sou · GPB310d4 · 2002-01-01 00:00:00 — sou 2001 10 d4 5Homosexuellas syn på barn och familjebildning Din syn på barn och familjebildning På uppdrag av Kommittén om barn i homosexuella familjer har () genomfört en enkätundersökning, som vänt sig till homo- och bisexuella personer. Olika vägar har använts för att nå ut till de berörda. Från befolkningsregistret hämtades de som ingått partnerskap. De lokalföreningar inom RFSL och EKHO, som valde att delta i undersökningen, ombe- sörjde själva utsändningen till sina medlemmar. Ytterligare några föreningar deltog, Posithiva gruppen, Regnbågsgruppen och Golden Ladies. Omkring 150 personer med barn hade själva lämnat namn och adress direkt till kommittén. Vidare delades enkäter ut på några olika klubbar. Enkäten lades även ut på RFSL:s hemsida. Sammanlagt delades ca 5 500 enkäter ut. Med tanke på att det inte funnits någon förteckning över samtliga som tillsändes enkäter eller på annat sätt fick dem, är det svårt att uppskatta hur många som fått mer än en enkät, men förmodligen rör det sig om 1 500–2 000 personer. En viss övertäckning föreligger, dvs. enkäter har sänts till perso- ner som inte längre eller just nu bor i eller som har avlidit. dem som ingått partnerskap fick vi information om att ca 20 personer vistades utomlands. Dessutom har ett 20-tal postreturer inkommit till SCB. Undersökningspopulationen definierades till personer i åldrarna . Vi har fått en del svar från personer som är eller äldre, men dessa ingår inte i redovisningen. Antalet svarade är 2 150 personer. Med hänsyn taget både till att en stor andel fått mer än en enkät, vilket innebär att det verkliga urvalet är betydligt mindre än vad de 5 500 utsända enkäterna mot- svarar och till att undersökningsområdet inte känns aktuellt eller näraliggande att besvara för hela urvalet, måste svarsandelen betraktas som god. Uppskattningsvis ligger svarsfrekvensen på ca 55–. SCB-undersökningar som vänder sig till ett tvär- snitt av befolkningen har vanligtvis inte en större andel svarande efter enkätutsändning och en tack-och-påminnelse. I den här undersökningen har det inte varit möjligt att skicka ut fler påmin- nelser, eftersom vi i så fall måste skicka påminnelser även till alla dem som redan har besvarat enkäten. Undersökningen var helt anonym. Något om tillförlitligheten. Urvalet är inte ett obundet slumpmässigt urval (OSU) och man kan därför inte direkt generalisera resultaten till hela populationen homo- och bisexuella personer i åldrarna i . För att kunna dra ett OSU krävs tillgång till ett register med bra kvalitet över hela populationen. Ett sådant register finns inte. Man kan då dra ett mycket stort OSU ur registret över totalbefolk- ningen (RTB) för det aktuella åldersintervallet, men det skulle medföra enorma kostnader och skulle dessutom ge en dålig kvalitet eftersom bortfallet med all säkerhet skulle bli mycket stort och man har heller ingen kunskap om hur stor andel av bortfallet som utgörs av undersökningspersoner. Med tanke på att huvudsyftet med undersökningen är att få kunskap om homosexuella barnfa- miljer, är den bästa tänkbara urvalsmetod (när ett OSU inte kan användas) att försöka nå ett så stort urval av undersökningspopu- lationen, att man får så stor spridning på faktorer som ålder, kön, boendehushåll, samlevnadsform, ålder på barnen, barnens till- komstsätt, etc. som möjligt. Vid tolkning av resultaten bör man ställa sig frågan om det är rimligt att anta, att personer som inte ingick i urvalsramen lever på ett sådant sätt, att deras åsikter och erfarenheter är så annorlunda att de skulle ge ett annat resultat. Om inte, kan man anta att resultaten är giltiga för merparten av alla homo- och bisexuella personer (och föräldrar). Med tanke på undersökningsområdet, får man anta att enkäten har känts mer näraliggande för de svarande än för bortfallet. Man kan i så fall förvänta sig en högre svarsprocent bland personer mel- lan ca 30 och , speciellt bland kvinnorna. Bland de yngre känns kanske inte