sou · GPB3107 · 2002-01-01 00:00:00 — CSN:s studie visar att fler kvinnor än män studerar för att fort- bilda sig i sitt yrke. En av anledningarna till detta kan vara att det finns fler fortbildningsalternativ för kvinnor inom högskolan. Figur: Andel studenter med studiemedel i respektive årsgrupp, . Källa: Vuxenstudier med studiestöd i högskolan. CSN Rapport 1998:1. Enligt CSN:s rapport med studiestöd i högskolan (Rapport 1998:1) studerade drygt 53 000 per- soner med studiestöd i form av studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd. Studenterna fördelade sig på de olika stöden en- ligt nedanstående tabell: Tabell: Studiestödstagare , , fördelade efter studiestödsform. Andel kvinnor (%) Källa: Vuxenstudier med studiestöd i högskolan. CSN Rapport 1998:1. 12.9.1Sysselsättning och inkomst före studierna I CSN:s enkät ställdes frågor kring studenternas sysselsättning och inkomst före studierna. Studenter med vuxenstudiestöd hade be- tydligt högre inkomster före studierna än studenterna med enbart studiemedel. Medelinkomsten för gruppen med studiemedel var enligt CSN:s enkät , vilket motsvarade en månadsin- komst på . Det fanns enligt CSN inga påtagliga inkomst- skillnader mellan kvinnor och män, inte heller avseende ålder. De skillnader som fanns, var huvudsakligen mellan olika grupper bero- ende på tidigare sysselsättning. YTH-studenterna hade den högsta medelinkomsten bland de grupper som CSN undersökte. Medelin- komsten var för denna grupp var . av stödta- garna hade tjänat mer än och mer än . 12.9.2Få studerar på högskola för att fortbilda sig – med undantag för YTH-studenter I enkäten till de vuxenstuderande frågade CSN vilket det viktigaste motivet var för studenterna att studera vid högskolan. Motiven för YTH-studerande och studerande med Lärarsvux skilde sig från studerande med studiemedel eller NT-svux. För hälften av YTH- studenterna var det främsta motivet med studierna att kunna ut- vecklas inom det egna yrket. Av de som förvärvsarbetade före stu- dierna var fortbildningsmotivet det viktigaste för av studenterna. uppgav att det viktigaste motivet var att kunna 12 Med lärarsvux avses det förmånliga studiestöd som studenter vid specialpedagogutbildning får. Stödet är utformat på samma sätt som stödet till YTH-studenter. Cirka tre fjärdedelar av studenterna med Lärarsvux svarade att fortbildningsmotivet var det viktigaste. Man bör dock notera att det är svårt att göra likvärdiga jämförelser mellan grupper av så olika storlek som det rör sig om i dessa fall. Enligt CSN var det fler kvinnor än män som angav att de stude- rade för att utvecklas vidare i yrket. Detta är ganska naturligt då flera kvinnodominerade yrken har sin vidareutbildning på högsko- lenivå – ett exempel är sjuksköterskornas specialistutbildning. För många mansdominerade yrken saknas motsvarande utbildning i högskolan. Enligt CSN fanns också skillnader mellan studenter inom olika utbildningsområden. Studenter inom humaniora och teologi angav i högre utsträckning att de studerade av intresse för ämnet eller för att nå personlig utveckling. Studenter inom det juridiska och sam- hällsvetenskapliga området och undervisningsområdet studerade för att byta yrke, medan studenter inom teknik- och naturveten- skapsområdet studerade för att få ett arbete. Av de studenter som tidigare studerat vid högskolan, angav att de nuvarande studierna utgjorde en vidareutbildning eller på- byggnad, att det var en breddning. Resterande svarade att de nya studierna utgjorde en helt ny utbildningsinriktning. 