sou · GPB390d2 · 2002-01-01 00:00:00 — I det analoga marknätet sänder SVT2 och TV4 program med regional anknytning som regionala fönster i de rikstäckande sändningarna. I och med att sändningarna digitaliseras möjliggörs ett ökat regionalt utbud. har SVT regionala digitala TV-kanaler i de fem områden där det bedrivs marksänd digital TV. TV4 sänder regionalt i tre av områdena och kommer i septem- ber 2000 att inleda sändningar i de två återstående områdena genom särskilda regionala TV-kanaler. Dessutom finns redan två fristående programföretag med regio- nal anknytning som bedriver sändningar i det digitala marknätet, NollEttan som sänder över och Skånekanalen som kan nås av de flesta boende i . I kommer den regionala kanalen 1 påbörja sändningar i det digitala marknätet . Regional TV kan genom ökad räckvidd och bättre sändningstider generera en större samhällelig nytta. Genom närheten till med- borgare och beslutsfattare kan sändningar med regional eller lokal anknytning bidra till att stimulera den offentliga debatten. Viktigt är också att det finns alternativa regionala program i varje region för ett främjande av yttrandefrihet och mångfald. Ökad frihet för konsumenterna Marksänd digital TV innebär definitivt ett mervärde för konsu- menterna. Genom digitaliseringen av de markbundna TV-sänd- ningarna kan kanalkapaciteten ökas avsevärt, åtminstone fem gånger, förmodligen ännu mer. Det blir med marksänd digital TV lättare att få tillgång till TV- sändningar av hög sändningskvalitet med hjälp av en enkel flyttbar mottagarutrustning. Det beror på att det krävs mindre signalstyrka för att ta emot digitala sändningar. Konsumenten kan därmed lättare flytta TV-utrustningen mellan olika platser, t.ex. till fri- tidshuset eller husvagnen. Tillgänglighet och enkelhet är inte bara en fördel gentemot den analoga tekniken utan också en av de saker som gör marksänd digital TV konkurrenskraftig i förhållande till digital satellit- eller kabel-TV, där man i högre grad är hänvisad till stationär mot- tagning. Det digitala marknätet är dessutom den enda distributionsform där mobil mottagning kan realiseras, dvs. mottagning av ljud och bild i rörelse exempelvis på tåg, i buss och i bil. Denna ökade flexibilitet innebär ett mervärde för konsumenten. En annan stor fördel som en utbyggnad av marksänd digital TV leder till är ökad valfrihet. Genom ett rikstäckande digitalt mark- nät, med ett brett och varierat utbud, ges varje konsument möjlig- het att välja den distributionsform som är bäst anpassad för de aktuella behoven. Om marknätet inte digitaliseras riskerar vi en situation där val- friheten inskränks. Om teknikskiftet från analog till digital TV enbart sker genom andra distributionsformer än via marknätet, kan resultatet bli att den breda tillgången till TV kan komma att begränsas. Det som alltjämt betraktas som allmän tillgänglig tele- vision kan komma att undanhållas en betydande del av befolk- ningen. 5Möjligheter till utbyggnad av det digitala marknätet Det nuvarande digitala marknätet kan i etapper byggas ut till rikstäckning. Ett nät för marksänd digital TV kan användas till mycket mer än bara TV-sändningar. Nuvarande TV-sändningar i marknätet I finns 54 större sändarstationer för mark- sänd analog radio och TV. Utsändningarna från dessa förser merparten av med ljud och bild. För de hushåll som är belägna så att de inte nås av signalerna från någon av de stora sändarstationerna finns cirka 600 mindre, kompletterande sändar- stationer, som täcker in luckorna i utsändningen. används nio av de större sändarna och åtta av de mindre, kompletterande sändarna för utsändning av marksänd digital TV. Detta är tillräckligt för att nå av de fast bosatta i . Det är som står för alla TV-sändningar analogt såväl som digitalt i marknätet. Det bör påpekas att inte har något formellt monopol vad gäller marksändningar av TV. De programföretag som sänder i det analoga marknätet (SVT, UR och TV4) är dock ålagda att använda för sina analoga