frågan helt aktuell , man är kanske också fortfarande mer osäker i sin egen identitet. Bland de äldre kan man förvänta sig två huvudgrupper, de som känt sig tvingade att välja bort barn och de som överhuvudtaget aldrig ville eller räknade med att skaffa sig barn. Enkäten bör ha känts mer angelägen att besvara för dem som ville ha barn när de var yngre, men som avstod. Vi valde att vända oss direkt till personer som är homo- eller bisexuella, i stället för att dra ett representativt urval ur befolk- ningen. Skälet var, att eftersom kommittén i första hand sökte kunskap om homosexuella barnfamiljer, så skulle det behövas ett representativt urval i storleksordningen 40–50 000 personer för att få svar från ca 300 homosexuella barnfamiljer. I vårt urval utgörs ungefär en tredjedel av urvalet av personer som ingått registrerat partnerskap och är alltså en totalundersökning för denna grupp, vilket medför att för den här gruppen finns det inga urvalsfel. Vi har fått svar från 2 150 personer av vilka mer än 400 personer är föräldrar och cirka 300 personer bor i hushåll med egna och/eller partners hemmaboende barn. Dessa personer av båda könen i olika åldrar redovisar en mångfald av erfarenheter och åsikter. Med tanke på antalet svarande finns det ingen anledning att tro att dessa personer på ett avgörande sätt skulle avvika – i sin syn på och sina erfarenheter av homosexuellt föräldraskap – från andra homo- sexuella föräldrar som inte kunnat nås via de datainsamlingssätt som använts. Personer som ingått registrerat partnerskap. För denna grupp har vi möjlighet att redovisa svarsfrekvensen, inte exakt men med tillräcklig säkerhet. För de personer som vid tid- punkten för registeruttaget hade ingått registrerat partnerskap, är fördelningen på kön och ålder känd. I jämförelsen finns förmodli- gen några personer som ingått partnerskap efter registeruttaget, men i stort kan vi se hur svarsfördelningen bland registrerade part- ners ser ut. Från registret över registrerade partners (i åldrarna ) har dragits bort den kända övertäckningen (ca 20 personer, som är utlandsboende). I jämförelsen nedan har också separerade registrerade partners (127 personer) och efterle- vande registrerade partners (49 personer) dragits bort. Nettopo- pulationen i jämförelsen blev 1404 personer. Följande tabell visar fördelningen av dessa 1 404 registrerade partners och registrerade partners bland de svarande fördelade efter kön och ålder. Andelen svarande bland registrerade partners efter kön och ålder. 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år I tabellens summakolumn ingår en av två personer som inte har kunnats fördelas efter kön. Tabellen visar att det inte är några större skillnader vad gäller kön och ålder mellan alla som ingått partnerskap och de svarande som ingått partnerskap. Svarsfrekvensen för registrerade partners är . av kvinnorna har besvarat enkäten, medan motsvarande andel för männen är . Som förväntat är svarsandelen bland de yngre under sämre både för kvinnor och män. Den insamlingsmetod som valdes, måste sägas vara den bästa tänk- bara med hänsyn taget till att ett populationsregister inte är möjligt att upprätta. Den relativt höga svarsprocenten gör att risken för snedvridande resultat beträffande barnfamiljerna kan anses som liten. Beskrivning av de svarande Enligt direktiven till Kommittén om barn i homosexuella familjer ska kommittén redovisa den kunskap som finns om homosexuella familjer. Därför beskrivs i det här kapitlet förutom hela gruppen svarande även den grupp som har barn i hushållet (egna eller part- ners). Längre fram i rapporten redovisas svarande som är föräldrar (till barn i uppväxtåren eller vuxna), och barnfamiljer mer ingående. Ålder och kön. Utav de 2 150 svarande är 837 kvinnor och 1 311 män. Dessutom har en transsexuell person valt att markera båda könen och en per- son har inte uppgivit kön. De här två personerna redovisas i köns- uppdelade tabeller enbart i summakolumnen. Utav de 2 150 perso- nerna har 295 uppgivit att deras egna eller partnerns barn (biolo- giska eller adopterade) alltid bor hos dem, bor hos dem växelvis (halva tiden) eller ( mindre än halva tiden). Ytterligare 26 personer har egna eller partnerns barn boende hos sig ibland, fast mer sällan. Tabell 1: Kvinnor och män, samt kvinnor och män med barn i hus- hållet fördelade efter åldersgrupp. 