sou · GPB355d3 · 2002-01-01 00:00:00 — 9Barns hushållsarbete och könsroller I Kapitel 3 analyserades barns och ungdomars lönearbete med fokus på arbete utanför hemmet. I detta kapitel analyseras barns och ungdomars hushållsarbete och inställning till jämställdhet mellan könen. Syftet är tvåfaldigt: för det första kommer vi att studera vilka sysslor flickor och pojkar utför i hemmet samt hur mycket tid barnen spenderar i dessa sysslor och genom detta beskriva en del av barnens vardag. För det andra kommer vi att utifrån ett mer framåtblickande perspektiv diskutera vilka konsekvenser en könstypisk uppdelning av barns – och föräldrars – sysslor i hemmet kan få för barnens tillvaro senare i livet, som vuxna kvinnor och män. Här blir socialiseringsaspekten intressant (se t.ex. Parsons och Bales 1956; 1964) och de förväntningar som utifrån barns hushållsarbete och inställning till jämställdhet kan ställas på deras framtida aktivitet och inställ- ning. Kapitlet är upplagt som följer: vi inleder med en genomgång av tidigare studier av barns hushållsarbete. Värt att notera är att en majoritet av denna forskning är amerikansk. De studier som refe- reras har dessutom som regel gjorts på små urval och med kva- litativa metoder varför generaliseringar till svenska förhållanden inte enkelt låter sig göras.1 Efter litteraturgenomgången analyseras data från Barn-LNU 2000 för att se hur olika hushållssysslor fördelar sig bland svenska pojkar och flickor i åldern 10 och huruvida mönster från tidigare studier återfinns även här. 1 Vanliga tillvägagångssätt är att använda djupintervjuer, tidsanvändningsscheman och dag- böcker där respondenten (ofta modern) får redogöra för sitt eget och/eller andra familje- medlemmars hushållsarbete. Barns hushållsarbete och könsroller I nästa steg diskuteras vuxna kvinnor och mäns hushållsarbets- delning samt teorier bakom denna. Föräldrarnas uppdelning av hushållsarbetet kan påverka barnens deltagande i detsamma, och föräldrars inställning till könsroller och jämställdhet mellan könen kan påverka såväl barns hushållsarbete som deras inställning till jämställdhet. Socialiseringsaspekten blir relevant och i de deskrip- tiva analyserna studeras hur föräldrarna fördelar hushållsarbetet emellan sig samt hur föräldrar och barn ser på påståendet att vuxna kvinnor och män bör dela ansvaret för barn och hushåll. I ett tredje steg används multivariata analyser (och logistisk regression) för att studera huruvida barnen är påverkade av för- äldrarnas uppdelning av arbetet i familjen. Kan det antal sysslor flickor och pojkar hjälper till med relateras till hur hushållsarbetet är uppdelat mellan modern och fadern och/eller till föräldrarnas inställning till jämställdhet mellan könen? Har andra omgivnings- faktorer som antalet yngre syskon, moderns arbetstid och utbild- ning någon inverkan på barnens hushållsarbete? Kan på motsvaran- de sätt barns utomhusarbete – s.k. manligt arbete – förklaras av föräldrarnas uppdelning av annat manligt arbete och/eller av deras inställning till lika ansvarsfördelning i hemmet? I den sista analysen fokuseras barns inställning till huruvida de vuxna i hemmet bör dela lika på ansvar för barn och hushåll. Intressant här är att se om det finns ett samband mellan barns eget hushållsarbete och deras inställning till jämställdhet, samt i vilken grad föräldrarnas uppdelning av hushållsarbetet och deras inställ- ning till jämställdhet i hemmet har betydelse för barnens inställning till densamma. Enligt tidigare icke svenska studier utför flickor som regel mer hushållsarbete än pojkar (Berk 1985; och 1990; Hilton och Haldeman 1991; Manke m.fl. 1994; Brannen 1995; 1998). Flickor och pojkar utför delvis olika sysslor i hemmet där flickorna oftare gör inomhusarbete och traditionellt kvinnligt hus- hållsarbete som matlagning, diskning och städning medan pojkar oftare utför utomhusarbete och mer traditionellt manliga sysslor som att bära ut sopor och utföra