utsändningar medan det för de digitala marksändningarna inte finns sådana sändningsvillkor. Det finns med andra ord inget principiellt hinder för andra sändningsoperatörer att etablera digitala TV-sändningar i mark- nätet. Det som har hindrat en sådan utveckling är höga etableringskostnader i form av infrastrukturinvesteringar. Vi kan emellertid konstatera att det redan råder en betydande plattformskonkurrens då utbudet i det digitala marknätet finns till- gängligt också genom satellitsändningar och/eller kabel-TV. Möjlighet till utbyggnad av det digitala marknätet har i en skrivelse till regeringen och Digital-TV-kom- mittén angivit att man har en god beredskap för en fortsatt utbyggnad av de digitala mark-TV-näten. har beslutat att avsätta resurser och utarbetat en plan för att successivt utvidga det digitala marknätet genom att möjliggöra digital utsänd- ning från de sändarstationer där enbart analog utsändning sker. För att möjliggöra marksänd digital TV i hela landet behöver den befintliga infrastrukturen för analog TV kompletteras med ett antal systemkomponenter. Men i övrigt kan existerande infrastruktur (sändarmaster) användas. Detta gör att en utbyggnad av de digitala marksändningarna kan genomföras snabbt. har aviserat att investeringen kommer att ske i etapper varvid av de fast bosatta kan nås av digitala marksänd- ningar under slutet av , (motsvarande den analoga täckningen för TV4) . För att uppnå en hushållstäckning på måste alla de 54 större sändarstationerna samt knappt 30 av de mindre, kompletterande sändarna förses med möjlighet till digital ut- sändning. Var sker utvidgningen först? Enligt plan skall de större sändarstationerna utrustas med möjlighet till digital utsändning i följande takt: N används de större sändarstationerna, Brudare- mossen, Sallerup, , Krokek, , S Berget, Vedyxa, Väster- ås Lillhärad och Brattåsen, till digital TV-utsänd- ning. N För 70 procents hushållstäckning måste dessutom följande större sändarstationer digitaliseras: , Dal- sjöfors, Skogmur, , , Bondberget, Kirunavaara, Ervasteby, , , Granlundsberget, och Lockhyttan. N För att nå 85 procents hushållstäckning behöver ytterligare 14 större sändare utrustas för digital utsändning. Dessa är: , Bälshult, , Forsa, , , , , , Blåbärskullen, , Herrestad, Folling- bo och Fårhult. N 98 procents hushållstäckning nås om möjlighet till digital ut- sändning också upprättas i: , , , , Vämö, Kisa, Knaften, Eldris, Multrå, , Brickan, Tåsjö, Grimeton, , Snöberg, Ås, och . För att uppnå de angivna täckningsgraderna måste vidare, i varje område, ett antal mindre kompletterande sändare digitaliseras. Sändningskostnader i det digitala marknätet tar inte ut någon distributionsavgift av de sändande företagen i det digitala marknätet. En avgift kommer emellertid att införas när 100 000 eller fler hushåll har skaffat en digital avkodare, eller . Programföretagens avgift kommer enligt att bestå av en proportionellt mindre del fast och en proportionellt större del Den rörliga kostnaden baseras på antalet hushåll som skaffat en avkodare för digitala sändningar i marknätet. framtida intäkter är alltså starkt beroende av den framtida efterfrågeutvecklingen av marksänd digital TV. har angivit att de förväntade framtida kostnaderna (inklusive avskrivningar) för en digital frekvenskanal med en be- folkningstäckning på är . De förväntade framtida kostnaderna kommer alltså att vara för fyra digitala frekvens- kanaler. Alternativ användning av ett digitalt marknät Enligt finns en omfattande alternativanvändning av det digitala marknätet till såväl fast som mobil (asymmetrisk) data- kommunikation i så kallad bredbandshastighet. Ett utbyggt nät för marksänd digital TV kan utifrån en sådan utgångspunkt ses som en del av den samhälleliga IT-infrastrukturen. Det digitala marknätet kan t.ex. användas för att möjliggöra snabb och mobil Internetaccess till en stor del av de svenska hus- hållen. Ett system för detta har utvecklats vilket kallas SABINA.3 Systemet