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år (Den transsexuella personen och den person som inte uppgivit kön ingår endast i Summa Alla). Av tabellen framgår att närmare hälften av dem som har barn i hushållet är i åldrarna 35–. Merparten () av de svarande uppger att de är homosexu- ella. Några personer skrev i enkäten att de tidigare var bisexuella, men betraktar sig själva som homosexuella. Ett litet antal har markerat Annat (transsexuella, heterosexuella, m.fl.). De bisexuella personerna är yngre än de homosexuella. Nedan visas hur stora procentandelar av de homosexuella (1935 svarande) resp. av de bisexuella (188 svarande) som är , under och eller äldre. Andelen bisexuella personer är större bland de yngre än bland de äldre. Närmare en femtedel av de yngsta uppger att de är bisexuella, medan andelen för högre åldrar sedan minskar ner mot 7–. Åldersgrupper fördelat efter sexuell läggning. barn i hushållet, medan av dem som är bisexuella har barn i hushållet. Men även om man bara ser till 35– 44-åringar, dvs. den åldersgrupp som framförallt har barn i hushål- let, så kvarstår skillnaden. En femtedel av de homosexuella 35–44- åringarna har barn i hushållet, medan andelen bland de bisexuella är nästan dubbelt så stor. Nedan visas hur stora andelar av de homosexuella och av de bisexuella som lever tillsammans med barn och hur stora andelar det är som har egna (biologiska/adopterade) barn oavsett om det är barn i uppväxtåren eller vuxna barn och oavsett om de bor tillsam- mans med den svarande eller inte. Har barn i hushållet I rapporten finns citat från enkäterna insprängda lite här och där. Avsikten är främst att lämna några tankar och åsikter från dem vi har bett delta i undersökning och bidra med sina erfarenheter och kunskaper, men också att undvika att tabeller bryts mellan två sidor och därmed blir mer svårlästa. Jag har alltid haft en stark längtan efter barn och om jag hade varit där jag är , vad det gäller öppenhet, hade jag och min partner skaffat barn. tycker jag att vi är lite för gamla för att bli förstabarnsföräldrar. var vi inte redo och debatten om insemination hade precis kommit igång. Jag hoppas verkligen att kommitténs arbete leder till att vi får samma rättigheter som heterosexuella människor. Jag har länge levt med kvinnor och då var det en självklarhet att man alltid kunde skaffa barn om man ville. När jag sedan upp- täckte att jag var bög tyckte jag fortfarande att jag skulle bli en bra pappa. Faderskap har väldigt lite med sexuell orientering och väldigt mycket med trygghet för barnet att göra. Grad av samlevnad. Utifrån frågorna 4b och 5 har en redovisningsgrupp kallad Grad av samlevnad bildats. Gruppen ensamstående består av personer som inte har en partner, medan personerna i gruppen Särbo har en partner som han/hon inte bor tillsammans med. De Samman- boende har en partner av samma eller motsatt kön och bor även tillsammans med sin partner. Ett mindre antal personer är gifta/sambo (med person av motsatt kön) och sammanboende med sin make/maka/sambo, men har även en särbo av samma kön. Dessa personer är här redovisade under gruppen Sammanboende. Tabell 3: Grad av samlevnad fördelad efter åldersgrupper. 