sou · GPB310d1 · 2002-01-01 00:00:00 — sou 2001 10 d1 Till Statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en parlamentariskt samman- satt kommitté med uppdrag att undersöka och analysera villkoren för barn i homosexuella familjer (). Med stöd av detta bemyndigande förordnades hovrättslagmannen som ordförande i kom- mittén. Som ledamöter i kommittén förordnades regionssekreterare (), riksdagsledamoten (), kommunalrådet (), f.d. riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), företagaren (), riksdagsleda- moten () och riksdagsledamoten (s). förordnades som sakkunniga i kommitténs arbete ämnesrådet () och kanslirå- det () samt som experter f.d. överdirektören (för internationella adoptionsfrågor), barn- och ungdomspsykiatern , juristen (Rädda barnen), dåvarande bitr. rektorn ), utredaren (), avdelningsdirektören (), handläggaren (), leg. psykologen och leg. psykoterapeuten , ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning . entledigades och i hennes ställe utsågs leg. psykoterapeuten . förordnades socionomen (adoptionsorganisationer och nätverk för adopte- rade) som expert. Till huvudsekreterare förordnades hovrättsasses- sorn . Departementssekreteraren förordnades som sekreterare. Kommittén – som har arbetat under namnet Kommittén om barn i homosexuella familjer – överlämnar härmed betänkandet Barn i homosexuella familjer (2001:10). Till betänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Kommitténs arbete är därmed avslutat. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1140) om Förslag till lag om ändring i (1949:381) ........ Förslag till lag om ändring i (1958:637) ............ Förslag till lag om ändring i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap ............ Förslag till lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag ................ Förslag till lag om ändring i lagen (1985:367) om Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om Förslag till ändring i lagen (1996:1030) om Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) .............. Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)................................................................................. Kommitténs uppdrag och arbete................................... Bakgrund i fråga om barn i homosexuella familjer.......... Registrering av partnerskap......................................... Rättsverkningar av registrerat partnerskap ................ 3.2.3 Upplösning av registrerat partnerskap ....................... Hur många personer har ingått registrerat partnerskap? Vårdnad om barn ..................................................................... 4.2.2 Faktiska förhållanden i fråga om särskilt Underhåll till barn ................................................................... Internationellt privaträttsliga bestämmelser .............. Förmedling av utländska adoptivbarn.................................. adoptionsfrågor ().............................................. Enskilda (privata) adoptioner.................................... Förfaringssättet vid adoption................................................ Medgivande från socialnämnden ............................... Den fortsatta gången .................................................. NIA:s riktlinjer och rekommendationer................... Socialnämnders och domstolars tillämpning ............ Adoptionsorganisationernas tillämpning m.m. ........ NIA:s riktlinjer och rekommendationer................... Socialnämnders och domstolars tillämpning ............ Adoption av inhemska barn ....................................... Enskilda (privata) adoptioner .................................... Situationen i ursprungsländerna ................................ De vanligaste ursprungsländerna .......................................... 6.3.1 Frågan om homosexuella par som adoptanter.......... 6.3.2 Länder där homosexualitet är straffbart ................... Insemination enligt inseminationslagen .............................. 7.2.2 Vem kan få tillgång till insemination? Faderskap till barn ................................................................. 7.4.1 Om modern är gift..................................................... 7.4.2 Om modern är ogift................................................... 7.4.3 Barnets möjlighet att ta del av sitt biologiska Befruktning utanför kroppen ............................................... 7.5.3 Förslag om utvidgning av möjligheterna till befruktning utanför kroppen m.m............................ De nordiska länderna ............................................................ Övriga länder i .......................................................... konvention om barnets rättigheter .... 9.2.2 Något om innehållet i konventionen......................... 9.31993 års om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner ............................. 9.3.2 Allmänt om innehållet i konventionen ..................... 