innebär att data och information från Internet läggs ut i det digitala marknätet och kan hämtas hem av ett stort antal konsumenter. Som returkanal används andra nät t.ex. mobiltele- nätet GSM. En viktig fördel är att hela kan nås till en relativt låg kostnad. Överallt där det är möjligt att ta del av marksänd analog TV kan det bli möjligt att erbjuda exempelvis internetacess i så kallad bredbandshastighet. En annan fördel är att mottagningen är mobil. Detta ökar flexibiliteten avsevärt då kan användas oberoende av var användaren fysiskt befinner sig. 3 står för System for Asymmetric Broadband Internet Access, (ett system för asymmetrisk bredbandig internetaccess). Också utanför sker planering och upprättande av tidtabeller för införandet och vidareutvecklingen av marksänd digital TV. Arbetet med att införa marksänd digital TV har kommit olika långt i de europeiska länderna. Trots att provsändningar pågår i flera europeiska länder är det ännu bara i och i som marksänd digital TV finns att tillgå på konsumentmarknaden. Den kommersiella framgången för marksänd digital TV har varit betydande i . fanns cirka 640 000 abonnemang registrerade för marksänd digital TV. Detta motsvarar av de brittiska hushållen. I takt med att abon- nentstocken ökar erbjuds fler tjänster i marknätet. Redan nu finns olika typer av spel samt en tjänst för elektronisk post. finns det planer på att erbjuda Internet via TV:n. En viktig förklaring till de stora framgångar som marksänd digi- tal TV har i är förekomsten av plattformskon- kurrens. Det var när satellitsända Skydigital och marksända Ondigital började skänka bort digitala avkodare till alla som teck- nade ett betal-TV-abonnemang hos de respektive företagen som förutsättningarna för nuvarande snabba marknadsutveckling lades. Av de andra europeiska länderna är det och som ligger närmast vad det gäller införandet av ordinarie digitala mark- sändningar. I är allt klart för att inleda digitala marksändningar. Nätet skall täcka av befolkningen före utgången av juli månad 2000. skall det vara utbyggt till 95 procents befolkningstäckning. Det kommer att sändas både nationella och regionala program i det spanska digitala marknätet. Ett hyrkoncept för digitala avkodare har lanserats och enligt nuvarande planering skall de analoga marksändningarna avbrytas . kommer som andra nordiska land att införa marksänd digital TV i full skala. Tillstånd har delats ut till programföretag, marknätet har bolagiserats och förhandlingarna om tekniska lös- ningar har inletts. Sändningarna startar och man har redan fattat ett preliminärt beslut om att avbryta de analoga marksändningarna . Andra länder som är långt framme vad det gäller planeringen för införandet av marksänd digital TV är , , och . Enligt nuvarande planering skall utbyggnaden av marksänd digi- tal TV i påbörjas . Sedan skall digitalise- ringen av marknätet och avstängningen av de analoga sändningarna ske i etapper. Den tyska målsättningen är att en fullständig digita- lisering av marknätet och ett avbrytande av de analoga marksänd- ningarna skall vara genomförd . I skall marksänd digital TV införas etappvis med start i Randstadområdet . Tidpunkten för en avstängning av det analoga nätet är planerad till . Det slutgiltiga beslutet kommer att tas . I beräknas kommersiella sändningar starta och nå 75-80 procents befolkningstäckning . I pågår provsändningar över städerna , , Paler- mo och . Övergången till digital TV skall ske i etapper och en fullständig övergång till marksänd digital TV är beräknad . Ett stort antal europeiska länder planerar för ett teknikbyte i marknätet. Utvecklingen har kommit olika långt men målet är det samma överallt, dvs. att ersätta de analoga sändningarna med digitala. Länderna anser att marknät behövs och att näten måste utvecklas genom att digitaliseras. En konferens om marksänd digital TV organiserades inom ramen för det portugisiska ordförandeskapet och hölls i . Några slutsatser från konferensen var att marksänd digital