sou · GPB31d1 · 2002-01-01 00:00:00 — För att inte förhållandet mellan aktieslagen skall kunna rubbas vid exempelvis fondemission har i övergångsbestämmelserna till såväl ABL som ABL föreskrivits, att sådana bolag får fortsätta att ge ut aktier med de röstvärden som tillkommer redan utgivna aktier. En motsvarande bestämmelse upptas, med ett redaktionellt förtydligande, i förevarande paragraf. Den nya lagen innehåller ändrade bestämmelser om utformningen av s.k. hembudsförbehåll. Sådana förbehåll, som utformats i överensstäm- melse med nu gällande lag, förekommer i de flesta aktiebolag. Att ålägga alla de bolag som har hembudsförbehåll i sin bolagsordning att ändra dessa till överensstämmelse med nya lagen skulle medföra ett omfattande arbete såväl för de berörda bolagen som för PRV. Enligt kommittén saknas tillräckliga skäl för en sådan reglering. I denna paragraf föreskrivs därför, att äldre hembudsförbehåll skall ha fortsatt giltighet, även om de strider mot den nya lagens bestämmelser. Som exempel på vad paragrafen innebär kan nämnas att kommittén förslår att en hembudsklausul som är tillämplig på arv i visst fall skall tillämpas gentemot dödsboet. Denna bestämmelse skall alltså gälla också äldre hembudsförbehåll av nu ifrågavarande slag, jfr 7 § lagen (1975:1386) om införande av aktiebolagslagen (1975:1385) och prop. 1975:103 s. 717. Enligt den nya lagen skall aktiebrev innehålla uppgift om bolagets organisationsnummer och kategoritillhörighet samt aktieägarens per- sonnummer, organisationsnummer eller annat identifieringsnummer. Kommittén har övervägt att föreskriva en skyldighet för bolagen att, när äldre aktiebrev företes för bolaget, förse dem med dessa uppgifter. Av betydelse i detta sammanhang är att kommittén i anslutning till sitt förslag om upprättande av ett centralt aktieägarregister föreslår att alla aktiebrev skall avskaffas. Kommittén har därför stannat för att låta skyldigheten att anteckna de nu aktuella uppgifterna på aktiebrev gälla endast aktiebrev som ges ut efter den nya lagens ikraftträdande. Förevarande paragraf har utformats i överensstämmelse härmed. Har bolagsstämma före den nya lagens ikraftträdande fattat beslut i något av de ämnen som omfattas av den nya lagens bestämmelser, skall beslutet enligt förevarande paragraf registreras och verkställas enligt äldre lag. Bestämmelsen får betydelse, när bolagsstämma fattat beslut om t.ex. ökning eller nedsättning av aktiekapitalet. Om bolagsstämma t.ex. fattat beslut om nyemission före ikraftträdandet, skall alltså be- stämmelserna i 4 kap. i dess äldre lydelse tillämpas i fråga om registre- ring och verkställighet av beslutet. Med samma synsätt som i 10 § föreskrivs att äldre bestämmelser skall tillämpas vid registrering av beslut varigenom styrelsen med stöd av den gamla lagen fattat beslut om nyemission, emission av konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till teckning eller om nedsättning enligt förbehåll i bolagsordningen. Har inlösen av minoritetsaktier påkallats före den nya lagens ikraft- trädande, bör äldre bestämmelser tillämpas inte bara när det gäller frågan om rätt eller plikt till inlösen föreligger, utan även i fråga om själva förfarandet. De nya bestämmelserna om bestämmande av lösen- belopp skall inte heller tillämpas, när inlösen påkallats under den gamla I sådana förfaranden får alltså lösenbeloppet allt efter omstän- digheterna bestämmas efter den äldre s.k. särregeln eller med ut- gångspunkt i rättspraxis. Talan mot skiljemännens avgörande som väcks efter ikraftträdandet bör, enligt kommitténs mening, alltid följa nya lagen, även om skilje- förfarandet påkallats före ikraftträdandet. För att bolagsstämman skall få tillfälle att anpassa bolagsordningen till den nya lagens bestämmelser, föreskrivs i förevarande paragraf att om bolagsordningen innehåller bestämmelser som strider mot den nya lagen, skall styrelsen till första bolagsstämma som hålls efter ikraft- trädandet lägga fram förslag om ändring av bolagsordningen till över- ensstämmelse med de nya lagreglerna. Förslaget till lag om upphävande av lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m. Den s.k. LEO-lagen föreslås upphävd vid utgången av . Be- stämmelserna i den upphävda lagen skall dock tillämpas vid registre- ring och verkställighet av bolagsstämmobeslut som fattats före nämnda tidpunkt, jfr 10 § förslaget till lag om införande av aktiebolagslagen (2003:000). Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument 1 kap. 3 § Förslaget föranleds av den nya paragrafindelning i 1 kap. aktiebolags- lagen som föreslås av kommittén. Det innebär ingen ändring i sak i förhållande till gällande rätt. 3 kap. 12 § Förslaget i första stycket föranleds av kommitténs förslag till ändrad lydelse bl.a. i 4 kap. 1 § aktiebolagslagen. Förslaget föranleds av kommitténs förslag till nya bestämmelser om aktiebokens offentlighet i 4 kap. aktiebolagslagen. För en kommentar hänvisas till kommitténs allmänna överväganden avsnitt 3.5.4. 4 kap. 2 § Förslaget föranleds av kommitténs förslag till nya bestämmelser om kapitalökning i 10–12 kap. aktiebolagslagen. Det innebär inga änd- ringar i sak i förhållande till gällande rätt. Förslaget innebär en rent redaktionell ändring och föranleds av kom- mitténs förslag till nya bestämmelser om kapitalökning i 10–12 kap. aktiebolagslagen Förslaget innebär en rent redaktionell ändring och föranleds av kom- mitténs förslag till nya bestämmelser om aktiebrev i 5 kap. aktie- bolagslagen. Förslaget innebär en rent redaktionell ändring och föranleds av kom- mitténs förslag till nya bestämmelser om kapitalökning i 10–12 kap. aktiebolagslagen och om aktiebrev i 5 kap. samma lag. Förslaget i första stycket 1 och 2 föranleds av kommitténs förslag till ändrad lydelse bl.a. i 4 kap. 1 § aktiebolagslagen. Förslaget i första stycket 1 och 5 föranleds av kommitténs förslag att avskaffa systemet med ett nominellt belopp på aktier. För en kommen- tar hänvisas till kommitténs allmänna överväganden kapitel 2. Förslaget i första stycket 4 föranleds av kommitténs förslag till nya bestämmelser om aktiers överlåtbarhet i 3 kap. aktiebolagslagen. Första stycket 6 i nuvarande lydelse hänvisar bl.a. till 3 kap. 12 § ABL. I den paragrafen finns bestämmelser om att panthavare m.fl. som har rätt att lyfta utdelning, ta emot fondaktie och teckna nya aktier i stället för aktieägaren skall antecknas i en särskild förteckning, den s.k. panthavarförteckningen. Kommittén föreslår att förtecknignen utmönst- ras men att uppgifterna, liksom , skall finnas i avstämnings- registret. I första stycket 6 har hänvisningen till panthavarförteckningen utmönstrats. Motsvarande bestämmelser finns numera i andra och tredje styckena. Förslaget föranleds av kommitténs förslag till nya bestämmelser om kapitalökning i 10–12 kap. aktiebolagslagen samt av ändrad lydelse bl.a. i 4 kap. 1 § samma lag. 9 kap. 3 § Förslaget innebär en rent redaktionell ändring och föranleds av kom- mitténs förslag till ny kapitel- och paragrafindelning i aktiebolagslagen. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument 2 kap. 1 § Paragrafen motsvarar 2 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar 2 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar 2 kap. 3 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet Paragrafen motsvarar 2 kap. 4 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar med smärre ändringar 2 kap. 5 § andra stycket lagen om handel med finansiella instrument förslag. Den lägger fast bolagets skyldighet att upprätta prospekt om aktieägare säljer ut fondpapper utgivna av bolaget under sådana förhållanden att bolaget, om det självt emitterat papperen i fråga, skulle ha varit