sou · GPB377d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Fast- prisstöden i , och har lett till att länderna haft den snabbaste utbyggnaden av vindkraft inom EU och bland de snabbaste i världen, se avsnittet om statistik över el från förnybara källor (sid. 91). Ytterligare viktiga hänsyn vid val av styrmedel är olika delar av kostnadseffektivitet. Ger stödet incitament till teknisk utveckling, sänkta produktionskostnader och prispress? Finns det tillräcklig konkurrens mellan de olika förnybara produktionsteknikerna så att kostnadseffektivitet genom teknisk utveckling och kostnadspress stimuleras? Finns det konkurrens mellan producenter som använder samma produktionsteknik så att den mest kostnads- effektiva produktionen inom en teknik stimuleras? Lokaliseras t.ex. vindkraftsanläggningar i de produktionstekniskt mest gynnsamma lägena eller kan även ineffektiva anläggningar bära sig ekonomiskt tack vare stödsystemet? Minimeras risken för överkompensation till elproducenter som använder förnybara källor? Producenterna har i regel bättre kännedom om de faktiska produktionskostnaderna än exempelvis myndigheter, så kallad informationsasymmetri. Om ett pris för förnybar el fastställs på central nivå är risken större att priset sätts för högt 1 än om det bestäms på en marknad. Dessutom ger ett cen- tralt fastställt pris incitament till att undanhålla information om eventuella minskningar i produktionskostnaden. Eftersom det i princip saknas en naturlig marknad för el från förnybara källor försöker man dra nytta av marknadens förmåga att effektivt hantera prisinformationen genom att använda någon form av styr- medel. Olika typer av styrmedel är i olika grad effektiva när det gäller att skapa förutsättningar som liknar marknadens förmåga att hantera information. Denna informationshanterande förmåga inne- bär i princip att varje enskild producent tvingas att avslöja sin marginalkostnad. Sker den samlade produktionen av el från förnybara källor till den samhällsekonomiskt lägsta kostnaden? Delmål för respektive produktionsteknik, såsom vindkraft, vattenkraft eller biokraft- värme, försvårar att produktion av el från förnybara källor i första hand ökas genom de billigaste åtgärderna. Ovanstående ger ett axplock av de olika faktorer som kan vägas samman vid utformningen av styrmedel. En del handlar om mer instrumentella aspekter, dvs. vilka styrmedel som ger önskad verkan på mest effektiva sätt. En annan del handlar om politik och värderingar som präglar de mål som ställs upp. En kombination av instrumentella överväganden och värderingar bestämmer vilka konsekvenser av valda styrmedel som prioriteras respektive vilka negativa följder som man finner nödvändigt att godta i olika länder. UTFORMNING AV STÖD I ETT URVAL LÄNDER Nedan beskrivs utformningen av stöd till el från förnybara källor i ett urval länder. Tyngdpunkten ligger på EU:s medlemsländer och de länder som ingår i den nordiska elmarknaden. Beskrivningarna har koncentrerats på de system som innehåller gröna certifikat. Inklusive är det 7 av EU:s 15 medlemsländer som har eller planerar att införa stödsystem som innehåller någon form av gröna certifikat kombinerade med kvotplikt för någon aktör. Sådana system tillämpas eller diskuteras även i , , och . Beskrivningarna av system med certifikat omfattar samtliga aktuella EU-länder samt och . 1 Om priset fastställt på myndighetsnivå sätts för lågt får stödet ingen effekt. Utöver kvotsystemen inom EU:s medlemsländer beskrivs även stöd genom fastpris i och samt traditionella stöd genom subventioner eller skatterabatter i de nordiska länderna. Arbetet med att avreglera elmarknad påbörjades och beräknas vara fullt genomfört . Den nationella elmarknaden, National Electricity Market, , öppnade och kopplar samman elmarkna- derna i flera delstater. omfattar Territory, , South och men kommer även att inkludera och när över- föringsledningar byggts. Western och Northern Territory kommer inte att ingå i då det innebär långa överförings- ledningar, men