TV kan öka kanalutbudet, införa och utveckla nya tjänster och funktioner, förbättra den nuvarande kvaliteten på ljud och bild, realisera en effektiv frekvensanvändning och möjliggöra lägre distributionskostnader för programföretagen. Också utanför i , och , finns strategier för ett teknikbyte. I har digitala marksändningar inletts och avvecklingen av det analoga marknätet skall preliminärt påbörjas , under förutsättning att av hushållen då har skaffat ut- rustning för digitala sändningar. I är avvecklingstidpunkten satt , med samma restriktion som i gällande andel hushåll med digital TV. I avvaktas utvecklingen i . Preliminärt gäller att digitala sändningar skall införas och att det analoga marknätet skall avvecklas . 7Samhällsekonomisk bedömning av marksänd digital TV Samhällsekonomiska beräkningar av marksänd digital TV visar att stora vinster uppnås vid fortsatt användning och snabb utbyggnad av det digitala marknätet. Beräkningarna är gjorda genom tillämpning av den samhälls- ekonomiska modell som () har tagit fram på upp- drag (Dnr 99/6). Jämfört med då uppdraget slutfördes, , har några av förutsättningarna ändrats eftersom de förhållanden som antogs inte stämmer överens med de uppgifter som finns tillgängliga. I en samhällsekonomisk bedömning jämförs olika alternativa ut- vecklingsvägar utifrån ett nollalternativ. Det innebär en situation där ingenting görs, dvs. en framskrivning av nuläget. När det gäller marksänd digital TV valde ett nollalternativ som innebär att det inte sker någon fortsatt drift eller utbyggnad av marksänd digital TV. Vidare skulle de analoga mark- sändningarna finnas kvar tills i princip alla hushåll nås av TV- sänd- ningar genom andra distributionsformer så som satellit, kabel eller olika bredbandslösningar. Detta leder till att de analoga marksänd- ningarna kommer avvecklas senare än vid en fortsatt användning och utbyggnad av det digitala marknätet. Bilaga 6 SOU 2001:90 Nollalternativet kan sammanfattas enligt följande: N Ingen utbyggnad av marksänd digital TV. N Avveckling av de befintliga digitala marksändningarna. N Det analoga marknätet avvecklas då andra distributionsformer av TV kan nås av alla hushåll. I följande avsnitt redovisas och diskuteras de variabler som identifierade för att beskriva den nytta och kostnad som marksänd digital TV genererar. Där det är möjligt görs också en kvantifiering. 7.2Samhällsekonomiska kostnader och fördelar För att få en överblick över vad som värderades av har vi nedan ställt upp de beskrivna kostnaderna och fördelarna i ett så kallat T-konto, med fördelarna till vänster och kostnaderna till höger: Avveckling av analogt nät tidigare Drift och underhåll av digitalt Nyttan för de hushåll som föredrar Nyttan för fritidshushåll och Nyttan för de med vill s e på TV Investeringskostnaden för att bygga ut det digitala marknätet till rikstäckning Kostnaden för att bygga ut en digital frekvenskanal till rikstäckning uppges av vara , dvs. totalt 1 000- för de fyra frekvenskanaler som finns tillgängliga. har investerats inom ramen för den nuvarande täckningsgraden. Denna investering består av icke åter- vinningsbara kostnader (sunk costs) vilket innebär att de inte skall beaktas vid en samhällsekonomisk bedömning. Det behövs alltså ytterligare högst i investe- ringskostnader för att bygga ut nuvarande fyra frekvenskanaler till rikstäckning. Det digitala marknätets ekonomiska livslängd bedöms vara enligt analys. Minst an- vänds därför vid beräkningarna. Kostnaden för drift och underhåll av det digitala marknätet antas vara per frekvenskanal och år. Efter avskriv- ningar blir kostnaden per frekvenskanal och år om vi använder en avskrivningsränta på och en avskrivningstid så som har gjort utifrån den avskrivningstid som använder i sin årsredovisning. Avskrivningstiden tycks vara riktig då den för jämförbara infra- struktursatsningar, inom telekommunikationssektorn, sätts till för det passiva nätet och för det aktiva. Kostnaden för drift och underhåll