tvunget att upprätta prospekt. förslag upptogs i paragrafen ett första stycke som lade fast att skyldigheten att upprätta emissions- respektive erbjudande- prospekt åvilade bolagets styrelse (jfr 4 kap. 18 § ABL). Vid en för- nyad genomgång av bestämmelserna och med särskild hänsyn till de regler om prospektansvar som föreslås, menar kommittén att detta uttryckssätt riskerar att ge upphov till missförstånd i skadeståndssam- manhang. Upprättandet av ett emissionsprospekt är ett led i bolagets kapitalanskaffning och skyldigheten att upprätta ett sådant prospekt åvilar bolaget. Det framgår av 2 §. Är fondpapperen i fråga inregist- rerade eller föremål för ansökan om inregistrering vid en börs, följer av 5 kap. 5 § lagen (1992:542) om börs- och clearingverksamhet att bolaget i stället skall upprätta ett börsprospekt. Vad därefter gäller frågan om vilket organ inom bolaget som ansvarar för prospektets upprättande följer av bestämmelserna i 8 kap. ABL (7 kap. kommitténs förslag) att denna skyldighet åvilar styrelsen. Det innebär att styrelsen har att tillse att det finns en fungerande organisation för prospektarbetet och att granska och godkänna prospektet före dess offentliggörande. Paragrafen motsvarar 4 kap. 6 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 7 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 8 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 9 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 10 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 11 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 12 § lagen om handel med finansiella instrument förslag. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. 2 kap. 13 § Paragrafen är ny. Den reglerar möjligheten att utkräva ansvar av bolaget för felaktigheter och brister i prospekt av i paragrafen angivet slag. Den har behandlats i kommitténs allmänna överväganden avsnitt 6.6. Genom den nya lagens upphävs aktiebolagslagens bestämmelser om emissionsprospekt och ersätts av väsentligen motsvarande bestäm- melser i LHF och LBC. Av allmänna civilrättsliga regler följer, att frågor om upprättande av emissionsprospekt och innehållet i dessa är att bedöma efter den lag som gällde, när prospektsskyldighet inträdde. Skadeståndsansvar för fel eller brister i prospekt skall givetvis bedömas efter den lag som gällde, när den skadebringande handlingen eller underlåtenheten inträffade. Några särskilda bestämmelser om detta erfordras inte. Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet 5 kap. 5 c § Paragrafen motsvarar 5 kap. 5 c § börs- och clearinglagen förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Genom den nya lagens upphävs aktiebolagslagens bestämmelser om emissionsprospekt och ersätts av väsentligen motsvarande bestäm- melser i LHF och LBC. Av allmänna civilrättsliga regler följer, att frågor om upprättande av emissionsprospekt och innehållet i dessa är att bedöma efter den lag som gällde, när prospektsskyldighet inträdde. Skadeståndsansvar för fel eller brister i prospekt skall givetvis bedömas efter den lag som gällde, när den skadebringande handlingen eller underlåtenheten inträffade. Några särskilda bestämmelser om detta erfordras inte. Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument Paragrafen innehåller den s.k. korttidshandelsregeln. Regeln innebär att personer med insynsställning i ett aktiemarknadsbolag, som förvärvat aktier i bolaget, får avyttra aktier av samma slag tidigast efter förvärvet. I samband med de ändringar i aktiebolagslagen som gav vissa aktiebolag rätt att förvärva egna aktier (SFS 2000:66) utsträcktes korttidshandelsregelns tillämpningsområde till att omfatta aktiebolags köp och försäljning av egna aktier – regeln återfanns för den lagändringen i insiderlagen (1990:1342). Det innebär även att ett aktiebolag som med stöd av 7 kap. 3 § första stycket