12.9.3Äldre studenter lånar mer än yngre men har lägre skulder Studiemedelstagare har möjlighet att välja mellan att söka maximalt belopp (lån + bidrag) eller att ta ut reducerat lån och bidrag eller enbart bidrag. Det fanns också möjlighet att få låna extra pengar. Även personer med vuxenstudiestöd hade möjligheter att låna fullt eller reducerat belopp. Enligt CSN:s enkät lånar studiemedelstagare i större utsträckning än yngre. Bland samtliga studiemedelstagare /97 var det som tog ut hela eller en del av studielånet, medan i gruppen av äldre studenter så var det enligt CSN:s enkät som endast tog bidrag. Tabell: Studiemedelstagare fördelade efter beviljat lånebelopp. Maximalt belopp, dvs. fullt studiemedel och fullt bidrag Maximalt belopp och extra studiemedel Fullt studiebidrag och mindre lån än det maximala Källa: Vuxenstudier med studiestöd i högskolan. Över hälften av studenterna med studiemedel hade skul- der på . Bland vuxenstudiestödstagarna var skul- derna lägre. Många studiestödstagare såg dock negativt på sina möjligheter att betala tillbaka sina skulder. 12.9.4Studiestödet inte tillräckligt för att finansiera uppehället Många studenter angav att studiestödet inte var tillräckligt för sin försörjning. Den främsta anledningen till om man upplever att stö- det inte räcker till, verkade enligt CSN vara förknippat med om studenten har barn och i så fall hur många. Studerande med vuxenstudiestöd är något mer positiva till huru- vida stödet är tillräckligt. Bland dessa grupper fanns enligt CSN inte samma klara samband mellan försörjningsbörda och upplevel- sen av att studiestödet var otillräckligt. Tabell: Räcker studiestödet för att finansiera uppehället? Källa: Vuxenstudier med studiestöd i högskolan. CSN Rapport 1998:1. De som ansåg att studiestödet inte var en tillräcklig finansierings- källa, tillfrågades på vilket sätt de finansierade sitt uppehälle för- utom studiestöd. De fick ange fler svarsalternativ. delar av de studenter som uppgivit att de var gifta och sammanbo- ende finansierar sina studier delvis genom ekonomiskt bidrag från make/maka/sambo. Bland de som uppgivit annan finansierings- källa, har bidrag från föräldrar varit vanligt, liksom bostadsbidrag (särskilt bland ensamstående) och barnbidrag. De kvinnliga studenterna är i högre utsträckning gifta eller sam- manboende än männen. av kvinnorna uppgav att de har fått ekonomiskt stöd från sin make/sambo, jämfört av män- nen. 12.9.5Ett höjt fribelopp underlättar för personer utan hemmavarande barn Enligt CSN har det ofta i debatten framhållits att ett höjt fribelopp skulle öka möjligheterna att förvärvsarbeta i högre utsträckning. CSN ställde därför frågan om de studerande skulle förvärvsarbeta i högre utsträckning om fribeloppet höjdes. av de tillfrågade studenterna svarade att någon ändring i detta avseende inte skulle påverka dem. svarade att de skulle arbeta mer och låna mindre – och en nästan lika stor andel svarade att de skulle arbeta mer men inte låna mindre. Här har CSN noterat vissa skillnader mellan kvinnors och mäns svar. Kvinnor har i högre utsträckning än män svarat att ett höjt fribelopp inte skulle påverka dem (respektive ). CSN för fram att anledningen till detta kan vara att kvinnor i högre ut- sträckning har försörjningsansvar för barn och därmed inte hinner förvärvsarbeta mer. 12.9.6Studiestödet en förutsättning för studier CSN ställde också en fråga vad studenterna skulle ha gjort om stu- diemedlet inte hade funnits. Majoriteten av de studerande svarade att de i så fall inte skulle studerat. Tabell: Svar på frågan: Vad skulle det ha betytt för dig och dina nu- varande studier om du inte hade kunnat få statligt studiestöd utan varit tvungen att finansiera dina studier på annat sätt? Svaren för- delat efter stödform. Jag skulle ha valt en Jag skulle inte alls Källa: Vuxenstudier med studiestöd i högskolan. CSN Rapport 1998:1. Kvinnor anger i högre utsträckning att de skulle ha studerat ändå medan män i större utsträckning anger att de skulle valt en kortare utbildning eller studier på deltid. De studenter som inte tagit ut maximalt studiestöd anger i högre utsträckning än andra att de skulle ha studerat i samma omfattning som . CSN frågade också studenterna med särskilt vuxenstudiestöd vad det skulle betytt för deras studier om de inte kunnat få särskilt vuxenstudiestöd. Bland dessa tre grupper anger flest