sou · GPB310d1 · 2002-01-01 00:00:00 — En förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har rätt till tillfällig föräldrapenning från barnets födelse till dess att det fyller även när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskoleverksamhet eller skolbarns- omsorg i vilken barnet deltar (kontaktdagar). Rätt till tillfällig föräldra- Rätt till tillfällig föräldra- penning tillkommer även en penning tillkommer även en far fader som avstår från förvärvs- enligt 1 a kap. arbete i samband med barns födelse för att närvara vid mor till barnet om han eller hon förlossningen, biträda i hemmet eller vårda barn. samband med barns födelse för gäller i tillämpliga delar för en fader vid adoption av barn, om biträda i hemmet eller vårda barnet inte fyllt . adoption anses även att någon tillämpliga delar för en förälder tar emot ett barn i avsikt att vid adoption av barn, om barnet anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. 10 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 4 och 4 a § i lagen (1947:527) om allmänna barnbidrag skall ha följande lydelse. Är den förälder som uppbär Är den förälder som uppbär bidrag enligt vad nu har sagts till bidrag enligt vad nu har sagts till följd av frånvaro, sjukdom eller följd av frånvaro, sjukdom eller Om föräldrarna gemensamt har Om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om ett barn men vårdnaden om ett barn men barnet varaktigt bor tillsammans barnet varaktigt bor tillsammans med endast en av dem, med endast en av dem, allmänt barnbidrag efter an- allmänt barnbidrag efter an- mälan den förälder som barnet mälan den förälder som barnet Står barnet ej under Står barnet ej under uppbära bidraget den som har uppbära bidraget den som har vårdnaden om barnet. vårdnaden om barnet. vårdnaden gemensamt, skall vad vårdnaden gemensamt, skall vad som har sagts om barnets som har sagts om barnets Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarnstillägget, betalas detta till kvinnan eller, om de gör anmälan härom, till mannen. Är personerna av samma kön betalas flerbarnstillägget till den äldste av dem eller, om de gör anmälan om det, till den andre. fader och moder i stället gälla fader och moder i stället gälla den manlige respektive den havarna är av samma kön barnbidrag den äldste av dem eller, om de gjort anmälan om det, endast om bidragsmottagaren är lämnas endast om bidragsmot- tagaren är bosatt i . I fråga om rätten att uppbära allmänt barnbidrag likställs med föräldrar de, som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. Allmän försäkringskassa får på framställning av socialnämnd förordna att allmänt barnbidrag för barn, som genom social- nämndens försorg placerats i enskilt hem, skall uppbäras av den som fostrar barnet. Har barnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, får sådant förordnande meddelas på framställning av den som enligt första stycket uppbär bidraget. Rätten att uppbära flerbarnstillägget tillkommer den som uppbär allmänt barnbidrag för de barn som flerbarnstillägget avser. Om barnbidrag har slutat utges för alla de barn som flerbarnstillägget avser, tillkommer rätten att uppbära flerbarnstillägget barnens vårdnadshavare. Om alla barn som berättigar till flerbarnstillägget är myndiga, eller om barnen saknar vårdnadshavare, tillkommer rätten den eller de föräldrar som barnen stadigvarande sammanbor med. Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarnstillägget, betalas detta till kvinnan eller, om de gör anmälan härom, till mannen. 4 Senaste lydelse 1997:1316. 11 Förslag till ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 4, 17 och 22 §§ i lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Ett barn har inte rätt till Ett barn har inte rätt till 1. barnets mor är boförälder 1. barnets mor är boförälder giltigt skäl låter bli att vidta eller giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få medverka till åtgärder för att få faderskapet till barnet fastställt, faderskapet eller moderskapet till 2. det finns anledning anta att, om det finns en bidragsskyldig 2. det finns anledning anta att, förälder, denne i rätt ordning om det finns en bidragsskyldig betalar underhåll som inte är förälder, denne i rätt ordning lägre än det belopp som enligt betalar underhåll som inte är denna lag skulle betalas ut i lägre än det belopp som enligt underhållsstöd till barnet, denna lag skulle betalas ut i 3. det är uppenbart att den underhållsstöd till barnet, 3. det är uppenbart att den något annat sätt ser till att barnet får motsvarande under- något annat sätt ser till att barnet får motsvarande under- 4. boföräldern trots före- läggande enligt 31 § första 