sou · GPB314d2 · 2002-01-01 00:00:00 — I uttrycket pornografisk före- ställning får också anses ingå att det primära syftet med föreställningen skall vara att förmedla pornografi. Föreställningen skall sålunda i huvudsak eller till övervägande del innehålla pornografiskt material. Enstaka inslag av striptease eller liknande framställningar i t.ex. en teater- eller varietéföreställning gör inte föreställningen pornografisk. Ett pornografiskt inslag i en teater- föreställning anses vara en del av framförandet av det verk som den samlade sceniska framställningen utgör. En offentlig filmförevisning som ingår som ett moment i en pornografisk föreställning utgör å andra sidan inte en biografföreställning. Vid införandet av förbudsbestämmelsen sades att förbudet omfattar även enskild posering, om den kan anses utgöra eller vara en del av en tillställning, som anordnas på sådant sätt att allmänheten äger tillträde. Rubriceringen av föreställningen baserar sig, som sagt, även på om det primära syftet med föreställningen är att förmedla pornografi. Innebörden av uttrycket pornografisk i ordningslagen överensstäm- mer med den betydelse uttrycket har i paragraferna om barnpornografi- brottet och brottet otillåtet förfarande med pornografisk bild (16 kap. 10a och 11 §§ BrB). I lagstiftningsärendet om utvidgning av det straffbara området avseende befattning med barnpornografi uttalades följande.11 Det avgörande, vid bedömningen av om det är fråga om en pornografisk bild, torde vara vilket syfte en viss framställning har. Om ändamålet med framställningen väsentligen är att påverka åskådaren sexuellt kan det var fråga om pornografisk produkt. Men om bilden har framställts i andra syften, t.ex. konstnärliga, torde den inte vara att beteckna som pornografisk. Utanför förbudet mot pornografiska föreställningar faller enligt det sagda pornografiska inslag vid sådana allmänna sammankomster som avses i 2 kap. 1 § ordningslagen, dvs. teaterföreställningar, biografföre- ställningar och andra sammankomster för framförande av konstnärliga 10Ds Ju 1973:5 s. 101 f., prop. 1973:115 s. 30 f., JuU 1973:26 s. 24 f., prop. 1975/76:209 s. 143, prop. 1976/77:39 s. 7 f., prop. 1981/82:187 s. 26 och 69 f. samt JuU 1981/82:56 s. 6. 1997/98:43 s. 82, jfr JO 1971 s. 561. Den som anordnar en föreställning i strid mot förbudet straffas med böter eller fängelse upp (2 kap. 29 § första stycket 5 p ordningslagen). Den som medverkar till gärningen, t.ex. genom att lämna ekonomisk stöd eller upplåta lokal, döms till ansvar enligt allmänna bestämmelser om medverkan i 23 kap. 4 och 5 §§ BrB (2 kap. 29 § tredje stycket ordningslagen). Eftersom bestämmelsen avser att bl.a. tillvarata mera allmänna intressen, kan också den som aktivt deltagit i den förbjudna verksamheten genom att uppträda i den pornografiska föreställningen dömas för medverkan. Åskådare går däremot normalt fria från straffansvar med hänsyn till den ringa grad i vilken de kan anses ha främjat brottet. Polisen får upplösa en offentlig tillställning bl.a. om det där förekommer något som strider mot lag (2 kap. 23 § första stycket 2 p ordningslagen). Polisen har alltså, med stöd av denna bestämmelse, möjlighet att upplösa en tillställning som hålls i strid mot förbudet om offentlig pornografisk föreställning. Ordningslagen innehåller också vissa förverkandebestämmelser. Vid en överträdelse av förbudet mot anordnande av offentlig pornografisk föreställning får vad som har uppburits i avgifter eller i någon annan ersättning för att bevista tillställningen förklaras förverkat efter vad som är skäligt (2 kap. 31 § ordningslagen). 