YTH-studen- ter att de inte alls skulle studerat. Tabell: Vad skulle det betytt för dig och dina nuvarande studier om du inte hade kunnat få särskilt vuxenstudiestöd utan bara studie- medel, dvs. /mån i bidrag och /mån i lån? Fördelning efter vuxenstudiestöd. Jag skulle ha studerat i samma omfattning som och sökt studiemedel Jag skulle ha studerat i samma omfattning som men inte sökt studiemedel eller bara tagit ut bidraget Jag skulle valt en kortare utbildning Jag skulle inte alls ha studerat Källa: Vuxenstudier med studiestöd i högskolan. CSN Rapport 1998:1. Enligt CSN finns ett visst samband mellan inkomst före studier och det svarsalternativ som de studerande valt. En högre andel av de som hade högre inkomster före studierna har angivit att man inte skulle valt att studera utan det särskilda vuxenstudiestödet. Flera remissinstanser har kommenterat frågan om studiestödet i sina svar till med anledning av mitt del- betänkande. De allra flesta anser att frågan är avgörande för möjlig- heterna att rekrytera redan yrkesverksamma personer till högskole- studier. Exempelvis () menar att eftersom möjligheterna till sysselsättning förväntas bli ännu bättre genom kommande höga pensionsavgångar, krävs det starka incita- ment för att få arbetskraften att välja studiealternativet. Generösare studiefinansiering blir då, enligt AMS, särskilt viktigt. Andra re- missinstanser framhåller att frågan om studiestöd är viktig bland annat för att motverka social snedrekrytering till högre utbildning. i (LO) anser att det är viktigt att re- dan yrkesverksamma ges ett generösare studiestöd i paritet med tidigare YTH-studerandes studiestöd, eftersom studenterna i all- mänhet är äldre och i stor utsträckning har försörjningsansvar mot () anser att yr- keshögskoleutbildning bör kopplas till ett mer generöst studiefi- nansieringssystem än dagens. Kortare yrkesinriktade utbildningar måste, enligt TCO, bli en viktig del i utvecklingen mot ett livslångt lärande, vilket förutsätter en generös studiefinansiering. Flera in- stanser anser att det finns mycket som talar för ett differentierat studiemedel. och Föreningen svenskt näringsliv anser att det är av stor vikt att studiemedelssystemet inte konserve- rar utformningen av YTH genom att ge förmånligare studiestöd enbart till utbildningar som fanns . 12.11Familjeutredningen föreslår förmåner för studerande i översynen av ekonomiska familjestöd Regeringen tillsatte en särskild utredare med upp- giften att göra en analys av de samlade effekterna av de allmänna barnbidragen, underhållsstödet och bostadsbidraget till barnfamil- jer (dir. 2000:16 En översyn av ekonomiska familjestöd). Syftet var att undersöka vilja möjligheter det finns att inom ramen för den generella välfärdspolitiken på ett mer effektivt sätt stödja barnfa- miljerna. Uppdraget redovisas i slutbetänkandet Ur fattigdomsfäl- lan (SOU 2001:24). Utredningen har särskilt analyserat situationen för studerande med barn. Utgångspunkten för utredningen var att det stöd som behövs till studerande därför att de har barn, bör ges inom det fa- miljepolitiska stödsystemet. hade (knappt 54 000) av studiemedels- mottagarna och (cirka 95 000) av de som uppbar sär- skilda vuxenstudiestöd, barn. Kvinnor dominerade båda grupperna. För att särskilt stödja studerande föräldrar föreslås två nya tillägg till barnbidraget, varav ett till ensamstående med barn och ett till studerande med föräldraansvar. Utredningen föreslår också ett fa- miljepolitiskt behovsprövat stöd till ensamföräldrar, som skall medge att satsar på utbildning för att kunna få bättre fotfäste på arbetsmarknaden. Utredningen konstaterar vidare att ett familjepolitiskt stöd som har stor betydelse för många studerande föräldrar , utöver det allmänna barnbidraget, är bostadsbidraget. Utredningen föreslår därför att studiebidraget inte skall påverka bostadsbidraget eller eventuellt framtida inkomstprövade stöd till barnfamiljer. Regeringen anger i Budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, utg omr 12) att man avser att lämna en principproposi- tion bland annat avseende de förslag som ges av Familjepolitiska utredningen till . Alternativ 1: De studenter som läser på utbildningar som leder till yrkeshögskoleexamen, är dock högst och har yrkesverksamhet, ska erhålla studiemedel med förmånli- gare bidrag. Detta betyder att de erhåller av studiemedels- beloppet i bidrag. Övriga studenter på yrkeshögskoleutbildning erhåller vanligt studiemedel. Merkostnaden för detta vid fullt utbyggd yrkeshögskoleut- bildning, där hälften av helårsstudenterna antas vara studenter med yrkeslivserfarenhet, blir . För att statsmakterna ska kunna dimensionera anslaget för studiestöd för denna grupp och garantera att alla stu- denter med yrkeslivserfarenhet som antas till yrkeshögskoleutbildning erhåller en förmånligare bidragsandel, bör antalet platser på yrkeshögskoleutbildning som erbjuds av högskolorna samordnas med det anslag som statsmakterna anvi- sar för studiemedel till denna grupp. Alternativ 2: Ordinarie studiemedel ska gälla även för studenter på yrkeshögskoleutbildning. Jag förordar en lösning enligt alternativ 1. Kombinerat med ovanstående alternativ, anser jag att regering- ens kommande ställningstaganden till de förslag som berör stu- derande med föräldraansvar som presenteras i betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) får betydelse för presumtiva studenter inom yrkeshögskoleutbildningen. Högskolorna bör också i fortsättningen utforma utbildningar som medger yrkesverksamhet parallellt med studier, exempelvis i form av utbildning varvad med yrkesverksamhet (så kallad COOP-utbildning), flexibelt upplägg och distansutbildning, där så är lämpligt. Likaså bör arbetslivet i högre utsträckning aktivt bidra med ekonomisk finansiering vid utbildning. Skälen till mina förslag: 12.12.1 Motiv och konsekvenser enligt ovanstående alternativ 1 Välutbildad arbetskraft är en nyckelfråga för ett fortsatt väl funge- rande näringsliv såväl som för offentlig sektor – och därigenom vår välfärd. Detta ställer krav på att eftergymnasial utbildning kan er- bjudas allt fler grupper, inte minst för att utvecklingen ska komma alla tillgodo. Det finns också ett stort behov, inte minst i arbetsli- vet, av en eftergymnasial utbildning som är knuten till högskolan, som är något kortare än gängse högskoleutbildning och som byg- ger på principen om påbyggbarhet snarare än en viss förutbestämd längd. Jag har kunnat konstatera att erfarenheterna av YTH har varit positiva och bör kunna spridas även till andra områden. Personer med yrkeserfarenhet från fler områden än de som är aktuella, måste få tillgång till den positiva utbildningsform som YTH utgör. Jag har under mitt utredningsarbete funnit att de som har erfa- renhet av YTH anser att ett förmånligt studiestöd är en av förut- sättningarna för YTH. För att kunna rekrytera personer som är yrkesverksamma inom sektorer utan tradition av högskoleutbild- ning till längre vidareutbildningar, anses ett förmånligt studiestöd vara en nödvändighet. Detta framhålls även av en mängd remissin- stanser i deras svar på mitt delbetänkande. En hög kompetens är en viktig konkurrensfördel för gentemot andra länder och därmed en förutsättning för att öka till- växten i landet. råder brist på denna kompetens i såväl näringslivet som inom vissa delar i den offentliga sektorn. Jag anser därför att det behövs särskilda insatser i form av ett förmånligare studiestöd för vissa grupper av studenter för att öka möjligheterna för ett ökat antal personer att fördjupa sina yrkeskunskaper. Regeringen anför också i sin proposition Ett reformerat studiestöd (prop. 1999/2000:10) att det prioriterade bidraget som är en möjlighet för studerande vid YTH ska kunna avpassas i förhållande till förändrade utbildningsbehov i samhället. Mitt förslag syftar till att erbjuda en möjlighet och stimulans för den enskilde att söka sig till högre studier