arbetet med egna elreformer pågår. elproduktion 1998 var och baseras till på fossila bränslen. Av den totala elproduktionen kommer från kol, från naturgas och från olja. I var år eller av den totala elproduktionen baserad på förnybara källor 3. Vatten- kraften stod för ca. av de förnybara källorna och baserades på biomassa. Vindkraften i upp- gick till 8 GWh . För el från förnybara källor ges prioriterat tillträde till elnätet. Systemet med handel av gröna certifikat, Renewable Energy Certificate, REC, startade 4. För att få delta i systemet krävs att anläggningar med godkända förnybara energi- källor var i kommersiell drift eller . För solvärme gäller kommersiell drift eller . 2IEA, Electricity Information 2000, tabell 4 , , avrundade siffror. 3IEA; Energy Balances of Countries 2000, Renewables and Wastes II325 ff, , 4 De lagar som ligger till grund för systemet är Renewable Energy (Electricity) Act 2000, Renewable Energy (Electricity) Regulations 2001 och Renewable Energy (Electricity) (Charge) Act 2000. För befintliga produktionsanläggningar för energi från förnybara energikällor ska endast ny produktionskapacitet bas- linje kunna berättiga till certifikat. Denna gränsdragning är emeller- tid inte helt problemfri. Om elproduktionskapacitet i befintliga anläggningar för förnybar el minskar eller läggs ned kan det leda till svårigheter att nå det övergripande målet att öka den förnybara elen . För elproduktion från vattenkraft (< 6,4 kW), vindkraft (< 10 kW) och solceller (< 10 kW) som är mycket småskalig finns sär- skilda regler för antalet certifikat som produktionen ska berättiga till. Förväntad elproduktion i småskaliga anläggningar givet effekt och drifttid finns sammanställd i tabeller 5. För solvärme och olika modeller av solfångare finns liknande sammanställningar 6 med beräknade, förväntade produktionsvärden och antal certifikat som produktionen motsvarar, givet lokaliseringen i landet. De produktionstekniker som är godkända 7 för certifikat är vatten- kraft, vindkraft, solel, geotermisk el, tidvattenkraft, vågkraft, havs- kraft 8 samt bränsleceller. När det gäller biobränsle ingår dessutom träavfall, energigrödor, skördeavfall, samförbränning av restfiberav- fall från sockerproduktion samt svartlut. Godkända förnybara energikällor är vidare förbränning av fast kommunalt avfall, fuktigt avfall från livsmedel och jordbruk samt deponigas. Solvärme är berättigat om den ersätter el från andra källor än de förnybara. När det gäller vindkraft, solceller, småskalig vattenkraft avses även fristående produktionsanläggningar, , . Dessa är mindre, lokala anläggningar som inte producerar el till det nationella nätet utan används i ett isolerat nät. Dessutom ingår samförbränning och kraftvärme i systemet. Andelen beräknas utifrån mängden fossilt bränsle och energi- innehållet. 5Renewable Energy (Electricity) Regulations 2001, Schedule 4, 5 och 6. 6Renewable Energy (Electricity) Regulations 2001, Schedule 7. 7Renewable Energy (Electricity) Act 2000, Section 17 8Med havskraft avses Conversion, OTEC, som utnyttjar tempera- turskillnaderna mellan ytvatten och havsvatten på för energi- produktion. En ny myndighet har bildats, Office of the Renewable Energy Regulator, ORER, som ansvarar för ackreditering av elproducenter, register över certifikat och transaktioner, kvotuppfyllelse, övervak- ning och eventuella straffavgifter. Vissa av dessa uppgifter kan dele- geras till andra lämpliga aktörer. En registrerad person/företag som äger en kraftstation där en godkänd energikälla eller teknik används får ansöka om ackredi- tering hos ORER, som fastställer om källan eller tekniken är god- känd och om någon andel av elproduktionen kommer från fossila bränslen. För att kunna bestämma hur mycket av den producerade elen som ska berättiga till certifikat fastställs en baslinje. Om ett företag börjar producera el är företagets baslinje 0, dvs. all producerad el berättigar till certifikat. För redan befintliga företag beräknas av ORER en