12.3.2Lagstiftning som är särskilt tillämplig när unga personer uppträder på sexklubbar Man kan i allmänhet utgå från att ett sexualbrott enligt 6 kapitlet begås när barn medverkar i en offentlig pornografisk föreställning genom ett nakenframträdande. Även om framträdandet inte består i att barnet har sexuellt umgänge med en annan person kan själva nakenposeringen utgöra ett sexualbrott – sexuellt ofredande enligt 6 kap 7 § BrB – om barnet har förmåtts till detta. På motsvarande sätt förhåller det sig med den som har fyllt 15 men inte , under förutsättning att den unge förmåtts utföra poseringen på ett otillbörligt sätt.12 Med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) kan samhället ingripa med tvångsåtgärder bl.a. om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom socialt nedbrytande beteende, såsom då den unge uppträder på sexklubb (3 §). Enligt LVU kan vård beredas även för den som fyllt 18 12 Se vidare avsnitt 6.5 och 7.3. men inte , om en sådan vård med hänsyn till den unges behov och personliga förhållanden i övrigt är lämpligare än någon annan vård och det kan antas att en behövlig vård inte kan ges med den unges samtycke (1 § andra stycket). har en viktig roll att fylla i detta sammanhang. Även polisen kan ingripa då unga personer uppträder på sexklubb. Polis kan med stöd av polislagen (1984:387) omhänderta en person om det föreligger risk för dennes hälsa och utveckling under förutsättning att personen kan antas vara under (12 §). Enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) får en minderårig inte anlitas till eller utföra arbete på sätt som medför risk för skadlig inverkan för den minderåriges hälsa eller utveckling (5 kap. 3 § första stycket). Med minderårig avses den som inte har fyllt (5 kap. 1 §). Anlitande av barn för arbete på sexklubb strider således mot nämnda lag. har möjlighet att ingripa med föreläggande eller förbud i fall då en minderårig har arbetsuppgifter av sådant slag som avses i 5 kap. 3 § (7 kap. 7 §). Den som bryter mot ett sådant föreläggande eller förbud kan dömas till böter eller fängelse i högst (8 kap. 1 §). Härutöver kan nämnas socialtjänstlagen (1980:620), lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) och utlännings- lagen (1989:529). Enligt 3 § socialtjänstlagen har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas där får det stöd och den hjälp som de behöver. LVM är avsedd att komplettera socialtjänstlagen i de fall då en missbrukare inte kan förmås att medverka till vård i frivilliga former. Under vissa förutsättningar kan alltså tvångsvård beslutas (4 §). I utlänningslagen ges regler för bl.a. utlänningars inresa och vistelse i och arbete här som anställd samt om förutsättningarna för att avvisa eller utvisa en utlänning. har gjort åtaganden i internationella instrument som är av betydelse för utformningen av det straffrättsliga skyddet för ungdomar mot att användas vid sexuell posering. En redogörelse om några av dessa har lämnats vid kommitténs överväganden angående en ny straffbestämmelse om sexuell exploatering av ungdom i avsnitt 6.5. 12.4Sexklubbarnas verksamhet och skadeverkningar 12.4.1Kommittén har genomfört en enkätundersökning För att få en uppfattning om bl.a. sexklubbarnas verksamhet och omfattning har kommittén, genom en enkät, inhämtat upplysningar från landets polismyndigheter samt från socialförvaltningarna i , , och . Enkätfrågorna avser förhållandena . I enkäten har uttrycket sexklubb definierats på det sätt som angetts i avsnitt 12.1. Enkätfrågorna framgår av bilaga 3 till betänkandet. Vid Prostitutionsutrednings dokumentation och utvärdering av de sociala insatserna mot prostitutionen fanns det i landet fyra kommuner/ städer med socialarbetare som hade avdelats för socialt arbete mot prostitutionen – s.k. prostitutionsgrupper – nämligen , , och . I och finns det alltjämt () fungerande prostitutionsgrupper. stads socialtjänst har numera i stället en enhet för uppsökande och rådgivande verksamhet, som bedriver verksamhet mot bl.a. prostitution. har avstått från att svara på enkäten med hänvisning till att man inte bedriver någon verksamhet riktad mot sexklubbar i den omfattningen som krävs för att kunna ge rättvisande svar. Även i har prostitutionsgruppen avvecklats. Prostitutionsgruppens arbetsuppgifter har till viss del överförts till socialjouren. En viss försiktighet är påkallad vid