består av både fasta och rörliga kostnader vilket betyder att dessa inte är desamma som vid en situation med ett digital-TV-nät som är utbyggt till riks- täckning. Med hänsyn till detta är kostnaden för drift och underhåll av det digitala nätet lägre under de år som nätet är under upp- byggnad, jämfört med då full utbyggnad har realiserats. Noterbart är att kostnaderna är beräknade per frekvenskanal, vilket betyder att de minskar, räknat per TV-kanal, i takt med att allt fler program får plats inom det givna utrymmet. Detta har inte beaktats i kalkylen. Optionskostnad innebär risken att satsa på fel teknik. Om ett digitalt marknät skulle visa sig vara en otidsenlig och onödig in- vestering kan kostnaden bli hög vid en fortsatt drift och utbygg- nad. Denna risk minskas genom att vänta och se hur utvecklingen blir i t.ex. andra länder. Optionskostnaden påverkas av investeringarnas alternativ- användning. Om det digitala mark-TV-nätet kan användas för annat än att sända ut TV, minskar denna kostnads betydelse. Uti- från uppgifter från finns en sådan alternativanvändning till fast såväl som mobil (asymmetrisk) datorkommunikation. Möjligheten att kunna avveckla det analoga mark-TV-nätet tidigare Om ett digitalt mark-TV-nät byggs antas möjligheterna för att kunna avveckla det analoga marknätet tidigare vara större än om digitaliseringen sker enbart genom kabel, satellit, bredband och/eller på annat sätt. Kostnaden för drift och underhåll av det analoga nätet är för de tre rikstäckande kanalerna. Efter korrigering för avskrivningar blir den samhälleliga resurskostnaden enligt de avskrivningar som beräknat. I sin samhällsekonomiska analys har haft som utgångspunkt att det analoga marknätet kan avvecklas om ett digitalt marknät byggs ut, jämfört med om så inte sker. Vi kan vidare konstatera att en stor del av de analoga distribu- tionskostnaderna är energiförbrukning. Som en jämförelse används mindre energi vid utsändningen av en digital TV-kanal jämfört med en analog.4 Också från energibesparingssynpunkt blir 4 har jämfört energiåtgången vid utsändningen av en analogt respektive digitalt distribuerad TV-kanal, båda befolkningstäckning. Om båda TV-kanalerna sände dygnet runt skulle skillnaden i energiåtgång vara 36 000 MWh . Enligt mot- svarar detta årsförbrukningen för 1 440 eluppvärmda villor med två vuxna och två barn. Be- räkningen har gjorts utifrån antagandet om fyra digitala TV-kanaler per frekvenskanal. Vid statistisk multiplexering blir energiåtgången räknat per digital TV-kanal mindre. med andra ord fördelen större ju tidigare som bytet från analog till digital teknik kan ske. Kvantifierad nytta för de hushåll som föredrar marksänd TV Enligt är det , (ca 1,25 miljoner), av de svenska hushållen som enbart har tillgång till marknätet för sin TV- mottagning. Dessa hushåll antas föredra marksänd TV framför andra distributionsformer. Om det digitala marknätet inte byggs ut utan helt avvecklas skulle dessa hushåll vara hänvisade till någon annan mottagningsform av TV, och då företrädesvis satellitsänd TV. har antagit att de hushåll som lätt kan ersätta den marksända mottagningen med satellitmottagning värderar möjlig- heten av att kunna fortsätta använda marknätet till och att de hushåll som har större svårigheter att göra detta värderar markmottagningen till . För de hushåll som är belägna på platser där det är omöjligt att åstadkomma satellitmottagning är värderingen av marknätet mycket högt. Värderingen bestäms genom summering och diskon- tering av TV-avgiften under hela kalkylperioden plus ett antagande om att två TV-apparater behöver köpas. En nu och en , båda till kostnaden . Beroende på använd diskonte- ringsränta ligger detta belopp någonstans , per sådant hushåll. Beloppet speglar med andra ord värderingen av marknätet för de som från sin fastighet inte kan nås med satellitsänd TV och skulle ha mycket stora kostnader för att skaffa en annan TV-mottagning (exempelvis via kabel) än mark- sänd TV. Man kan också