4. boföräldern trots före- stycket utan giltigt skäl låter bli läggande enligt 31 § första att vidta eller medverka till de stycket utan giltigt skäl låter bli åtgärder som begärs, eller att vidta eller medverka till de 5. barnet har rätt till åtgärder som begärs, eller barnpension efter en bidrags- 5. barnet har rätt till skyldig förälder på grund av 8 barnpension efter en bidrags- kap. 2 § eller 14 kap. 2 § lagen skyldig förälder på grund av 8 (1962:381) om allmän försäk- kap. 2 § eller 14 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäk- den manlige vårdnadshavaren. kön betalas underhållsstödet ut till den äldsta av dem eller, om de begär det, till den andra. Förlängt underhållsstöd betalas ut till den studerande. Om det finns synnerliga skäl, får underhållsstödet på framställan av socialnämnden betalas ut till någon annan lämplig person eller till nämnden att användas för barnets bästa. 15 § beslutat om underhållsstöd 15 § beslutat om underhållsstöd för tid till dess slutligt beslut för tid till dess slutligt beslut kan fattas, fastställs återbetal- kan fattas, fastställs återbetal- ningsskyldighet för den bidrags- ningsskyldighet för den bi- lämnats till ett barn och pågår det ett mål om fastställande av lämnats till ett barn och pågår faderskap till barnet, får den det ett mål om fastställande av man som är instämd åläggas faderskap till barnet, får den återbetalningsskyldighet, om det man som är instämd åläggas finns sannolika skäl för att han återbetalningsskyldighet, om det är far till barnet. finns sannolika skäl för att han är far till barnet. dock inte meddelas, om flera män är instämda i målet. dock inte meddelas, om flera män är instämda i målet. Detsamma skall gälla den kvinna som är instämd i ett mål om Bestäms den slutliga återbetal- Bestäms den slutliga åter- belopp än vad som för samma tid har betalats enligt första eller lägre belopp än vad som för första eller andra stycket, skall ett högre belopp, skall den bidragsskyldige betala in skill- ett högre belopp, skall den bidragsskyldige betala in skill- heten fastställts slutligt för en man och frias han senare från heten fastställts slutligt för en faderskapet till barnet, har han man och frias han senare från rätt att få tillbaka vad han har faderskapet till barnet, har han betalat jämte ränta enligt 5 § rätt att få tillbaka vad han har räntelagen (1975:635) från varje betalat jämte ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från varje kvinna och hon senare frias från moderskapet till barnet. Fastställs inte efter födelsen vem som skall anses som barnets far eller vem som tillsammans med modern skall anses som barnets mor, anses barnet vid födelsen ha förvärvat moderns efternamn. 12 Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ namnlagen (1982:670) skall ha följande lydelse. Barn till föräldrar med gemensamt efternamn förvärvar vid födelsen det namnet. Har föräldrarna olika efternamn när barnet föds och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar barnet vid födelsen det efternamn som det senast födda syskonet bär. Har föräldrarna olika efternamn när barnet föds och är andra stycket inte tillämpligt, anses barnet vid födelsen ha förvärvat det av föräldrarnas efternamn som anmäls till skattemyndigheten efter födelsen. Anmälan kan i stället avse ett namn som någon av föräldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, anses barnet vid födelsen ha förvärvat moderns efternamn. Fastställs inte faderskapet efter födelsen, anses barnet vid födelsen ha förvärvat moderns efternamn. Den som adopteras av makar med gemensamt efternamn förvärvar genom adoptionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldrarnas senast födda barn bär. Den som adopteras av makar med gemensamt efternamn förvärvar genom adoptionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, 5 Senaste lydelse 1991:493. förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldrarnas senast födda barn bär. efternamn och är andra stycket efternamn och är andra stycket inte tillämpligt, förvärvar adop- inte tillämpligt, förvärvar adop- tivbarnet genom adoptionen det tivbarnet genom adoptionen det namn som dessa anmäler i namn som dessa anmäler i i stället avse ett namn som i stället avse ett namn som senast har burit som ogift. senast har burit som ogift. inte någon anmälan i fall som nu inte någon anmälan i fall som nu namn eller, om föräldrarna är av samma kön, det efternamn som den äldsta av adoptivföräldrarnas 13 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 6 § folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande lydelse. En person skall folkbokföras på den fastighet och i den territoriella församling där han enligt 7–13 §§ är att anse som bosatt. En person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter skall folkbokföras också på lägenhet. Med bostadslägenhet avses lägenhet som är registrerad i lägenhets- registret enligt lagen (1995:1537) om lägenhetsregister. Ett nyfött barn folkbokförs i Ett nyfött barn folkbokförs i den församling där modern är den församling där modern är folkbokförd eller, om inte är folkbokförd, i den inte är folkbokförd, i den församling där fadern eller den folkbokförd (födelsehemort). modern skall anses som mor till barnet är folkbokförd (födelse- Undantag från första stycket anges i 14–16 §§. 