värderingen av enkätsvaren. En osäkerhetsfaktor är att det pågår en kontinuerlig förändring av sexklubbsbranschen. Vissa klubbar stängs eller ändrar verksamhets- inriktning, medan nya klubbar etableras. Därtill kommer att man inom polismyndigheterna, enligt enkätsvaren, i vissa avseenden var osäkra på hur den faktiska verkligheten såg ut. När lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster trädde i kraft (sexköpslagen) höjdes polisens anslag i syfte att täcka de ökade kostnaderna för bl.a. spanings- och utredningsarbete. De extra resurser som alltså tilldelades polisväsendet med anledning av den nya lagstiftningen har, enligt uppgift från , fördelats mellan polismyndigheterna i län, , och i , där problemen anses vara störst. Var och en av de nämna polismyndigheterna har byggt upp verksamheter för att bekämpa prostitution. Mot den bakgrunden är det inte osannolikt att resultatet av enkäten hade blivit annorlunda om den hade utförts . Informationen genom enkäten har kompletterats med dels intervjuer med företrädare för samt åklagar- och polismyndighet, dels studiebesök på sexklubbar. Den redovisning som följer baserar sig således på det samlade materialet. 12.4.2Antalet sexklubbar har ökat Det finns enligt enkätsvaren sammanlagt tretton sexklubbar i landet, varav fyra i , tre i , två i samt en i vardera , , och . Därutöver finns det i vardera och en sexklubb, där verksamhet består av enbart servering och nakenframträdande på scen, såsom striptease. Nästan hälften av sexklubbarna är alltså belägna i eller . Enkäten utvisar sålunda att antalet sexklubbar har ökat kraftigt . Den kartläggning som utfördes av Prostitutionsutredning omfattade sammanlagt sju sexklubbar i landet, varav fyra i och tre i Stockholm.13 Ökningen av antalet sexklubbar torde väsentligen kunna härledas till några sexklubbar utanför Stockholms- och med relativt få kvinnor. 12.4.3Antalet kvinnor i verksamheten har troligtvis ökat Det är svårt att få klarhet i hur många kvinnor som arbetar i sexklubbs- branschen. Av enkätsvaren framgår att det absoluta flertalet kvinnor i sexklubbsbranschen är verksamma i och . På sexklubbar arbetar, enligt polismyndigheten, ca 400 kvinnor. På en av Karlstadsklubbarna arbetar endast en kvinna. Sexklubbarna i och har åtta, nio respektive sex kvinnor engagerade i verksamheten. På arbetar en eller två kvinnor . Det saknas dock kännedom om hur många som sammanlagt är verksamma på klubben. I synes, enligt prostitutionsgruppen, antalet kvinnor i branschen ha ökat . Enligt en företrädare för en av sex- klubbar arbetar ca 40 kvinnor på klubben. 13 Den kartläggningen som utfördes av Prostitutionsutredning har redovisats i avsnitt 12.2.4. arbetar, enligt klubbens hemsida på Internet, ca 50 kvinnor. Det är oklart om antalet kvinnor ökat i samma grad som antalet sexklubbar. Prostitutionsutredning angav att det fanns 100– 150 kvinnor på sexklubbar som sålde privat posering, men lämnade inte någon motsvarande uppgift avseende övriga sexklubbar i landet. Det är rimligt att anta att det sammanlagda antalet kvinnor i landet som arbetar på sexklubb i vart fall inte understiger 500. Det absoluta flertalet kvinnor i sexklubbsbranschen är verksamma i och . 12.4.4Sexklubbarnas omsättning är svår att uppskatta Inte heller utgör enkätsvaren och övrigt information tillräckligt underlag för en uppskattning av sexklubbarnas omsättning räknat i penningbelopp. En dom från meddelad ger dock en antydan om vilka belopp som finns i branschen. Hovrätten dömde företrädarna för Stockholmsklubbarna / Nya samt (1001) för bl.a. ekonomisk brottslighet. Det framkom i målet att likvidöverskottet av verksamheten i klubbarna, , hade uppgått till ca 20 000 000 kr.14 12.4.5Sexklubbarnas verksamhetsinriktning är relativt likartad Några påtagliga förändringar i sexklubbarnas verksamhet har inte skett sedan 1993 års Prostitutionsutredning. Den beskrivning av sexklubbar- nas verksamhet som utredningen lämnade är alltså i huvudsak fortfarande aktuell. Den