9.3.3 Närmare om innehållet i konventionen .................... europeiska konvention om adoption av barn ........ 9.4.2 Allmänt om innehållet i konventionen ..................... 9.4.3 Närmare om innehållet i konventionen .................... Homosexuellas situation i medlemsstater..... Utredningen om homosexuellas situation i samhället......... Behovet av en utredning om barn i homosexuella Barn i homosexuella familjer ..................................... 11.2.1 Arbetets bedrivande.................................................... 11.2.2 Presentation av forskningen....................................... 11.2.3 Studier av homosexuella familjer............................... 11.2.4 Redovisning av forskningsresultat – inledning ........ 11.2.5 Homosexuella mödrar och deras barn...................... 11.2.6 Homosexuella fäder och deras barn.......................... 11.2.7 Barn som tillkommit genom insemination............... Kommitténs kompletterande studier................................... 11.3.2 Yngre skolbarn med homosexuella föräldrar ........... 11.3.3 Tonåringar och unga vuxna med homosexuella 11.3.4 Homosexuellas syn på barn och familjebildning ..... Barnets rättsliga ställning...................................................... 11.4.2 Privat insemination .................................................... 11.4.3 Insemination utomlands ............................................ 11.4.5 Barn som växer upp med endast en biologisk förälder/adoptivförälder och en medförälder .......... Inställningen till homosexuella............................................. 12.1.3 En jämförelse mellan undersökningarna .................. Inställningen till homosexuellt föräldraskap ....................... 12.2.2 FSI:s attitydundersökning om inställningen till Homosexuellas utsatthet för brott....................................... kvinnors och mäns berättelser om utsatthet för Överväganden och förslag .......................................... Utgångspunkter för analysen ............................................... Barns förhållanden i homosexuella familjer......................... 13.2.2 Forskning om homosexuella familjer ....................... 13.2.3 Barn med homosexuella föräldrar ............................. 13.2.4 Homosexuella familjer i ................................ 13.2.5 Föräldrars öppenhet med den homosexuella 13.2.6 Den internationella forskningens relevans för 13.2.7 Kommitténs slutsatser................................................ Adoptivbarns särskilda behov ............................................... 13.3.2 Kunskap om adopterade barn .................................... 13.3.3 Kommitténs slutsatser................................................ Förslag i fråga om homosexuellt föräldraskap ..................... 13.4.2 Gemensam adoption................................................... 13.4.4 Assisterad befruktning ............................................... 13.4.5 Särskilt förordnade vårdnadshavare........................... Kostnads- och konsekvensanalys................................ Särskilt förordnade vårdnadshavare ...................................... Registrering av familjerättsliga förhållanden........................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1117) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1140) om Förslaget till lag om ändring i (1949:381)... Förslaget till lag om ändring i .......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap........... Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag.............. Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:367) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om 15.10Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om 15.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om 15.12Förslaget till lag om ändring i namnlagen (1982:670) ........ 15.13Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) .............................................................................. Reservationer och särskilda yttranden................................. Översikt av bestämmelserna rörande föräldraskap Lagförslag m.m. angående homosexuella pars möjlighet att adoptera i ...................... Förslagets internationellt privat- och processrättsliga konsekvenser för adoption Enligt kommittédirektiven skall kommittén undersöka och analy- sera villkoren för barn i homosexuella familjer. Kommittén skall också ta ställning till om de rättsliga skillnader som finns mellan homosexuella och heterosexuella par i fråga om möjligheten att adoptera och att utses till särskilt förordnade vårdnadshavare är sakligt motiverade. Om kommittén finner att de rättsliga skillna- derna bör tas bort när det gäller adoption, skall kommittén pröva om de kvinnor som lever tillsammans i ett homosexuellt parförhål- lande bör ges möjlighet till assisterad befruktning. Utgångs- punkten för kommitténs överväganden skall vara barnets bästa. Den huvudsakliga frågan som kommittén har att ta ställning till är alltså om homosexuell läggning hos föräldrarna är en sådan