1 Kommitténs uppdrag och arbete Regeringen beslutade på hemställan av justi- tieministern att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att undersöka och analysera villkoren för barn i homosexuella familjer. Kommitténs ena huvuduppgift är att utreda förhållandena för barn i homosexuella familjer. Kommitténs andra huvuduppgift är att ta ställning till de rätts- liga skillnader som finns mellan homosexuella och heterosex- uella par i fråga om möjligheten att adoptera och att utses till sär- skilt förordnade vårdnadshavare. Kommittén skall bedöma om skillnaderna är sakligt motiverade och lämna förslag om hur even- tuellt omotiverade skillnader lämpligen kan undanröjas. Bedöm- ningen skall göras på grundval av vad som har utretts om förhållan- dena för barn i homosexuella familjer och vad som är känt om adoptivbarns särskilda behov. Bedömningen skall utgå från princi- pen om barnets bästa men i övrigt göras förutsättningslöst. Om kommittén kommer fram till att de rättsliga skillnaderna bör tas bort i fråga om adoption, skall kommittén även överväga om kvinnor som lever i homosexuella parförhållanden bör ges till- gång till assisterad befruktning. I direktiven (Dir. 1999:5) anförs följande. Förhållandena för barn i homosexuella familjer Kommittén skall sammanställa, analysera och redovisa den erfaren- het och forskning som finns om barn i homosexuella familjer. Kommittén skall därvid bedöma om den kunskap som finns om förhållandena i andra länder har relevans också för . Om det behövs skall kommittén göra kompletterande studier. Kommitténs uppdrag och arbete Kommittén skall särskilt bedöma om skillnaden mellan registrerade partners och äkta makars möjligheter till styvbarnsadoption har tillräckliga skäl för sig. Kommittén skall även överväga om det bör införas en allmän möjlighet för barn att bli adopterade av registrerade partner gemensamt. Vid gemensam adoption är det som regel fråga om adoption av barn från ett annat land. I rättspraxis har efter sakkunnigutlåtanden ansetts att utländska adoptivbarn har en i psykologiskt hänseende svårare situation än andra barn och att risken för psykiska störningar hos barnet blir oacceptabelt stora om man till detta lägger den psykiska påfrestning det innebär att växa upp med homosexuella adoptivföräldrar (RÅ 1993 ref. 102). Kommittén skall pröva om denna bedömning alltjämt har skäl för sig. Kommittén skall vidare undersöka och redovisa hur de länder som samarbetar med om internationella adoptioner skulle ställa sig om en möjlighet för registrerade partner att adop- tera gemensamt infördes och vad detta skulle innebära för andra personer som vill adoptera utländska barn. Om kommittén föreslår en möjlighet för registrerade partner att adoptera, skall den också lämna förslag om hur man från svensk sida kan motverka eller lösa eventuella svårigheter i det internationella samarbetet. I vissa fall kan vårdnaden om ett barn anförtros åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Så är fallet t.ex. om barnets föräldrar dött eller om de är olämpliga att ha vårdnaden om barnet. Kommittén skall överväga om registrerade partner och homosexu- ella sambor bör kunna utses att såsom särskilt förordnade vård- nadshavare gemensamt utöva vårdnaden om ett barn. Slutligen skall kommittén belysa de följder av internationellt pri- vat- och processrättslig natur som en ändrad rättslig reglering kan ge upphov till samt överväga hur en ändrad reglering förhåller sig till internationella överenskommelser på området. Om kommittén kommer fram till att de rättsliga skillnader som finns mellan heterosexuella par och homosexuella par inte är sakligt motiverade, skall kommittén ta ställning till hur skillnaderna lämpligen kan undanröjas och föreslå de lagändringar som behövs. Kommitténs uppdrag och arbete Om kommittén kommer fram till att kvinnor som lever i homo- sexuella parförhållanden bör ges tillgång till insemination, skall kommittén föreslå behövliga lagändringar. Kommittén skall därvid sträva efter att reglerna om