typiska sexklubbens verksamhet kan beskrivas på följande sätt. Den öppna delen består av stripteaseuppträdande på scen. Det före- kommer inget samlag eller annat likartat pornografiskt uppträdande. I allmänhet sker ingen beröring mellan kvinnan och åskådarna under dansframträdandet. Till den öppna delen kan också höra försäljning, uthyrning och visning av pornografiska filmer (på storbildsvideor och i privata bås) samt försäljning av pornografiska tidningar och sexhjälpmedel. Efter föreställningen går de kvinnor som uppträtt omkring bland 14 , mål nr B 1103/98, dom , DB 113 (ej prövnings- tillstånd av ). åskådarna och tar upp beställningar på privat/enskild posering. Poseringen sker vanligen i ett bås eller angränsande rum. Kvinnan och kunden är under poseringen åtskilda av en glasskiva eller ett hönsnät. Det finns alltså inte någon möjlighet till beröring. Kunden kan välja mellan t.ex. vanlig posering, vaginalsex med penisattrapp eller lesbisk show. Kvinnan poserar i syfte att kunden skall bli sexuellt upphetsad och tillfredsställa sig själv. En annan typ av enskild posering, som erbjuds enskilda eller mindre grupper av kunder, är s.k. table dance. Kvinnan poserar därvid stående på ett bord eller en upphöjd scen. Det förekommer ingen glasruta mellan kvinnan och kunden. Till skillnad från den tidigare beskrivna poseringsformen, som sker i bås eller angränsande rum, är kunden vid table dance förbjuden att öppet onanera under poseringen. Därutöver förekommer det på en del Stockholmsklubbar särskilda rum för massage och bad i bubbelpool. Den sist nämnda tjänsten består i att kunden får bada tillsammans med kvinnan i en bubbelpool. Det finns i regel en prislista över de nu beskrivna sexuella tjänsterna. Priset för en privat posering på en kan variera . Det slutliga priset är en förhand- lingsfråga. Kvinnorna brukar använda prislistan som utgångspunkt och därefter begära vad de tror kunden har förmåga att betala. Den mat och dryck som serveras består av kaffe, läsk, lättöl eller alkohol i folkölsklass jämte någon lättare förtäring. Klubbarna har inte serveringstillstånd enligt alkohollagen. En del av dryckerna säljs till höga priser under beteckningar som är snarlika namn på alkohol- drycker. Serveringen sköts i vissa fall av lättklädda kvinnor. En del sexklubbar har egna hemsidor på Internet där man beskriver klubben och vilka tjänster som erbjuds. Det finns i en del fall möjlighet att via nätet köpa tjänster och produkter, t.ex. pornografiska filmer och sexhjälpmedel. På en presenteras några av klubbens kvinnor med bl.a. foton. Vissa Stockholmsklubbar skiljer sig från övriga sexklubbar i landet beträffande bl.a. utbud av sexuella tjänster och priser. Den tidigare omnämnda sexklubben (1001) hade följande prislista; Erotisk helkroppsmassage /, bubbelpool med din favoritflicka /, Privata lekrum för slavar och slavinnor /, VIP rum – följ med till flickans egen sängkammare /samt Sällskap med valfri flicka – gör vad du vill, hur länge du vill... 15 000 kr.15 Betalningen för de tjänster som / Nya samt (1001) tillhandahöll skedde till med 15 Prislistan hämtad från hovrättens dom (se not 11), tingsrättens bilaga nr 7. någon form av betalkort.16 En kartläggning av kunderna på de två klubbarna, baserad på 6 500 kortköp om sammanlagt , visade att många hade betalat med företagskort. Av männen var ca hälften företagare eller styrelseledamöter. Bland de 4 000 besökarna fanns det personer som hade lagt ut nästan på . Kvittona var i ett flertal fall utställda på ett antal restauranger och andra företag runt om i landet, vilket dolde att det rörde sig om sexklubbsbesök.17 Den verksamhet som bedrevs har av företrädare för polisen i karaktäriseras som bondfångeri. Många kunder kände sig lurade. Kvinnorna anspelade på sexuella känslor med ord som total tillfredsställelse. Kunderna hetsades att betala allt större summor med hjälp av bl.a. outtalade löften om samlag. Betalningen skedde alltid i förskott. Kvinnorna utförde dock, enligt kunderna, aldrig de utlovade sexuella tjänsterna. Männen fick på sin höjd beröra kvinnornas bröst och fick tillfredsställa sig själva.18 I enkäten finns endast en uppgift om verksamhet av homosexuell karaktär. Det uppges att det på en klubb i förekommer homokväll med bastuklubbskaraktär. Frågan om huruvida köp av sexuella tjänster eller annan kriminalitet förekommer i anslutning till sexklubbarnas verksamhet behandlas i avsnitt 12.4.7. 