reparationsarbeten (jfr och Barns hushållsarbete och könsroller 1990; McHale m.fl. 1990; Brannen 1995; 1998). När arbetsbördan är stor, t.ex. i familjer där modern förvärvsarbetar heltid och/eller är ensam vårdnadshavare, drar flickorna ofta ett betydligt tyngre lass än pojkarna (se t.ex. och 1990; 1998). Flickorna får hjälpa till där det behövs och utföra såväl självservice (arbete som innebär att barnet städar upp efter/tar hand om sig själv) som familjeservice (sysslor som är till nytta även för andra i familjen) medan pojkarna har lättare att slippa familje- servicen (Brannen 1995; Grusec, Goodnow och 1996).2 En förklaring till flickornas större arbetsbörda har angetts vara att föräldrar – framför allt modern – i en stressad situation har lättare att övertala döttrarna att hjälpa till som de också är lättare att övervaka än sönerna (1981; och 1990; Hilton och Haldeman 1991; Manke m.fl. 1994). Enligt och (1981) leder detta till att flickorna förankras mer i en traditionell familjeroll. Risken för denna tidiga könsojämlikhet är extra stor i familjer där modern förvärvsarbetar under en stor del av dagen, jämfört med de där hon arbetar mindre. Moderns förebild som likvärdig fadern i arbets- marknadsdeltagande och/eller familjeförsörjaransvar kan således ha en viss könstypisk inverkan på flickors erfarenheter och socialise- ring på vägen till vuxna kvinnor.3 För pojkar torde moderns för- värvsarbete dock ha en könsatypisk effekt då söner till heltidsarbe- tande mödrar ändå utför fler traditionellt kvinnliga uppgifter än söner till deltidsarbetande eller hemarbetande mödrar (och 1981). Det könspräglade mönstret i hushållsarbetstid och -sysslor upp- kommer ofta trots föräldrars uttalade avsikt att inte skilja barnen åt med avseende på kön (jfr Manke m.fl. 1994; 1998). I Brannens (1995) brittiska studie gav föräldrar sällan intryck av att kräva olika saker av flickor och pojkar. Trots detta var det vanligare bland pojkarna än bland flickorna att uppge att deras föräldrar inte för- väntade sig att de skulle hjälpa till hemma. Föräldrar verkar också i viss utsträckning använda olika argument för att motivera pojkar och flickor att utföra sysslor i hemmet. Medan pojkar i och 2Familjeservicearbete antas ofta i psykologisk forskning vila på kollektivistiska grunder medan självservicearbete förväntas förmedla en tro på individualism (se bl.a. Grusec, Goodnow och 1996). 3Se dock (2001) som finner att moderns förvärvsarbetstid när döttrarna är små har en svag men signifikant reducerande effekt på döttrarnas hushållsarbete . Inga uppgifter finns dock här om barnens erfarenheter av hushållsarbete under uppväxten. Barns hushållsarbete och könsroller Brinkerhoffs (1987) studie fick lyssna på argument om ömsesidiga skyldigheter ansågs flickor oftare behöva lära sig uppgifterna. De som lyckats bäst med ambitionen att låta barnen utföra alla sysslor oberoende av kön är föräldrar med hög utbildning och en egalitär inställning till könsroller (och 1981). 9.2.2Hushållsarbetets fördelning bland svenska barn 10 18 år Barns hushållsarbete delas i litteraturen ofta upp i familjeservice och självservice (och 1981; Brannen 1995; Grusec, Goodnow och 1996). I vår studie är familjeservice sammansatt av åtta sysslor. De barn som brukar hjälpa till med någon/några av dessa sysslor minst en gång utför familje- service.4 Om de 1) diskar, 2) städar någon annanstans än i det egna rummet, 3) lagar mat, 4) dukar eller dukar av, 5) tvättar, stryker, hänger eller viker kläder, 6) vattnar blommor, 7) tar hand om syskon eller 8) handlar mat, utför de familjeservice. Självservice består i att bädda den egna sängen och/eller städa det egna rummet. De två senare är de faktorer som tydligt kan beskrivas som själv- service utifrån det sätt på vilket frågorna är formulerade här, varför familjeservicen i viss utsträckning eventuellt överskattar det arbete barnet gör för andra (i de fall barnen gör något av detta – t.ex. lagar mat – enbart