärkning Kompetansesenter for likestilling, E(uro) SIS Miljömärkning/Svanen