12.4.6Sexklubbarnas rekrytering av kvinnor Kvinnornas bakgrund och omständigheterna vid sexklubbsdebuten påminner om kvinnorna i prostitutionen Den beskrivning av kvinnorna på sexklubbarna som utredningen fått från socialförvaltningar samt från åklagar- och polismyndigheter företer stora likheter med den bild av kvinnorna i prostitutionen som återges i forskningslitteratur. och har i forskningsrapporten ut lämnat en beskrivning av de faktorer i kvinnornas bakgrund som kan tänkas ha haft stor eller avgörande betydelse för vägen in i prostitutionen.19 Ur kvinnornas berättelser om bakgrund och uppväxt 16Uppgift hämtad från hovrättens dom (se not 11), tingsrättens dom, s. 26. 17Kartläggning utförd av (publicerad ) med anledning av en artikelserie om sexklubbar i . 18Polismyndighetens i enkätsvar. 19Ulla-Carin och , Vägen ut – Om kvinnors uppbrott ur prostitutionen, 1998. Boken bygger på kvalitativa djupintervjuer med 23 träder enligt författarna följande tre dominerande problembilder fram. Kvinnorna redovisar erfarenheter av sexuella övergrepp av fader, broder, släkting eller annan bekant mansperson. – Det förekommer ett känslomässigt avvisande från moderns sida eller andra destruktiva inslag i relationen till föräldrarna. – Det finns vidare inslag av andra sociala problem i hemmet som fattigdom, relationsproblem mellan föräldrarna och/eller missbruk av alkohol eller andra droger. Många kvinnor har på grund av problem i föräldrahemmet flyttat hemifrån . När de har försökt att etablera sig i vuxenlivet med bostad och arbete och/eller hamnat i olika typer av vardagliga problemsituationer – som att vara utan pengar till hyran, bli arbetslös eller ha ansvar för ett litet barn – så har de inte haft naturliga informella relationer till stöd och hjälp. Deras nätverk har alltså inte erbjudit det sociala stöd som stått andra ungdomar till buds. Många kvinnor berättar att debuten i prostitutionen inträffat då de befunnit sig i en ensam och utsatt situation – t.ex. en prekär ekonomisk situation – eller en traumatisk kris med uppbrutna relationer efter skilsmässa eller dödsfall eller en i övrigt kaotisk livssituation. Genom relationsproblemen med föräldrarna, främst i förhållande till modern, har kvinnorna utvecklat ett dåligt självförtroende och en svag självkänsla. I sin osäkerhet famlar kvinnorna och söker bekräftelse hos kamrater och tillfälliga pojkvänner. De blir ett lätt byte för skrupelfria personer i prostitutionen, som försöker lura och utnyttja dem. De nu redogjorda omständigheterna kring prostitutionsdebuten utgör inte okända eller nya rön inom forskningen. De har påvisats i en rad studier, såväl svenska som utländska, om kvinnorna i prostitutionen. Prostitutionsdebuten och omständigheterna kring den utgör själva kulmen på en lång kedja av tidigare händelser och är således en följd av ett flertal samverkande faktorer. Man kan enligt kommitténs mening på goda grunder anta att den lämnade beskrivningen av kvinnornas bakgrund och omständigheterna vid prostitutionsdebuten i allt väsentligt gäller även beträffande de kvinnor som rekryteras till sexklubbarna. Företrädare för socialförvaltningen har lämnat följande beskriv- ning.20 Kvinnornas osäkerhet i kombination med det dåliga självförtroendet resulterar i att de upplever att omgivningen inte uppskattar dem för vilka de är, såsom hela personer med kropp och kvinnor som har lämnat könshandeln . Se särskilt s. 93 f., 150 f. 20 Bl.a. Bo Svennecke och , Kartläggning av sexklubbarna i – , Cityenheten, Centrum, . De känner uppskattning endast för vad de