och förkovring i det egna yrket. För tillträde till dessa särskilda utbildningsplatser bör därför särskilda krav gälla. Endast den som har arbetslivserfarenhet skall kunna komma i fråga för det mer förmånliga studiestödet. Studen- terna bör ha yrkesverksamhet och fyllt . De bör inte vara . Studierna skall avse utbildning som leder till yrkeshögskoleexamen, och de ska bedrivas på heltid. Ytterligare en positiv effekt av ett sådant alternativ, är att det gör det lättare för högskolorna att bygga vidare på det välkända och välrenommerade YTH-begreppet för flera yrkeskategorier. Merkostnaderna för detta vid fullt utbyggd yrkeshögskoleut- bildning, där hälften av helårsstudenterna antas vara studenter med yrkeslivserfarenhet, blir , förutsatt att införandet av yrkeshögskoleutbildning inte innebär en expansion av antalet stu- denter i högskolan. Beräkningsunderlaget presenteras i bilaga 4. Statsmakterna har enligt mitt förslag också möjlighet att begränsa stödet till en mindre grupp studenter. Detta kan bli aktuellt om exempelvis högskolorna inte har möjlighet att rekrytera studenter i den omfattning som förutsätts i mitt förslag. Som det prioriterade studiestödet är utformat till YTH och vuxenstuderande, gäller principen att de som söker studiestöd och som är berättigade till detta blir beviljade stöd i den mån medlen räcker. Jag har erfarit att detta upplevs som en godtycklighet i sy- stemet som till viss del undergräver dess legitimitet. Jag anser att studenter som blivit antagna till en yrkeshögskoleutbildning och som är berättigade till det prioriterade studiestödet också skall ga- ranteras detta. För att statsmakterna ska kunna bestämma omfatt- ningen av det prioriterade studiestödet, krävs då att antalet platser på sådan utbildning som berättigar till detta stöd samordnas med det antal utbildningsplatser som högskolorna ger. Detta bör utfor- mas i samband med statsmakternas styrning av högskolorna i re- gleringsbrevet. Ett mindre kostnadskrävande alternativ vore att ovan nämnda studenter ges ett studiestöd med exempelvis av beloppet i bi- drag. Jag anser dock att detta vore ett alltför stort avsteg från den princip som gäller för det nya, sammanhållna studiemedelssyste- met. Nivåerna i detta är också utformade särskilt med tanke att kompensera för tidigare svux. Ett bättre alternativ vore då enligt min mening att regeringen reglerar antalet förmånliga studiestöd till färre studenter än de 10 000 helårsstudenter (hås) som jag före- slår. Frågan om en utvidgning av YTH har en annan aspekt. är det så att elever från gymnasieskolans yrkesinriktade pro- gram sällan har ett naturligt utbildningsalternativ att gå till i hög- skolan. Därför behöver högskolan utveckla en utbildning som rik- tar sig även till dessa elever så att de kan välja att gå vidare inom det valda yrket. Dessa studenter kan uppleva det som orättvist att andra grupper av studenter på liknande eller samma utbildning är berättigade till ett särskilt förmånligt studiestöd. Mot bakgrund av de kostnader som är förenade med det förmånligare studiestödet, anser jag dock inte att detta är ett tillräckligt skäl för att även dessa studenter skall vara berättigade till ett förmånligare studiestöd. Mitt förslag innebär en utökad kostnad för statsmakterna. Jag menar att en viss del av de utökade kostnader som mitt förslag in- nebär, kan kompenseras av att de mer generösa regler som reger- ingen föreslår för grundläggande behörighet i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) kommer att innebära ett minskat behov av behörighetsstudier i komvux. I förlängningen innebär detta minskade kostnader för statsmakterna i form av re- ducerade kostnader för studiestöd för denna typ av studier. 