ABL förvärvat en egen aktie får avyttra aktie av samma slag tidigast efter förvärvet. Syftet med att på detta sätt göra regeln tillämplig på handel med egna aktier var att motverka kursmanipulation. Korttidshandelsregeln är generellt tillämplig vid köp och försälj- ningar inte bara på värdepappersmarknaden utan också vid affärer utanför marknaden. Därigenom uppkommer, såvitt avser köp och för- säljning av egna aktier, en omotiverad och i förarbetena icke uppmärk- sammad skillnad mellan försäljning av egna aktier och nyemission. Ett aktiebolag som återköper egna aktier kan när som helst därefter ny- emittera aktier enligt reglerna i 4 kap. ABL. Skulle emellertid bolaget i stället vilja genomföra en kapitalökning genom att överlåta tidigare återköpta egna aktier på annat sätt än på aktiemarknaden får detta inte ske förrän efter det senaste förvärvet av sådana aktier, trots att det av 7 kap. 21 § ABL framgår att även en sådan överlåtelse skall ske enligt nyemissionsreglerna i 4 kap. ABL. I praktiken medför det nu beskrivna rättsläget framför allt den olägenheten att aktiebolag som återköpt egna aktier omotiverat begrän- sas i sina möjligheter att använda dessa t.ex. som betalningsmedel vid ett företagsförvärv. Kommittén föreslår därför att det i paragrafens andra stycke tas in ett undantag från huvudregeln för det fall aktierna överlåts enligt reglerna i 16 kap. 21 §, som i sin tur hänvisar till nyemissionsreglerna. Det bakomliggande syftet med regeln påverkas, som kommittén ser det, inte därav. Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 8 kap. 7 § Paragrafen motsvarar det förslag som kommittén lade fram i betän- kandet Likvidation av aktiebolag (SOU 1999:36). Ändringen föranleds av kommitténs förslag att avskaffa systemet med ett nominellt värde på aktierna. Därmed bortfaller också behovet av överkursfond. Förslaget till lag om ändring i 10 kap. 2 § I paragrafens andra stycke har införts en ny bestämmelse om ansvars- genombrott på område. Bestämmelsen utgår från att verk- samhetsutövaren så som han definieras i första meningen inte förmår uppfylla sina förpliktelser enligt 10 kap , framför allt att vidta föreskrivna återställningsåtgärder. Denna oförmåga kan vara notorisk, han kan för att ta ett exempel vara i konkurs. I andra fall kan saken vara mera svårbedömd och det ankommer då på den som vill göra ansvaret gällande att visa verksamhetsutövarens oförmåga. Är verksamhetsutövaren oförmögen att uppfylla för- pliktelser ger bestämmelsen miljömyndigheten rätt att vända sig mot den som genom att utöva ett bestämmande inflytande över verksam- heten i avsevärd grad medverkat till denna oförmåga. Det ankommer på den som vill göra ansvaret gällande att visa att motparten har utövat ett bestämmande inflytande över verksamhetsutövarens verksamhet. Det kan vara enkelt när verksamhetsutövaren är exempelvis ett aktiebolag som ägs av en enda fysisk person som också utgör bolagets styrelse. Ett helägt dotterbolag i en koncern får antas stå under moderbolagets bestämmande inflytande och moderbolaget torde inte kunna frita sig från ansvar med mindre det med stämmo- och styrelseprotokoll förmår visa att verksamheten i dotterbolaget varit fristående från moder- bolagets. Är ägarförhållandena mera komplicerade kan det krävas bevisning om hur verksamheten styrts för att bestämmelsen skall kunna tillämpas. Det är emellertid inte bara beslutsordningen i verksamhetsutövarens rörelse som skall klarläggas. För bifall till en talan om ansvarsgenom- brott krävs att det bestämmande inflytandet utövats på ett sådant sätt att verksamhetsutövaren förlorat sin förmåga till återställningsåtgärder. Det skall alltså finnas ett samband mellan de beslut som så att säga påtvingats verksamhetsutövaren och hans ekonomiska oförmåga att göra rätt för sig. Kausalitetsproblematiken för tankarna till bestämmel- serna