åt sig själv). I Tabell 9:1 visas uppgifter om hur många pojkar respektive flickor som angett att de brukar hjälpa till med olika sysslor i hemmet samt hur fördelningen mellan själv- och familjeservice ser ut. 4 Den exakta frågan lyder: Vilket av följande brukar du hjälpa till med hemma åtminstone en gång ? Ett potentiellt problem här är att vi inte vet om barnen får betalt för det arbete de utför (se och , kommande). I de fall de får det borde syss- lan/sysslorna idealt räknas bort från familjeservicen. Barns hushållsarbete och könsroller Hushållsarbete bland pojkar och flickor 10 . Andel som angett att de hjälper till med nämnda syssla åtminstone en gång , antal timmar i hushållsarbete, andel som inte brukar hjälpa till hemma och andel vars föräldrar är ganska eller mycket noga med att de hjälper till hemma. Viktade, avrundade procent. (N=1 304) Pojkar (ref.) 81*** 76*** 36*** Städa någon annanstans än i eget rum 33*** Duka eller duka av Diska eller plocka i/ur diskmaskinen 59*** Tvätta, stryka, hänga eller vika kläder 32*** 35*** Ta hand om syskon 3,2** 14*** Totalt antal sysslor i genomsnitt 5,4*** Antal timmar (typvärde) Brukar inte hjälpa till hemma 1*** Noga att barnet hjälper till hemma (enl. barnen) Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5%-nivån; * = 10%-nivån. Så gott som alla – – har angett att de brukar utföra någon av de efterfrågade sysslorna i hemmet och av pojkarna och en procent av flickorna har svarat att de inte brukar hjälpa till hemma. De vanligaste sysslorna barn mellan utför är att bädda sin egen säng, att städa det egna rummet och att duka på eller av bordet. Mer än hälften av alla barn hjälper till med detta hemma. Pojkar och flickor gör i ungefär lika stor utsträck- ning frukost, tar hand om eventuella syskon, handlar mat och dukar på/av bordet. I övriga fall finns dock avsevärda skillnader Barns hushållsarbete och könsroller Det är vanligare att flickorna bäddar sin egen säng, städar sitt eget rum, städar något annat rum än det egna, lagar mat, diskar eller plockar i/ur maskinen, tvättar, stryker, hänger eller viker kläder och vattnar blommor. Pojkar utför oftare än flickor utomhusarbete. Flickorna utför i genomsnitt fem av de totalt tolv efterfrågade sysslorna medan pojkarna utför fyra av dem. Flickorna gör också mer familjeservice än pojkarna (tre sysslor jämfört med två) även om spridningen är stor inom könen (se Figur 9:1). Antal familjeservicesysslor som pojkar och flickor 10 utför minst en gång Barns hushållsarbete och könsroller Antal timmar pojkar och flickor 10 brukar hjälpa till hemma <1 tim/v >=5 tim/v Barn lägger i genomsnitt ned mellan en och på att hjälpa till hemma och här finns inga skillnader mellan könen (Tabell 9:1). Fler av de efterfrågade sysslorna tar att utföra och detta kan vara en förklaring till att den extra syssla flickor i genomsnitt utför inte får någon större betydelse för deras tid i hushållsarbete jämfört med pojkar. Det kan också vara så att pojkar hjälper till med andra sysslor än de här efterfrågade. Figur 9:2 ger en mer detaljerad bild av den tid pojkar och flickor spen- derar i hushållsarbete och värt att notera här är att de allra flesta barn i 10 18-årsåldern, , utför hus- hållsarbete eller mindre . En stor majoritet av barnen () uppger att deras föräldrar är ganska eller mycket noga med att de hjälper till hemma och här finns inte heller några tydliga skillnader mellan pojkar och flickor (Tabell 9:1). I Tabell 9:2 visas en mer detaljerad beskrivning av hushålls- arbetets fördelning över kön, ålder, familjetyp, samhällsklass och föräldrars födelseland.5 av flickorna och av pojkarna utför någon familjeservice . Familjeservice- arbete blir vanligare ju äldre barnet blir och bland barn 16 utför sådant arbete. Något fler barn i ombildade familjer 5 I Appendix 9:1 redovisas deskriptiva data för de faktorer som inte finns med i Tabell 9:1. Barns hushållsarbete och könsroller utför familjeservice än barn som