genomsnittlig produktion 9 , som utgör baslinjen. Elproduktion utöver denna baslinje berättigar till certifikat. För att bli ackrediterad finns ytterligare specifika krav beroende på den aktuella källan eller tekniken 10. En avgift 11 tas ut i samband med ansökan om ackreditering och avgiftens storlek styrs bland annat av anläggningens effekt. ORER har rätt att när som helst begära skriftliga uppgifter från ackrediterade företag. ORER ska föra register över registrerade personer, ackrediterade företag, giltiga certifikat och ansökningar för ackreditering. Den som producerar grön el ska redovisa föregående års totala elproduktion, mängden grön elproduktion, antalet gene- rerade certifikat, registreringsnummer, ackrediteringsnummer m.m. 12 Producenter som driver flera anläggningar ska specificera uppgifterna för varje enskild anläggning. 9Renewable Energy (Electricity) Regulations 2001, Schedule 3. 10Renewable Energy (Electricity) Regulations 2001, Division 2.2. 11Renewable Energy (Electricity) Regulations 2001, Part 6, punkt 28. 12Renewable Energy (Electricity) Regulations 2001, Part 2, punkt 18. Syftet med att införa handel med gröna certifikat är att öka andelen el producerad från förnybara källor, eller från specificerade avfall, fram . Målet fastställdes då andelen förnybar el var . Ökningen till motsvarar 9 500 GWh 13. Målet ska nås gradvis genom del- mål 14 som utformats för att leda till ett kostnadseffektivt genom- förande samt för att ge energisektorn som använder förnybara källor maximal möjlighet att anpassa sig. ORER kontrollerar och övervakar att delmål och slutligt mål nås. Nivån på förnybar el ska även gälla . Därmed förhindras att företag som vill starta ny elproduk- tion (exempelvis ) får svårigheter att finansiera investeringar utan certifikatgarantier. Om produktionskostnaderna blir för höga kan nyinvesteringar utebli. I ellagen anges hur mycket ny produktionskapacitet som krävs för att nå målet på . Kvoten ska fastställas enligt särskilda regler 15. är procentsatsen fastställd till . Med detta tal fastställs antalet certifikat som den kvotpliktige ska redovisa för . En kvotpliktig som handlar 100 000 MWh el ska redovisa 100 000 x 0,0024 = 240 certifikat. Procentsatsen kommer att öka för att följa delmålen som anger hur mycket ytterligare förnybar el som ska produceras i landet . Tidigast och ska aktuella aktörer redovisa certifikaten avseende . Certifikaten ska motsvara av den el som köpts . De ska redovisas till ORER:s register via Internet. Därefter avförs de från registret som förbrukade och kan inte längre användas för kvotuppfyllelse. 13Elanvändningen i ökar kraftig och en betydande ökning väntas även . För att ska kunna bibehålla andelen av el från förnybara källor och dessutom öka den från 10,7 till 12,7 krävs ny kapacitet motsvarande . 14Beskrivs i Renewable Energy (Electricity) Act 2000, Section 40. 15Processen beskrivs närmare i Renewable Energy (Electricity) Regulations 2001. De ackrediterade företagen får själva utfärda certifikaten så snart de producerat 1 MWh el från förnybara källor. Mängden el som gene- rerar certifikat beräknas enligt en formel 16 där förluster och fossil inblandning dras ifrån den totala mängden producerad energi. Ett certifikat motsvarar 1 MWh godkänd elproduktion. Rent praktiskt kan elproducenten registrera sina gröna certifikat på ett konto i ett elektroniskt register som handhas av ORER. Elproducenten får tillgång till sitt konto via Internet och ansluter med användarnamn och lösenord. Producenten ska kontrollera och försäkra att uppgifterna är riktiga. Dessutom utgår en registrerings- avgift för de producenter som registrerar mer än 250 certifikat 17. Innan certifikaten godkänns utförs en rad automatiska kontroller och stickprov. Certifikatet får sitt värde när registreringen har godkänts av ORER. Om företagen genererar certifikat utan att ha producerat el tillämpas ett sanktionssystem 18 med straffavgifter som utgår i förhållande till antalet felaktigt utfärdade certifikat. ORER