om oredlighet mot borgenärer; i 11 kap. 1 § första stycket brotts- balken behandlas den situationen att en gäldenär genom gåva eller annan liknade åtgärd försätter sig på obestånd eller framkallar påtaglig fara för att han skall komma på obestånd. Bevisningen torde utgöras av de ekonomiska rapporter som upprättats i verksamhetsutövarens rörelse jämförda med motsvarande rapporter hos den mot vilken talan om ansvarsgenombrott förs. krävs inte att det enbart är dessa påtvingade beslut som leder till verksamhetsutövarens oförmåga. Det räcker att besluten i avsevärd grad medverkat till denna. Det är ett rekvisit som påminner om vad som föreskrivs i 11 kap. 3 § om vårdslöshet mot borgenärer där lagstiftaren talar om att någon försämrar sin förmögenhetsställning i avsevärd mån. Det ansvar som kan åläggas någon med stöd av andra meningen är begränsat till vad som är skäligt. Denna skälighetsprövning får ske med hänsyn tagen till samtliga relevanta omständigheter. Framstår det således vid en samlad bedömning som oskäligt att ålägga ansvars- genombrott skall talan helt ogillas, medan det i andra fall kan framstå som rimligt att ålägga någon att svara för en viss kvotdel av åter- ställningskostnaderna eller för samtliga kostnader. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft med den nya aktiebolagslagen, dvs. De nya bestämmelserna skall tillämpas också på verksamhet som orsakat förorening redan före ikraftträdandet. Någon särskild bestämmelse om detta behövs inte. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av ledamöterna och samt särskilt yttrande av sakkunniga , , , , , , och samt experten Vi instämmer i nära nog samtliga av kommitténs överväganden och ställer oss utom i nedan angivna hänseenden bakom kommitténs för- slag. Kommittén lägger fram förslag till ett heltäckande centralt aktie- ägarregister. Enligt direktiven ankommer det inte på kommittén att pröva om det är lämpligt att införa ett sådant register. Kommittén går likväl längre än att presentera en teknisk lösning. Enligt vår mening krävs för en sådan reform som kommittén föreslår en betydligt mer ingående analys. Vi anser inte att det är rimligt att genomföra en så genomgripande reform utan att det först gjorts en noggrann avvägning av om behovet uppväger de kostnader, olägenheter och risker i olika avseenden som reformen medför. Förslaget bottnar i en ambition att bekämpa ekonomisk brottslighet, en angelägenhet som vi alla ställer oss bakom. Det finns dock inget som talar för att den föreslagna reformen skulle bli ett effektivt medel i denna kamp. Någon analys av effekterna i detta avseende har nämligen inte gjorts. Behovet av ett centralt aktieägarregister i brottsbekämp- ningen har, såvitt vi kunnat finna, inte påvisats. Inte heller har frågan om ansvaret gentemot aktieägare och andra rättighetshavare för felaktigheter i aktieböckerna analyserats tillräck- ligt. Med tanke på att registret skulle komma att omfatta över en halv miljon aktieägare och rättighetshavare anser vi att integritetsskydds- aspekterna förtjänat avsevärt större uppmärksamhet. 428 Reservationer och särskilda yttranden vidare en sådan utformning att det kan föranleda betydande svårigheter att åstadkomma sakrättsligt säkerställda övergångar av aktieägarrätten, vilket kan få ytterst allvarliga följder. Vi ställer oss bakom ett avskaffande av aktiebreven och är över- tygade om att ny teknik på frivillig väg kan komma till användning vid rationaliseringen av hanteringen av aktier och ägarregister men mot- sätter oss ett centralt aktieägarregister enligt majoritetens förslag. Kommittén har enligt tilläggsdirektiv haft i uppdrag att lägga fram bestämmelser vilka, om möjligt i större utsträckning än ett tidigare av lagrådet kritiserat förslag från , preciserar rekvisiten för ansvarsgenombrott. Efter att grundligt ha analyserat frågan