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år Av tabellen framgår att andelen unga är större bland de ensamstå- ende och bland särbos än bland sammanboende. Bland de samman- boende är å andra sidan en större andel i åldrarna än i de två andra grupperna. Om man ser till fördelning inom åldersgrupperna så är mer än hälften ensamstående bland dem som är , medan en fjärdedel är särbos och drygt en femtedel sammanboende. sammanboende är man i åldrarna 35–. Två tredjedelar av dem är sammanboende, medan en femtedel är ensamstående. Av följande tabell framgår att jämfört med samtliga svarande är de som har barn i hushållet sammanboende eller särbo i högre grand och ensamstående i mindre grad. Tabell 4: Andel svarande med barn i hushållet och andel svarande med barn fördelade efter grad av samlevnad. Har barn i hushållet Var bor de svarande? Alla lokalföreningar inom RFSL deltog inte i undersökningen, men trots det har alla delar av landet blivit väl representerade bland de svarande. Merparten av de svarande bor i , framförallt männen bor i högre grad i . När det gäller familjerna med hemmaboende barn är dessa inte lika kon- centrerade till som de svarande i sin helhet, vilket visas av följande tabell. Tabell 5: Kvinnor och män fördelade efter bostadsregion, samt hushåll med hemmaboende barn där den svarande är kvinna resp. man fördelade efter bostadsregion. (Den transsexuella personen och den person som inte uppgivit kön ingår endast i Summa). Av tabellen framgår också att bland de svarande som bor i övriga och är andelen kvinnor större än andelen män. Bland de svarande är de ensamstående i högre grad () än de sammanboende () bosatta . Följande tabell visar att ju äldre de svarande är ju större är koncent- rationen till boende i . Tabell 6: Åldersgrupperna fördelade efter boenderegion. På frågan om hur många invånare det finns på den ort där man bor, föreligger inga stora skillnader förutom att männen i högre grad bor i städer med mer än 100 000 invånare. De svarande under bor dock i något mindre grad än övriga på landsbygden, jämfört . I fråga 5 uppgav de svarande vilka personer som ingår i deras boen- dehushåll om de inte är ensamboende. Utifrån de olika svarsalter- nativen har olika typer av boendehushåll kunnat bildas. Tabell 7: De svarandes boendehushåll fördelade efter kvinnor och män. Bor med partner av samma kön utan barn Bor med egna barn Bor med partner av samma kön och barn Bor med partner av motsatt kön Bor med partner av motsatt kön och barn Bor med andra barn än egna Bor i ursprungsfamiljeneller med syskon Bor med andra släktingar Bor med vän/vänner Bor inneboende eller är själv hyresvärden (Den transsexuella personen och den person som inte uppgivit kön ingår endast i Summa). Av tabellen framgår att en större andel av männen än av kvin- norna är ensamboende. av de svarande bor i hushåll med barn. Det är framförallt kvinnorna som har barn i hus- hållet, , medan av männen bor tillsammans med barn. Jag tycker att det varit mycket lättare än jag trodde att bilda en sådan familj som jag lever i . vi är två kvinnor som tidi- gare haft heterosexuella förhållanden som lever ihop. En av oss har tonårsbarn som bor ganska ofta hos oss. Vi mår alla bra och trivs ihop. Visst har det funnits oro, både för hur barnen har känt det och för omgivningens reaktioner, men den har visat sig vara helt obefogad. Vi känner oss helt accepterade. Samhällets attityder håller på att luckras upp och jag tror och hoppas att vi blir alltmer toleranta och visar respekt för människors önskan och val att leva med den som man älskar oavsett kön, hudfärg, religion eller andra annorlundaskap. Åldersgruppen 35–har barn i hushållet i större utsträckning än övriga åldersgrupper (), men i alla åldersgrupperna finns hushåll med barn (mellan ). Tabell 8: De svarandes boendehushåll fördelade efter åldersgrup- per. Bor med partner av Bor med egna barn Bor med partner av samma kön och barn Bor med partner av Bor med partner av motsatt kön och barn Bor med andra barn Bor med vän/vänner Tabellen visar att drygt hälften av de allra yngsta bor ensamma. Personerna under 25 är den åldersgrupp som i störst utsträckning bor ensamma. Det är också (inte oväntat) i denna åldersgrupp som det finns en relativt stor andel som fortfarande bor kvar i ursprungsfamiljen. Det som utmärker 35-44-åringarna är de är den grupp där ensamboendet är lägst och andelen som bor med både partner och barn är störst (). av den äldsta åldersgruppen, 55–64-åringarna, är sammanboende med partner av samma kön och har inga barn i hushållet. I fråga 4 om civilstånd hade de svarande möjlighet att uppge mer än ett svar och en del har på så sätt beskrivit sitt civilstånd med hjälp av flera svarsalternativ. Utav dem som är registrerade partners uppger att de är skilda från tidigare partners av motsatt kön. En något större andel av dem som är sambos () upp- ger att de har varit gifta/levt med partner av motsatt kön och med partner av samma kön. Bland de ogifta uppger att de är separerade från någon av samma kön och att de är separerade från någon av motsatt kön. I alla tre grupperna finns också ett mindre antal personer som uppger att de är änka/-änkling eller efterlevande efter registrerad partner. Dessa andelar är minimiandelar, eftersom en stor del (merpar- ten?) av de svarande förmodligen inte har uppgivit om de tidigare levt samman med personer av samma eller motsatt kön, om detta/dessa förhållanden ligger längre tillbaka i tiden. Öppenhet om den sexuella läggningen. Det finns inga skillnader i öppenheten om den egna sexuella lägg- ningen mellan kvinnor och män. Inte heller mellan de personer som är homosexuella och de som är bisexuella. Däremot finns det skillnader mellan åldersgrupperna. Tabell 9: Grad av öppenhet om den sexuella läggningen fördelad efter åldersgrupper. Helt öppen inför alla Öppen inför många, Bara öppen inför ett Inte öppen för någon Av tabellen framgår att det är den yngsta (–) och den äldsta (55–) åldersgruppen som är minst öppen om den sexuella läggningen. Utav de yngre och de äldre är mindre än en femtedel bara öppna inför ett begränsat antal personer (svarsalt. 3–5). Den mest öppna åldersgruppen är 35–45-åringarna, där hälften är öppna inför alla och inför många (dock ej alla). Om man ser på gruppen helt öppna (som är av alla sva- rande) är av dem i åldrarna 30–, medan är och är eller äldre. Följande tabell visar att de ensamstående är mindre öppna än övriga om sin sexuella läggning och närmare en fjärdedel av dem är öppna inför ett begränsat antal personer (svarsalt. 3–5). Tabell 10: Grad av öppenhet om den sexuella läggningen fördelad efter grad av samlevnad. Öppenhet om sexuell läggning Helt öppen inför alla Öppen inför många, men inte alla Öppen inför ett begränsat antal Bara öppen inför ett fåtal personer Inte öppen för någon Att de som bor i hushåll med partner och barn är den grupp som är mest öppen om sin sexuella läggning visas av följande tabell. Tabell 11: Öppenhet fördelad efter några typer av boendehushåll. Helt öppen inför alla Öppen inför ganska många, men Öppen inför ett begränsat antal Öppen inför ett fåtal personer Inte berättat det för någon På frågan om inställning till partnerskapslagen som den ser ut , hade de svarande möjlighet att själva skriva ner vilka ändringar man skulle vilja ha i lagen. Många skriver att de vill att lagen ändras så att partnerskap jämställs helt med äktenskap. Därför har andelen som enbart skriver detta särredovisats. Ungefär lika många skriver om ytterligare eller andra ändringar, en vanlig ändring är önskan att få adoptera barn eller möjlighet till insemination på samma villkor som heterosexuella par. Tabell 12: Åsikter om partnerskapslagen fördelade efter kön. Positiv till lagen som den är Positiv till lagen om den jämställs helt med äkten- Positiv till lagen om vissa andra ändringar Inte särskilda åsikter om partnerskap (Den transsexuella personen och den person som inte uppgivit kön ingår endast i Summa). Av tabellen framgår att männen är betydligt mer nöjda med part- nerskapslagen som den är , än vad kvinnorna är. Knappt hälften av männen vill att den ändras, medan närmare två tredjedelar av kvinnorna vill se förändringar i partnerskapslagen. Tabell 13: Åsikter om partnerskapslagen fördelade efter ålders- grupper. Positiv till lagen som Positiv till lagen om den jämställs helt med Positiv till lagen om Tabellen visar att mest positiva till partnerskapslagen som den