ansvarar för kontrollen. Antalet certifikat kommer att öka utifrån de satta del- målen. beräknas certifikathandeln omfatta 8–10 miljoner certifikat. Dessutom väntas elpriset stiga med 1,3–2,för konsumenterna. Återförsäljare av el och andra stora elhandlare kommer enligt lag bli skyldiga att köpa ett visst antal gröna certifikat från ackredit- erade elproducenter . Det är elhandlarens ansvar att adekvat mätutrustning installeras för att kunna mäta hur mycket el som handlas. Elhandlaren får själv lägga upp en plan för att nå sitt mål och skriva kontrakt med elproducenter, anlita en tredje part eller handla på certifikatmarknaden. 16Renewable Energy (Electricity) Regulations 2001, Part 2, punkt 14 17Avgiften är 0,08 per certifikat (). 18Beskrivs i Renewable Energy (Electricity) Act 2000, Section 24 Certifikatens livslängd och sparande av certifikat Certifikaten har ingen specificerad livslängd men förlorar sitt värde efter 2020. Lagen som reglerar certifikatsystemet ska gälla till . Därefter kan inga ytterligare certifikat skapas eller handel bedrivas. Om en elhandlare har fler certifikat än det antal som ska redo- visas enligt kvotplikten kan de sparas till kommande perioder, överlåtas till annan person eller säljas vidare. Det finns ingen gräns för hur länge ett certifikat får sparas. Handeln med certifikat ska ske separat från den vanliga elhandeln för att undvika snedvridningar på elmarknaden. Den ackrediterade elproducenten får två möjliga inkomstkällor, dels för elen på den elmarknaden och dels för certifikaten på en särskild certifikatbörs. Det elektroniska registret som handhas av ORER ska inte fungera som en börs för certifikaten. Däremot ska alla överlåtelser registre- ras i certifikatregistret. Om den ålagda kvoten inte uppfylls utgår en straffavgift 19 som fastställts till 40 /MWh (ca. /MWh). Maxpriset för certifikatet ligger något högre. Köp av ett certifikat är till skillnad från straffavgiften avdragsgillt. Det innebär att en aktör i princip kan vara villig att betala upp till 57–58 /MWh (/MWh) per certifikat. Maxpriset för certifikat kan i praktiken komma att bli ännu högre eftersom vissa företag kan vara villiga att betala mer för att slippa hamna på ORER:s lista över företag som inte uppfyllt kvoten, se nedan. Straffavgift ska erläggas om underskottet är större än . Om underskottet är mindre kan elhandlaren slippa betala straff- avgiften. Underskottet förs då över då den kvotskyldige ska uppnå det aktuella årets kvot plus underskottet från föregående år. Om detta lyckas finns möjlighet att en eventuellt erlagd straff- avgift återbetalas. ska elhandlare lämna en rapport som 19 Renewable Energy (Electricity) (Charge) Act 2000 anger den totala mängden köpt el, förnybar el, kvotens storlek och antalet certifikat. ORER har även möjlighet att publicera namnen på dem som inte uppfyllt sin årliga kvot. Denna åtgärd kan av de berörda uppfattas som en straffåtgärd. Det är dock också viktig information som till- sammans med uppgifter om pågående kapacitetsutbyggnad i för- hållande till årets kvot ger underlag för att fastställa ett korrekt spotpris på certifikaten. Handeln med certifikat ska ske på the , GEM 20, som är en Internetbaserad börs. Den ägs av 19 energi- företag som bidragit till finansiering och utformning av den nya handelsplatsen. På GEM kan certifikat skapas, överföras, registre- ras, köpas och säljas. Handeln kan även ske bilateralt eller via mäklare. Den Internetbaserade handeln är transparent i den meningen att antal certifikat och priset framgår medan aktörerna på marknaden är anonyma. ORER ansvarar för övervakning, registrer- ing, certifikathandel samt utfärdande och frigörande av certifikat i samarbete med GEM. har ingen import eller export av el varför godkännande av utländska certifikat för kvotuppfyllelse inte är aktuellt. KOMPLETTERANDE STÖDSYSTEM OCH ÖVERGÅNG har i samband med införandet av certifikathandel satsat på ekonomiska investeringsstöd och teknikutveckling för den gröna energiindustrin. Nedan