konstaterar kommittén i avsnitt 8.5 att behovet av institutet ansvarsgenombrott är ännu mindre än , när förslag utformades. Kommittén finner det därför svårt att motivera en generell regel som skulle ge möjlighet till ansvarsgenombrott i alla aktiebolag Till denna slutsats ansluter vi oss till fullo och enligt vår mening borde frågan om ansvarsgenombrott därmed ha kunnat avföras från kommitténs arbete. Kommittén har emellertid inte stannat därvid utan framlagt förslag till en regel i 10 kap. 2 § om ansvars- genombrott med avseende på skyldigheten att vidta återställningsåt- gärder. Mot detta har vi starka invändningar. Förslaget framläggs utan att kommittén gjort någon egen analys av behovet av en ansvarsgenombrottsregel på detta område. Kommittén har med detta angreppssätt behandlat saken som en lagteknisk redigeringsfråga och inte som en för aktiebolagsrätten viktig princip- fråga. Vi finner detta synnerligen beklagligt och anser att kommittén beträder en farlig väg när den på detta sätt urholkar aktiebolagsrättens grundprincip om ansvarets begränsning till det satsade aktiekapitalet. Att så skett i skatte- och redovisningslagstiftningen är inget argument för att det successivt skall spridas till annan lagstiftning. Med denna lagstiftningsmetod blir portalbestämmelsen i 1 kap. 1 § aktiebolags- lagen om att i ett aktiebolag aktieägarna inte har personligt betalnings- ansvar för bolagets förpliktelser, om inte annat följer av 22 kap. 14 eller 15 §, direkt missvisande. Den i föreslagna regeln uppfyller dessutom inte de rättssäkerhetskrav som man har rätt att ställa. Den föreskriver att, om en verksamhetsutövare inte förmår utföra sina förpliktelser till efterbe- handling av mark m.m. enligt , ansvarar i skälig omfattning Reservationer och särskilda yttranden 429 den, som genom att utöva ett bestämmande inflytande över verk- samheten, i avsevärd grad medverkat till denna oförmåga. Eftersom den som äger aktiemajoriteten i ett bolag, exempelvis en familjeföretagare, typiskt sett inte kan undgå att utöva ett bestämmande inflytande över bolagets verksamhet, kan vederbörande alltid sägas ha i avsevärd grad medverkat till bolagets oförmåga att uppfylla sina efterbehand- lingsförpliktelser, om sådan oförmåga skulle inträda till följd av satsningar som i efterhand visat sig vara mindre lyckliga. Aktieägaren behöver inte ha agerat på något sätt otillbörligt utan bolaget har kanske endast fallit offer för hårda ekonomiska realiteter eller förändrade teknologiska eller marknadsmässiga förutsättningar. Att ansvaret skall utkrävas endast i skälig omfattning är en klen tröst, eftersom aktie- ägaren aldrig kan veta hur stor risk han tar utöver den kapitalinsats han gör i form av aktiekapital. Vi vill erinra om lagrådets uttalande om förslag, nämligen att det riskerade att medföra ett nytt osäkerhetsmoment i all näringsverksamhet som sker i aktiebolagsform, genom att principen om ansvarets begränsning till det satsade aktiekapitalet kan genombrytas i efterhand på otillbörligt preciserade grunder. Enligt vår uppfattning går Aktie- bolagskommitténs förslag till ansvarsgenombrott på miljöområdet längre än genom att osäkerhets- momentet för den som äger en aktiemajoritet i ett bolag blir permanent och inte ens knutet till förhandenvaron av olika i och för sig diffusa rekvisit som otillbörlighet, vårdslöshet och liknande, som dock beskriver beteenden som aktieägaren – åtminstone i uppenbara fall – kan förutse och påverka. Av vad ovan anförts framgår att vi anser att kommitténs förslag till regel om ansvarsgenombrott i inte bör genomföras. Beträffande frågan om aktieägarregister är jag överens med kommitténs majoritet dock med den reservationen att jag inte anser att sakrättsliga effekter kan knytas till anteckning i registret. Detta gäller särskilt innan registret förs utav en oberoende myndighet.