behörighet, villkor för befruktningen och barnets rätt att få vetskap om sitt ursprung m.m. så långt det är möjligt och lämpligt blir desamma som för heterosexuella par och deras barn. Kommittén skall även behandla frågan om hur det rättsliga föräldraskapet till barnet bör regleras. Direktiven i sin helhet finns intagna som bilaga 1. Kommittén har gått igenom den forskning som finns tillgänglig om homosexuella familjer. Därtill har kommittén låtit genomföra kompletterande undersökningar – vid , och () – om situationen för barn i homosexuella familjer i . Kommittén har rekryterat deltagare till dessa undersökningar genom annonser i Dagens nyheter, , , Land och QX samt via Internet genom en annons på () hemsida. Vidare har kommittén tagit fram informations- blad om att kommittén söker deltagare till olika studier av homo- sexuella familjer. Dessa informationsblad har delats ut i nöjesloka- ler som vänder sig till homosexuella samt vid olika familjeaktivite- ter och festivaler för homosexuella. Dessutom har kommittén fått hjälp av homosexuellas organisationer med att rekrytera deltagare till kommitténs undersökningar. Kommittén har även låtit en psykolog med sexologisk inriktning genomföra en attitydjämförelse mellan och vad gäller inställningen till homosexuella och homosexualitet. Vidare har kommittén uppdragit åt Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier (FSI) att undersöka allmänhetens inställning till ett gemensamt rättsligt föräldraskap för homosexuella par. Nämnda undersökningar redovisas i sin helhet i en särskild bilaga till detta betänkande (betänkandets del B). Kommitténs sekretariat har också varit i kontakt med företrä- dare för homosexuellas organisationer – (), i , RFSL:s föräldragrupp Växthuset och Kommitténs uppdrag och arbete grupperna för kristna homo- och bisexuella – för att inhämta kun- skap om den faktiska och rättsliga situationen för barn i homosex- uella familjer. Därtill har kommittén medverkat i ett seminarium om homosex- uellt föräldraskap som anordnats av Homogrupp. I syfte att inhämta kunskap om adopterade barns särskilda behov har kommittén anordnat en hearing med representanter från auktoriserade adoptionsorganisationer och organisationer för adopterade (organisationernas skriftliga anföranden redovisas i betänkandets del B). Härutöver har sekretariatet vid olika tillfällen varit i kontakt med företrädare för , , Organisationen för vuxna adopterade och fosterbarn, Forum för adopterade, Jourhavande Adoptivkompis, , för Internationella Adoptioner och Barnen framför allt – Adoptioner. Sekretariatet har också haft ett flertal kontakter med för internationella adoptionsfrågor (). Kommittén har undersökt hur de länder som sam- arbetar med om internationella adoptioner skulle ställa sig om en möjlighet för registrerade partner att adoptera gemensamt skulle införas. Inom ramen för denna undersökning har dels en skriftlig förfrågan ställts till de svenska ambassaderna i ursprungsländerna om respektive lands lagstiftning rörande adoption, äktenskap och homosexualitet. Dels har en skriftlig förfrågan rörande bl.a. ursprungsländernas inställning till homosexuella par som adoptan- ter ställts till berörda myndigheter i länderna, via Utrikesdeparte- mentet. I denna del har sekretariatet också varit i kontakt med jurister och en representant för en adoptionsorganisation i Sydaf- rika. För att närmare belysa de förhållanden som gäller för ensamstå- ende adoptionssökande har kommittén ställt skriftliga frågor i ämnet till socialnämnderna/socialförvaltningarna i de 42 största kommunerna i . Frågor rörande ensamstående adoptanter har också ställts till de auktoriserade adoptionsorganisationerna. I samband med kommitténs genomgång av gällande rätt och pågående lagstiftningsarbete – såväl i som i de utomnor- diska länderna – har sekretariatet besökt justitieministeriet och adoptionsorganisationen i . Sekretariatet har också varit i kontakt med handläggare vid justitieministerierna i , , och . Kommitténs uppdrag och arbete Vid analysen av hur kommitténs förslag förhåller sig till de internationella överenskommelser som finns på området har kom- mittén varit i kontakt med professorn och . Kommittén har vidare gett professorn i uppdrag att belysa de följder av interna- tionellt privat- och processrättslig natur som en ändrad reglering kan ge upphov till. Hennes promemoria finns intagen i bilaga 5. I enlighet med direktiven har synpunkter på kommitténs upp- drag inhämtats från och Barnens rätt i samhället (). Vidare har kommittén lämnat remissvar på Samboendekommit- téns betänkande Nya Samboregler, SOU 1999:104 (se bilaga 6). Under arbetets gång har även informella kontakter tagits med företrädare för berörda myndigheter, homosexuellas organisatio- ner, auktoriserade adoptionsorganisationer och organisationer för adopterade. 