tänka sig att de satellithushåll som har mer än en TV har ett mervärde av marknätet då satellitmottagningen endast nyttjas via en TV-apparat. Denna aspekt har dock inte värderats då vi inte funnit några tydliga exempel på att en sådan betalningsvilja existerar. Kvantifierad nytta för de fritidshushåll som föredrar marksänd TV antog att TV-tittandet i fritidshus kan värderas till per hushåll enligt de principer som gäller för de permanent boende. Det framhålls också att ägare av och fritidsbåtar upplever ett mervärde om dessa kan se på TV i sin husvagnen eller från fritidsbåten. Detta mervärde har emellertid inte värderats av men ett förslag är att anta samma värdering som för fritidshusen, vilket vi också har gjort vid de samhällsekono- miska beräkningarna. Dessutom måste ett antagande göras över hur många av de fritidsboende som föredrar marksänd TV och alltså vinner en för- del av en digitalisering av marknätet. Det finns 590 000 fritidshushåll, 200 000 och 150 000 övernattningsbara fritidsbåtar i . antog att av de svenska sommarstugehushållen föredrar marksänd TV. För de övernattningsbara fritidsbåtarna och hus- vagnarna har vi antagit samma fördelning. Marknätet ger, genom sin cellstruktur, en möjlighet att sända över ett klart avgränsat område. ökade möjligheter till regional och lokal TV. Man kan också tänka sig att sända regional TV, över hela landet, via satellit. Vid en jämförelse mellan regional marksänd TV och regional TV sänd via satellit kan vi konstatera att sändningskostnaden för när- varande är lägre i marknätet än vid satellitsändning. Enligt de uppgifter som finns tillgängliga är det svårt att exakt beräkna hur mycket billigare det skulle bli för varje enskild TV-kanal att sända regional TV i marknätet jämfört med att sända via satellit. Resurskostnaderna för att distribuera regional och lokal TV i marknätet är beroende av hur många TV-kanaler som delar på ett sändarnät. Enkelt uttryckt är det möjligt att sända ett mycket stort antal regionala och lokala TV-kanaler i det digitala marknätet till samma sammanlagda distributionskostnad som för en rikstäckande kanal. För en satellitsändning är kostnaden i stället den samma oavsett om TV-kanalen riktar sig till hela landet eller till ett geo- grafiskt mer avgränsat område. Om vi för att exemplifiera antar att alla de nuvarande 16 regionala kommer att sända egna TV- kanaler i det digitala marknätet skulle besparingen, utifrån de tillgängliga uppgifterna, bli i storleksordningen (dvs. knappt 2,5 miljoner per kanal) jämfört med om de 16 stationerna skulle sändas via satellit. SVT med nio regionala sta- tioner skulle utifrån motsvarande resonemang göra en besparing på . Det är lättare att flytta en digital omvandlare än en digital om- vandlare och en parabolantenn som dessutom behöver installeras på nytt. Genom värderingen av fritidshushållens ökade nytta av mark- sänd digital TV har vi värderat en stor del av portabilitetens sam- hälleliga mernytta för TV-tittarna. Ändå kan det tänkas att många människor upplever ett ytterligare mervärde av att ha en enkel möjlighet att kunna flytta sin TV mellan olika platser. Ett digitalt marknät innebär en ökad konkurrens mellan de olika distributionsformerna. Enskilda hushåll som har kabel-TV kan välja ett annat likvärdigt alternativ om det digitala marknätet byggs ut. Bostadsrättsför- eningars eller hyresvärdars drivkraft för att välja marksänd TV från en gemensam centralantenn ökar dessutom om marknätet har ett attraktivt utbud. En annan konkurrensaspekt är den möjlighet till direkt kon- kurrens mellan programföretagen som gäller med nuvarande SMS- system (alla TV-kanalerna finns på samma avkodarkort) i mark- nätet. För konsumenterna negativa inlåsningseffekter kan därmed begränsas. Ett tydligt exempel är möjligheten till konkurrens mellan de båda betal-TV-kanalerna TV1000 och . Om man som TV-tittare t.ex. inte är nöjd med TV1000 kan man utan att behöva skaffa ett nytt avkodarkort eller en ny antenn byta till .