redovisas de stöd 21 som gäller på nationell nivå. I vissa stater och territorier tillkommer dessutom regionala stöd. -Renewable Remote Generation Program, RRPGP, är ett investeringsstöd för konvertering av främst dieselgenererad el till 20http:/// 21http:///renewable/ el från förnybara källor på mindre, isolerade elnät. Stödet kan även gälla nya installationer under förutsättning att man kan bevisa att energikällan annars skulle ha varit ett fossilt bränsle. Programmet startade och kommer att dela ut 264 miljoner (ca. av installationens kapitalkostnad täcks av stödet. -Photovoltaic Rebate Program, PVRP. Programmet startade och ger bidrag till installation av solceller på bygg- nader som används för verksamhet. Installationen ska vara ansluten till nätet eller användas för eget bruk. Bidraget utgår som ett investeringsstöd som baseras på installerad effekt. För detta program har 31 miljoner (ca. -Renewable Energy Commercialisation Program, RECP. Anslaget uppgår till 55,6 miljoner (ca. ) för en femårsperiod för att utveckla energisektorn för förnybara källor i . Programmet är tävlingsorienterat och ska hjälpa och utveckla nya innovativa tekniker, lösningar och processer ut på marknaden. Programmet är indelat i två delar, industriell utveckling och marknadsintroduktion. -The Renewable Energy Showcase Program är ett stöd på 10 miljoner (ca. ) som stödjer ett fåtal ledande och strategiskt viktiga energiprojekt som baseras på förnybara energikällor. Projekten ska ha en stark kommersiell potential och ge ett viktigt bidrag till den del av energisektorn i som baseras på förnybara källor. -, , bidrar med riskkapital för små innovativa energiföretag som använder förnybara energikällor och arbetar med t.ex. marknadsföringen av solceller eller utvecklar själva komponenterna i solcellen eller någon annan teknik. efter införande ska systemet utvärderas för att se om det är verkningsfullt och effektivt. Då ska det bland annat undersökas i vad mån avsedd kapacitetsökning för el från förnybara källor har kommit till stånd och om det bidragit till att minska utsläpp av koldioxid. Dessutom ska undersökas om straffavgifter och kvoter ligger på rätt nivå. Studien ska även visa om det är möjligt att ta hänsyn till respektive produktionsteknikers bidrag till växthus- Utvärderingen ska dessutom ta ställning till om detta stöd- system är lämpligt eller en annan väg bör väljas. myndighet för att minska utsläpp av växthusgaser: för el från förnybara källor: Systemet regleras i Renewable Energy (Electricity) Act 2000 act.pdf Kontrollorganet regleras i Renewable Energy (Electricity) Regula- tions 2001 . Straffavgiften beskrivs i Renewable Energy (Electricity) (Charge) Act 2000 Inför introduktionen av systemet med gröna certifikat har en rad rapporter utarbetats: Huvudrapport: Implementation Planning for Mandatory Targets for the Uptake of Renewable Energy in Supplies report.pdf Rapport: Potential for Australian Capacity to Expand to Meet the Target . Rapport: Projections of Price of Renewable Energy Certificates to Meet the Renewable Energy Target /mma_report.pdf Rapport: Macroeconomic and Industry Effects of the Renewable Target econtech.pdf Rapport: Sectorial Impact on of the two percent Renewable Target sectoral.pdf Rapport: Renewables Target in Supplies – Poten- tial for Australian capacity to expand to meet the target. Beskriver även alla tekniker, dagsläget, potentialen m.m. redding.html har fått uppskov från att genomföra elmarknadsreformen enligt EG-direktivets tidplan. Den belgiska regeringen har dock beslutat att öka öppningstakten jämfört med de tidigare planerna. Enligt beslut ska marknaden öppnas för elkunder som har en användning som är större än 10 GWh, motsvarande eller 1000 kunder . Behovet av att främja förnybara energikällor har uppmärk- sammats vid reformeringen av elmarknaden. I produ- cerades totalt el. I står förnybara källor för ca. av den totala elproduktionen, vilket är den lägsta andelen i EU. Av den el som baseras på förnybara