12.12.2 Motiv och konsekvenser enligt ovanstående alternativ 2 Jag har tidigare beskrivit effekterna av de regelförändringar som gjordes , när det förmånliga studiestödet för YTH togs bort. Antalet sökande reducerades liksom intresset för YTH. Bakgrunden till detta var bland annat att personer som var yrkesverksamma inom de sektorer varifrån YTH studerande re- kryterades, inte var beredda att studera för att fortbilda sig i sitt yrke utan ett förmånligare studiestöd. Detta gäller män i ännu högre utsträckning än kvinnor. Andra grupper av vuxenstuderande, som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden eller som väljer att byta yrke till något som man känner väl till kommer att löna sig, är mer motiverade att själv bekosta sina studier genom att lyfta studielån. YTH-studenterna kommer också från grupper som traditionellt sett inte söker sig till högskolan och som också har en låg benägen- het att låna. Detta gör att de är svåra att rekrytera till studier utan särskilt förmånlig studiefinansiering. Som nämns ovan, har jag erfarit att ett förmånligt studiestöd är en förutsättning för att rekrytera dessa grupper till högskoleutbild- ning. Därför förordar jag en sådan lösning. inte erbjuda en särskild finansiering för dessa grupper kommer att bli att dessa personer väljer att inte läsa vidare. Jag har under min utredning övervägt olika lösningar. En tänkbar lösning är att högskolorna erbjuder yrkeshögskoleutbildning på deltid vilket möjliggör att studenterna är yrkesverk- samma och därmed i mindre behov av studiestöd. Denna lösning är fullt möjlig och högskolorna bör i ökad utsträckning pröva detta alternativ för att rekrytera vissa grupper av studenter. Alternativet passar dock inte alla. Att studera som man arbetar kräver väl motiverade studenter och ofta viss studievana. De grupper av studenter som traditionellt rekryterats till YTH har inte tidigare studerat på högskola och mervärdet för dem att ägna sig åt heltidsstudier av sitt liv uppväger enligt min mening de extra kostnader för studiestöd som jag föreslår. Genom att arbeta med flexibla lösningar vad gäller bland annat upplägg på utbildningen i form av distansstudier, deltidsstudier m.m. skulle högskolorna kunna underlätta rekryteringen av studerande från de aktuella grupperna. Detta gäller för yrkeshög- skoleutbildning liksom för all högskoleutbildning. Att genom en höjning av det så kallade fribeloppet utöka möjlig- heterna för studenterna att yrkesarbeta som de studerar gynnar vissa grupper av studenter, dock inte alla. Några som till exempel inte anser att det är möjligt att studera och arbeta i högre utsträckning är personer som har barn. Jag anser därför inte att detta är något bra alternativ. Den framtida lösningen av frågan om individuellt kompetensspa- rande är också av vikt i denna fråga. Beroende på hur detta sparande utformas skulle det i viss utsträckning vara möjliga att använda för finansiering av kompetensutveckling i arbetslivet. Ett starkt motiv bakom mitt förslag om en expansion av yrkeshög- skoleutbildning, är det starka behov som finns av denna typ av ut- bildning från arbetslivet. Frågan om huruvida arbetslivet mer aktivt kan bidra till studiefinansiering har därför uppkommit i flera sam- manhang. Jag anser dock att ett sådant system inte går att kombi- nera med dagens offentligfinansierade studiestödssystem. En orsak till detta är att jag menar att detta vore en olycklig särbehandling av studerande vid yrkeshögskoleutbildningar. finansiering av andra utbildningar blir då aktuell. Vidare skulle ett sådant system komma att innebära att studenterna på yrkeshög- skoleutbildningarna blir mer beroende av arbetsgivarna än studen- ter på andra utbildningar. Det finns former för hur arbetslivet kan ta en mer ak- tiv del i studenternas studiefinansiering om de så önskar. Ett sätt är att medverka i utbildning varvad med yrkesverksamhet (så kallad COOP-utbildning), där studenterna erbjuds att varva yrkesarbete med studier på ett sådant sätt att de kan ta reducerade studielån. Andra sätt är genom stipendier eller deltidslösningar. Jag anser att detta går att utveckla i syfte att rekrytera fler studerande till bland annat yrkeshögskoleutbildningar.