bor med båda sina biolo- giska/adoptiv- föräldrar och städning är en av de uppgifter dessa barn oftare hjälper till med. Värt att notera här är dock att barn i enförälderhushåll totalt sett inte tycks utföra mer arbete än barn i tvåförälderhushåll. Ser vi till sysslor som sker mer eller mindre som att laga mat, att göra frukost eller handla mat (de två senare visas ej) så är dessa uppgifter signifikant vanligare bland barn i enförälderhushåll än bland barn i kärnfamilj,6 flickor i enförälder- hushåll hjälper också oftare till med disken än andra barn. Att dessa skillnader inte speglar sig i andelen som hjälper till mer än i hemmet kan bero på att barn i enförälderhushåll oftare får ta hand om sig själva och ta fram sin egen frukost eller laga sin egen mat och att de då inte räknar med när de anger det antal timmar de hjälper till i hemmet. Den totala tid som spenderas i hushållsarbete i enförälderhushåll är också mindre än den i tvåförälderhushåll, varför städning – som tas upp i tabellen här – kan vara en relativt tidskrävande syssla dessa hushåll drar ned på för att hinna med annat. 6 Barn i ombildade familjer hamnar här mittemellan barn som bor med båda sina föräldrar och barn som bor i enförälderhushåll. Barns hushållsarbete och könsroller Andel barn 10 som utför någon familjeservice, städar eget rum, städar något annat rum än det egna, lagar mat och utför utomhusarbete samt andel som utför mer än två timmars hushållsarbete . Viktade, avrundade procent. (N=1 304. För utomhusarbete är N=989 då endast de som bor i hus inkluderas) Pojkar (ref.) 76*** 36*** 33*** 18*** 10-12 (ref.) 92*** 29*** 94*** 37*** 47*** 35*** 40*** Arbetare (ref.) 41*** Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5%-nivån; * = 10%-nivån. Städning och matlagning utförs – som vi redan vet – oftare av flickor än av pojkar och andelen som städar och/eller lagar mat ökar ju äldre barnen blir. Utomhusarbete och andelen som utför jämförelsevis mycket arbete i hemmet (mer än ) ökar också med ålder. Ändå är det bland barn i 16 18- årsåldern fortfarande inte många – – som gör mer än två timmars hushållsarbete . Barn till företagare och jord- brukare tillhör kategorin som hjälper till relativt mycket hemma jämfört med barn i arbetarklassen och tjänstemannaklasserna. I övrigt finns få signifikanta skillnader mellan samhällsgrupperna. Barn vars båda föräldrar är födda utanför hjälper oftare till med städningen än andra barn. En tredjedel av dessa barn hjälper också jämfört med en fjärdedel av dem som har minst en svenskfödd förälder. Barns hushållsarbete och könsroller Innan den multivariata analysen av barns hushållsarbete och potentiella förklaringsfaktorer till skillnaden mellan pojkar och flickor tar vid, diskuteras en av de kanske viktigaste förklarings- mekanismerna; föräldrarnas uppdelning av hushållsarbetet och teorier bakom denna samt inställning till jämställdhet mellan könen. 9.3Teori och praktik i arbetsdelningen i hemmet 9.3.1De vuxnas fördelning av hushållsarbetet: tidigare forskning I arbetade kvinnor och män sammantaget ungefär lika många timmar men kvinnor utförde mer oavlönat arbete än män gjorde (Rydenstam ; Nermo 1994). Kvinnor arbetar fler timmar i det egna hushållet än män gör och skillnaden blir extra tydlig i familjer med små barn. Även om hushållsarbetet varit relativt jämnt fördelat mellan kvinnan och mannen innan paret får barn är en könstypisk uppdelning av arbetet vanlig efter barnafödseln (Rydenstam ; och 1997; Hörnqvist 1997). Det finns flera teorier om varför arbetsdelningen i hemmet ser ut som den gör. Dessa teorier är alla könsneutralt utformade men får i praktiken ofta könspräglade konsekvenser. För familjen är det t.ex. ekonomiskt rationellt att prioritera den persons arbete som ger störst ekonomisk avkastning. Eftersom det ofta är mannens arbete – då hans lön är högre än kvinnans – får det till följd att kvinnan tar större ansvar för barn och hushållsarbete (se t.ex. 1985). Beslut