ser ut , är de svarande som är . Drygt hälften av dem är nöjda med lagen som den är, medan en knapp femtedel vill att den jämställs med äktenskap och en dryg femtedel vill (även) göra andra ändringar. har inga särskilda åsik- ter om partnerskap. De som är är minst positiva () till lagen som den ser ut . De är också mest intres- serade av att lagen ändras så att den jämställs med äktenskap, vilket närmare en tredjedel har uppgivit. Omkring en fjärdedel av dem under vill ha andra eller fler ändringar i partnerskapslagen. En relativt stor andel, , har inga särskilda åsikter om partnerskap. De allra yngsta, under , är den grupp som har funderat minst över partnerskap och en femtedel av dem har inga särskilda åsikter. Den grupp där störst andel tar upp andra ändringar (än att part- nerskap och äktenskap är helt jämställt) är 35-44-åringarna. När- mare en tredjedel vill ha andra ändringar, som i många fall hänger samman med föräldraskap. Inte oväntat är de sammanboende mindre nöjda med lagen, som den ser ut , än vad de ensamstå- ende är och vill ha ändringar, vilket är 20 procent- enheter mer än bland de ensamstående Tabell 14: Åsikter om partnerskapslagen fördelade efter grad av samlevnad. Positiv till lagen som den är Positiv till lagen om den jämställs helt Positiv till lagen om vissa andra ändringar Inga särskilda åsikter om partnerskap De svarande som har ingått registrerat partnerskap skiljer sig som grupp inte från övriga svarande i synen på partnerskapslagen. Men i likhet med alla svarande kvinnor och män skiljer sig synen på lagen mellan kvinnor och män, vilket följande tabell visar. Männen är mer nöjda med lagen som den är, medan kvinnorna vill ha partnerskap helt jämställt med äktenskap också vad gäller möjligheterna att skaffa barn. Tabell 15: Åsikter om partnerskapslagen fördelade efter kvinnor och män som ingått registrerat partnerskap. Positiv till lagen som den är Positiv till lagen om den jämställs helt Positiv till lagen om vissa andra ändringar Inga särskilda åsikter om partnerskap De svarande som lever i hushåll med hemmaboende barn är mer kritiska än övriga mot partnerskapslagen i den utformning som lagen har . Tabell 16: Åsikter om partnerskapslagen fördelade efter kvinnor och män med hemmaboende barn i hushållet. Positiv till lagen som den är Positiv till lagen om den jämställs helt med Positiv till lagen om vissa andra ändringar Inga särskilda åsikter om partnerskap .problemet finns inte hos oss utan i den heterosexuella värl- den. Likadant är det med partnerskapslagen. Så länge vi särbe- handlas pga. vår sexuella läggning så kan alltid samhället peka på oss som avvikande. En borgerlig vigsel ska först och främst vara ett rättsskydd. Om två personer vill försäkra sig om sina och ev. barns rättigheter ska dom kunna göra det utan att någon lägger sig i deras sexliv. Det är ett rättsligt avtal och inget annat. Åsikter om homosexuellas rättigheter vid familjebildning De svarande tillfrågades om sina åsikter om fem frågor som rör homosexuellt föräldraskap. Den första frågan gäller om man anser att den ena personen i ett homosexuellt par ska kunna adoptera den andres barn. En stor majoritet av de svarande är eniga i sina åsikter om styv- barnsadoption och anser att den ena parten i ett homosexuellt par ska kunna adoptera den andres barn på samma villkor som hetero- sexuella par. Kvinnorna och männen är i det närmaste lika eniga (95 resp. ) om att styvbarnsadoption ska vara möjligt även för homosexuella par på samma villkor som för heterosexuella par. är emot styvbarnsadoption. Inom den äldsta åldersgruppen () finns dock en mindre andel () som menar att styvbarnsadoption i homosexu- ella par bör ske under särskilda villkor. Tabell 17: Åsikter om styvbarnsadoption fördelade efter ålders- grupper. optera på samma villkor optera men under sär- Inga särskilda åsikter om Åsikterna om styvbarnsadoption är de samma oavsett om man har barn (för alt. 1) eller inte eller om man har hemma- boende barn eller inte (för alt.1).