2Bakgrund i fråga om barn i homosexuella familjer Alternativa familjebildningar är inte längre en marginell eller ovanlig företeelse. Enligt demografiska uppgifter lever cirka en fjärdedel av alla barn i i åldrarna 0–i en annan typ av familj än en traditionell kärnfamilj.1 Det finns ett otal alterna- tiva familjeformer, såsom familjer med ensamstående föräldrar, styv- och adoptivfamiljer samt familjer med homosexuella föräld- rar. Familjer med homosexuella föräldrar utgör en s.k. dold popula- tion. Med detta menas att storleken på och gränserna för popula- tionen vanligtvis är okända. Man vet alltså inte vilka och hur många det är som ingår i den. Det finns därför inga särskilda register där man kan hämta information om dessa familjer. Enligt vissa uppskattningar har 40 000 personer i en eller två homosexuella föräldrar. Men uppgiften baseras inte på statistisk information utan på olika antaganden och är därför mycket osäker. Det innebär att det inte finns några säkra uppgifter om hur många barn det är i som växer upp med homosexuella för- äldrar, eftersom registeruppgifter om detta saknas såväl i befintlig befolkningsstatistik som i olika typer av kontinuerliga kvantitativa undersökningar (avsnitt 13.2.4). Tillkomstsätten för barn med homosexuella föräldrar varierar. En del av dem har tillkommit i ett tidigare heterosexuellt förhål- lande, andra genom privat insemination eller genom insemination på klinik utomlands. Barnen kan också vara adopterade (avsnitt 11.3.4). Många barn med homosexuella föräldrar har både en biolo- gisk/rättslig mor och en biologisk/rättslig far som tar aktiv del i föräldraskapet. Vid privata inseminationer är det dessutom vanligt förekommande att såväl de biologiska föräldrarna som deras respektive partner tar gemensamt faktiskt ansvar för barnet. 1 (1999). Bakgrund i fråga om barn i homosexuella familjer det förkommer också att spermagivaren är anonym och därmed inte tar någon aktiv del i barnets liv. I dessa fall är det barnets bio- logiska moder som ensamt eller tillsammans med sin partner tar ansvar för barnet. Den rättsliga relationen mellan dessa barn och deras föräldrar kan därför variera. Exempelvis kan barnets biologiska föräldrar eller adoptivföräldrar ha gemensam vårdnad om barnet. I andra fall kan modern eller fadern vara ensam vårdnadshavare och barnets andra förälder vara utan del i vårdnaden. I vissa fall kan den biologiska fadern även vara okänd för det offentliga och barnet har då endast en rättslig förälder (avsnitt 11.4). Många barn i växer alltså upp i nya och alternativa familjebildningar. Den homosexuella familjen är ett exempel på en sådan familjebildning. har vid åtskilliga tillfällen behandlat frågor rörande homosexuell samlevnad. Första gången homosexuellas rättigheter var föremål för närmare uppmärksamhet var då behandlade vissa förslag till ändringar i . Frågan togs då upp med anledning av en motion med yrkande att de sexu- ellt avvikandes rätt till samma villkor som andra grupper skulle erkännas. I sitt av godkända betänkande avstyrkte lagut- skottet bifall till motionsyrkandet. I anslutning till behandlingen av motionen framhöll dock utskottet att samlevnad mellan parter av samma kön från samhällets synpunkt är en fullt acceptabel samlev- nadsform. Detta grundläggande ställningstagande har därefter åbe- ropats i flera olika sammanhang (LU 1973:20). tillsattes en kommitté med uppgift att bl.a. samman- ställa och redovisa tillgänglig vetenskaplig dokumentation om homosexualitet och föreslå åtgärder som syftade till att undanröja kvarvarande diskriminering av homosexuella. Utredningen – som lämnade sitt betänkande Homosexuella och samhället, SOU 1984:63, – avvisade tanken på äktenskap mellan homosexuella. Man hänvisade till de grundmurade värderingar som fanns i samhället om äktenskapet som en mellan en man och en kvinna. Som alternativ diskuterades införandet av en möjlighet för homosexuella att anmäla eller registrera sitt förhållande. Till en sådan registrering kunde knytas rättsverkningar motsvarande dem som gäller för äktenskap. Men även denna tanke avvisades, med motiveringen att tillskapandet av ett nytt rättsinstitut som bara hänför sig till homosexuella framstod som ett onödigt utpekande av en grupp människor i samhället. Kommittén framhöll också risken för att ett sådant system skulle kunna befästa rådande fördomar. Däremot borde enligt utredningen homosexuell samlevnad jämställas med vad som inom lagstiftningen kallas äktenskapsliknande förhållande eller motsvarande uttryck.