om arbetsfördelningen i och utanför hemmet kan också ses ur ett maktperspektiv där främst ekonomiska resurser har betydelse i explicita och/eller implicita förhandlingar (jfr Korpi 1987). Det finns flera besläktade ansatser till de här två refererade övergripande teorierna. I de fall teorierna testats empi- riskt har det visat sig att de bidrar till att förklara delar av, men inte hela, arbetsdelningen mellan kvinnor och män så länge den följer traditionella mönster (Berk 1985). När fokus istället vänds mot okonventionella familjer där kvin- nan är den som har högst inkomst eller yrket med högst status har dessa teorier lågt förklaringsvärde (Brines 1993; 1994; Tichenor 1999). Detta beror, menar en del, på att hushållsarbete är så Barns hushållsarbete och könsroller traditionellt kopplat till kvinnor och kvinnligt arbete att det funge- rar som ett område inom vilket kön skapas symboliskt (Berk 1985; West och 1987; Brines 1993; 1994). Teorin här- stammar ursprungligen från där individers kategorisering av sig själva och andra som kvinnor respektive män ses som en förutsättning för förståelse av, och agerande i, ett samhälle som i stor utsträckning är uppbyggt kring roller färgade av kön7 (jfr 1976; West och 1987). Skapandet av kön eller genus – doing gender som West och (1987) kallar det – är en process i vilken både kvinnor och män tar aktiv del. Så länge könstillhörighet ses som ett giltigt kriterium för differen- tiering, så länge kommer vi att fortsätta att konstruera kön/genus, menar de. Enligt och (1997) existerar det flera ideo- logier om kvinnligt och manligt arbete parallellt i . Det faktum att en majoritet av alla kvinnor och män säger sig stå bakom en jämlik fördelning av hushållsarbetet menar de talar för att hushållsarbetets betydelse för konstruktionen av kön inte kan tas för given. 9.3.2Vad betyder de vuxnas arbetsdelning för barnen? Om föräldrarnas arbetsdelning från början är ojämlik bidrar det till att barnens sysslor och tid i dessa också skiljer sig åt (Hilton och Haldeman 1991). Detta stödjer således antaganden om ett roll- modellsperspektiv där modern förväntas tjäna som förebild för döttrar och fadern för söner (jfr 1974; Berk 1985; McHale m.fl. 1990). I familjer där modern är ensam vårdnadshavare är ofta behovet av hjälp i hushållet extra stort som en manlig rollmodell saknas. Hilton och Haldeman (1991) menar att detta kan vara en orsak till att pojkar i enförälderhushåll behöver utföra färre hushållsarbetssysslor och en större andel typiskt manliga sådana än pojkar i tvåföräldrahushåll. I en svensk studie av 60 barn i Storstockholms- området märks tydliga skillnader i vem barnen förväntar sig ska utföra en specifik hushållssyssla. De sysslor som barnen oftast kopplar samman med kvinnligt arbete är att laga middagsmat, duka fram frukost, passa sjukt barn, läsa godnattsaga, förhöra läxor samt 7 Se t.ex. yrkesroller och de bilder vi har av en sjuksköterska, en byggnadsarbetare och en sekreterare eller för att återvända till privatsfären bilden av en mor. Barns hushållsarbete och könsroller trösta gråtande syskon. Männen förväntas oftare än kvinnor byta däck på bilen och skjutsa till träningen (2000).8 I en studie finner (1977) att barn ofta kategoriserar matlagning och diskning, städning av det egna rummet, skötsel av egna kläder och att passa småsyskon som uppgifter som passar bäst för flickor medan de tycker att reparation av trasig cykel, tvätta bilen och klippa gräsmattan passar bäst för pojkar.9 9.3.3Barnen och det socialiserande hushållsarbetet Barns deltagande i hushållsarbete har ofta setts som positivt då det förväntas bidra till att barn blir mer ansvarstagande, självständiga och hänsynstagande (se t.ex. 1962; 1974; Zelizer 1985). När föräldrar tillfrågats om syftet med att låta barnen hjälpa till hemma är socialiseringsaspekten – oavsett barnets kön – också det vanligast förekommande svaret av de två övergripande anled- ningar som anges; a) hushållsarbetet