erbjuder och presterar, såsom att vara attraktiva och duktiga. Kvinnorna håller tillbaka sina egna känslor, funderingar och behov eftersom dessa inte värdesätts av omgivningen. På sexklubben får kvinnorna bekräftelse på att de är attraktiva. Arbetet ger dem status som kvinnor. Kvinnan blir någon, dvs. hon skapar sig en identitet. Detta förhållande jämte bl.a. en påtagligt förbättrad personlig ekonomi ger många kvinnor i inlednings- stadiet en slags berusningskänsla. Kvinnornas ålder och medborgarskap varierar Åldern på de kvinnor som är verksamma på sexklubbarna varierar från till , med tyngdpunkten förlagd till de yngre åldrarna. Kvinnorna är inte sällan under när debuten på sexklubben sker. Det finns enligt polisen i obekräftade uppgifter på att underåriga arbetar på klubbarna med hjälp av falska legitimationer. Det finns även uppgifter på att underåriga arbetar på sexklubbar i . Det förekommer kvinnor av utländsk härkomst på sexklubbarna. Andelen utländska kvinnor uppges ha ökat i och , medan den sägs vara oförändrad i . Det förekommer obekräftade uppgifter om att asiatiska kvinnor arbetar på sexklubbarna i samt att kvinnor med latinamerikanskt ursprung och färgade kvinnor arbetar på en sexklubb i . Rekryteringen går till på olika sätt Rekryteringen av unga kvinnor till sexklubbsverksamheten sker i huvudsak på tre olika sätt. Det kanske vanligaste sättet är att kvinnan rekryteras av en som redan arbetar på en sexklubb. Genom väninnan får kvinnan den information som är nödvändig för trygghetskänslan. Väninnan utgör även i övrigt ett stöd vid insluss- ningen på den nya arbetsplatsen, bl.a. kan kvinnans debut på klubben ske /kväll då väninnan arbetar. Den andra rekryteringsvägen sker via annonsering i tidningar och andra medier. Enligt uppgift har sådana rekryteringsannonser förekommit t.o.m. i arbetsförmedlingens tidning. Den tredje varianten är att kvinnan helt enkelt går till klubben och förhör sig om arbete. I sådana fall kommer kvinnan ofta till klubben tillsammans med en . De har gemensamt beslutat att de skall söka arbete på en sexklubb. Polisen i har observerat att rekryteringen ofta sker på skolorna. Man lockar med svarta löner på 10 000–/mån. De skadliga effekterna på de kvinnor som är verksamma på sexklubbarna är många Förbudet mot pornografiska föreställningar motiverades, som nämnts, bl.a. med att ett sådant förbud avsåg att motverka prostitution, liksom den kriminalitet och asociala levnadssätt som främjas av den särskilda miljön på sexklubbarna. De kvinnor som rekryteras till sexklubbarna kan grovt indelas i två grupper. Den ena gruppen består av kvinnor som kommer till klubbarna redan vid unga år. De stannar ofta på klubbarna i ett flertal år. Den andra gruppen består av kvinnor som arbetar på klubbarna endast för att därefter helt och hållet lämna branschen. Detta är en grupp som det finns liten erfarenhet av och kunskap om. Redogörelsen som följer avser den först nämnda gruppen. Kvinnor som rekryteras till verksamheten styrs och administreras i allmänhet på ett skickligt och förslaget sätt. Det är ofta fråga om en gradvis tillvänjning till miljön. Kvinnorna kan få börja med att t.ex. sitta i kassan eller arbeta med servering av mat och dryck. Deras arbetsuppgifter blir med tiden alltmer pornografiskt kvalificerade. De nya arbetsuppgifterna kan bestå i t.ex. striptease. Kvinnorna kan därefter få pröva på enskild posering för vissa kunder. I slutet av skalan finns medverkan vid framställning av pornografiska filmer. Inkomster- na ökar i allmänhet för varje steg kvinnan tar i processen. Kommittén återkommer till frågan om huruvida prostitution förekommer i anslutning till sexklubbarnas verksamhet. De kvinnor som utför nakenuppträdande på scen och enskild posering går ofta in i en roll för att orka med sitt arbete på klubben. Kvinnan kopplar bort sina naturliga känslor, såsom obehaget vid de enskilda poseringen då kunden tittar på hennes nakna kropp under det att han onanerar. Det är själsligt slitsamt.