källor stod vattenkraften för och biomassa för ca. Under producerades 11 GWh el från vindkraft. Eftersom den förnybara elen står för en mycket liten andel av den totala energitillförseln har särskilda regler införts för förnybar Producenter som utnyttjar förnybara energikällor och som är i behov av att köpa ytterligare el, kan välja elleverantör fritt. Detta gäller också elkunder som köper en tillräckligt stor andel el från förnybara källor eller från kraftvärmeverk. El från förnybara källor har prioriterat tillträde till nätet enligt de regionala ellagarna i och Wallonien. Vidare planerar den federala regeringen att införa en köpplikt för att uppnå målet grönel . Medlen för att nå detta mål är att utforma ett system med gröna certifikat och finansiella incitament. I den nya ellagen ställs även krav på att en minimivolym av förnybar el, som definieras av den belgiska regeringen, ska köpas upp till rimliga priser. Lagen anger att en utjämningsfond ska upprättas för att täcka de högre kostnaderna vid inköp av förnybar el. är indelat i tre självständiga regioner, , och Wallonien. Denna organisatoriska indelning präglar utform- ningen av landets statsförvaltning och även stödet till el från förny- bara källor. Regionerna ansvarar för frågor som rör förnybara energi och systemen med gröna certifikat utformas därför av de regionala energimyndigheterna. När det gäller fiskala frågor som skatter och avgifter är det den federala regeringen som fattar besluten. Därför måste utformningen av system med gröna certi- fikat i ske i samarbete mellan regionerna och den federala regeringen. utformas system med gröna certifikat parallellt i de tre regionerna. Dessutom kommer ett federalt system utformas som endast omfattar havsbaserad vindkraft. har kommit längst i arbetet med de gröna certifikaten. En ny ellag har antagits och systemet med certifikathandel skulle enligt de ursprungliga planerna ha införts . har godkänt det flamländska systemet under vissa villkor. I Wallonien antogs en ny ellag vilken kommer att tillämpas till en begränsad del och fullt ut . Huvudprinciperna för det Wallonska certifikatsystemet är klara och systemet ska enligt planerna införas . I antogs en ny ellag . Den kommer att gälla och enligt lagen ges möjlighet till införande av gröna certifikat. fyra energiministrar slöt ett samarbetsavtal om certifikatsystemen. Avtalet måste godkännas av regionerna och den federala regeringen, och har som förutsättning de nya ellagarna samt att Walloniens och reformering av elmarknaderna har slutförts. Målet för , enligt den federala planen för uthållig utveck- ling, är att andelen förnybar energi i elproduktionen ska vara . I förslag till direktiv om el från förnybara energikällor anges som mål för att av elproduktionen ska komma från förnybara källor . KOMPLETTERANDE SYSTEM OCH ÖVERGÅNG På federal nivå finns subventioner för förnybar energi i form av skattelättnader av företagsskatten för investeringar i förnybara energikällor. Företagen kan också välja mellan linjär och regressiv avskrivning. Den regressiva avskrivningstakten är dubbelt så hög som den linjära men får inte överstiga . Vidare finns ett driftbidrag på 2 BEF per kWh (0,/kWh) som gäller för el från vindkraft och små vattenkraftverk. För el från andra förnybara energikällor ges ett driftbidrag på 1 BEF per kWh (0,/kWh). Regeringen kommer att se över driftbidraget och pågår diskussioner om att fasa ut driftbidraget när det gröna certifikatsystemet startas i hela landet. Det kan också bli möjligt att välja antingen gröna certifikat eller driftbidrag. behandlades ett förslag till specificerade regler för certifikatsystemet i den flamländska regeringen. Förslagets huvud- drag godkändes, men några detaljer återstår innan reglerna ska kunna träda i kraft. Certifikatsystemet skulle ursprungligen ha införts . stoppade emellertid förslaget eftersom det endast omfattade inhemsk el. har gett klartecken för det flamländska stöd- systemet under förutsättning att vissa bestämmelser ändras.