fyller en funktion som ett steg i en socialiseringsprocess, det är utvecklande och ansvarsfostrande, b) barnens hjälp i hemmet behövs (och 1987; Blair 1992; 1998). Blair (1992) finner att behovet av hjälp har större inverkan på barnens hushållsarbete än eventuella socialise- rande intentioner. De främsta förklaringsmekanismerna i denna studie av amerikanska förhållanden är antal syskon samt moderns förvärvsarbetstid.10 I familjer där föräldrarna är måna om barnens intellektuella utveckling och där interaktionen mellan förälder och barn är hög utför barn mindre hushållsarbete. Detta för socialise- ringsaspekten något motsägande resultat visar att läxläsning och studier – tillsammans med arbete utanför hushållet – ofta är ett giltigt skäl för barn att inte behöva utföra hushållsarbete (se även Brannen 1995). Även om föräldrars – åtminstone påstådda – uppfattning om hushållsarbetet som positivt socialiserande i realiteten tycks ha liten betydelse för det hushållsarbete barnen utför, så torde arbetet icke desto mindre ha vissa socialiserande effekter. 8De uppgifter som inte var tydligt kopplade till kön (av barnen angav personer av samma kön) av de här efterfrågade var att köpa tvättmaskin, klä på småsyskon, duka av, ta ekonomiskt ansvar, köpa skor, trösta barn och markera ohyfsat beteende. 9Urvalet består av 958 barn som 1974 gick i årskurs fyra eller sju i , eller . 10Blair använder data från the National Survey of Families and Households (NSFH) 1988. Barns hushållsarbete och könsroller pojkar lär sig utföra och, i olika utsträckning, ta ansvar för sysslor vilket ger dem erfarenheter och förbereder dem för vuxenlivet. Modern och fadern utgör också rollmodeller och tjänar som jäm- förelse när vuxna beskriver sitt eget arbete i hemmet (1974; Berk 1985; Goodnow och Bowes 1994). För kvinnor tycks in- verkan från modern tidigare (i studier från 1970- och ) varit extra påtaglig kanske framför allt då det förr var hon som utförde allt hushållsarbete (1974; Berk 1985). (2001) finner i en färskare studie att faderns hushållsarbete vid barnets mycket unga år har betydelse för sönernas hushållsarbete när de är medan döttrarnas hushållsarbete vid mot- svarande ålder tycks förklaras av andra faktorer än hushållsarbets- delningen i uppväxtfamiljen. Detta menar talar för socialiseringsperspektivet – och mot ett kontextuellt perspektiv – framför allt när det gäller pojkar. För sönerna finner också ett signifikant samband mellan moderns inställning till jämställdhet mellan könen när sönerna är i tonåren och sönernas egen inställning till detta i 30-årsåldern.11 9.3.4Föräldrars och barns inställning till jämställdhet mellan könen: tidigare forskning Föräldrars inställning till könsroller och jämställdhet kan påverka barns beteende men även deras välbefinnande. I en studie av 152 en- och tvåförsörjarfamiljer i rapporterade fäder i enför- sörjarfamiljer en mer traditionell inställning till könsroller än fäder i tvåförsörjarfamiljer (m.fl. 1990).12 I dessa familjer var också hushållsarbetet mer traditionellt uppdelat trots att kvin- nornas inställning inte skilde sig åt mellan familjerna. Pojkar i tvåförsörjarhushåll som utförde jämförelsevis många s.k. kvinnliga sysslor rapporterade här mindre stress, högre kompetens och bättre föräldrarelation än pojkar som utförde färre sysslor. I enför- sörjarhushåll var sambandet det omvända. För flickor fanns inga signifikanta skillnader även om tecken tydde på att flickor som utförde färre maskulina sysslor förnam större acceptans från fadern 11I studien saknas uppgifter om faderns inställning till jämställdhet mellan könen. Data kommer från the Intergenerational Panel Study of Parents and Children (IPSPC) och omfattar barn födda i (totalt 608 mor-barn dyader). 12Med enförsörjarfamiljer/-hushåll avses alltså här familjer där fadern arbetar och modern är hemmafru. Barns hushållsarbete och könsroller än de som utförde fler. Barnen i denna studie var mellan .