omständighet som gör det sakligt motiverat att särbehandla homo- sexuella i fråga om rättsligt föräldraskap. Kommitténs bedömningar skall – med utgångspunkt i barnets bästa – göras på basis av vad som har utretts om förhållandena i fråga om barn i homosexuella familjer och vad som är känt om adoptivbarns särskilda behov. En önskvärd metod för bedömning av vad som är barnets bästa är att kombinera vetenskap och beprö- vad erfarenhet med att låta barn själva komma till tals. Kommittén har därför tagit del av hittillsvarande forskning rörande barns förhållanden i homosexuella familjer, vilken baseras på inter- nationella studier i huvudsak genomförda i och Storbritan- nien. Därtill har kommittén låtit genomföra tre kompletterande studier av homosexuella familjer i , i vilka barnens syn på sin situation har getts stort utrymme. Kommittén har också gått igenom forskning rörande adopterade barn samt tagit del av de erfarenheter och den kunskap som aukto- riserade adoptivorganisationer och organisationer för adopterade har om adopterade barns särskilda behov. Förhållandena för barn i homosexuella familjer Kommitténs samlade kunskap om homosexuella familjer baseras på ett fyrtiotal internationella studier och de studier kommittén låtit genomföra om förhållandena i . De barn som deltagit i forskningen har i huvudsak tillkommit i föräldrars tidigare heterosexuella förhållanden. I en del av dessa studier har det även ingått barn som tillkommit genom insemina- tion eller som adopterats av homosexuella föräldrar. Däremot har kommittén inte funnit några studier som särskilt behandlar barn som adopterats av homosexuella personer. har forskningen om barn med homosexuella föräld- rar kompletterats med sex olika studier av barn till homosexuella kvinnor där barnen har tillkommit genom insemination. Syftet med såväl de utländska som svenska studierna har varit att få kännedom om och i så fall hur föräldrars homosexuella läggning påverkar barns utveckling och livsvillkor. De svenska studierna har också syftat till att ge förståelse för hur barn upplever det att växa upp med homosexuella föräldrar. De områden som har studerats är den psykologiska och sociala utvecklingen hos barn med homosexuella föräldrar samt barnens könsutveckling. Dessutom har det homosexuella föräldraskapet belysts, såsom föräldrarnas känslomässiga anknytning och förhåll- ningssätt till barnen samt förmåga att erbjuda god omvårdnad och omsorg. Både de utländska och de svenska undersökningarna baseras på icke-slupmässiga urval. Orsaken till detta är att barn med homo- sexuella föräldrar utgör en dold population. Med begreppet dold population (hidden population) menas att det inte alltid existerar någon urvalsram, vilket beror på att storleken på och gränserna för populationen kan vara okända. När man i en sådan studie skall söka kontakt med dem man önskar undersöka kan man inte som i stu- dier av andra grupper gå via särskilda register eftersom sådana van- ligtvis inte existerar. I stället får man tillämpa alternativa tillväga- gångssätt, såsom att söka efter deltagarna genom intresseorganisa- tioner, annonser i riks- och lokalpress, affischer eller flygblad. Att inte ha tillgång till tillförlitligt register över dem som skall undersökas påverkar möjligheten att kunna generalisera eftersom man inte har kännedom om hur pass representativt urvalet är då man inte har någon urvalsram. Vid sådana studier vet man alltså inget om bortfallet, vilket gör att det inte går att strikt statistiskt generalisera sådana resultat. Kommittén kan dock konstatera att även om resultaten inte fullt ut är generaliserbara så har forskningen utförts på ett sådant sätt och i en sådan omfattning att den ger oss en god kunskapsbild av hur situationen är för barn som växer upp i homosexuella familjer. Resultat från forskningen om barn i homosexuella familjer Kommittén har funnit att den kunskap som finns om barn med homosexuella föräldrar i andra länder har relevans för svenska för- hållanden. Inget har alltså framkommit som tyder på att det skulle vara någon större skillnad för barn till homosexuella att växa upp i än att växa upp i de länder där den internationella forsk- ningen har bedrivits. De internationella studierna har också utförts med sådana metoder som brukar användas i vid annan psy- kologisk forskning om barn. Kommitténs egna kompletterande studier bekräftar de internationella resultaten. Den samlade forskningen visar att barn med homosexuella för- äldrar har utvecklats psykologiskt och socialt på liknande sätt som de barn de jämförts med. Inga skillnader har heller framkommit vad gäller barnens könsutveckling. För en del barn kan det i vissa skeenden av uppväxten uppstå konflikter som är relaterade till för- äldrarnas homosexuella läggning. Det handlar främst om att de under de tidiga tonåren kan uppleva förälderns homosexuella lägg- ning problematisk sett i relation till kamratgrupper och jämnåriga. Forskningen visar att barns förmåga att hantera sådana konflikter är beroende av hur relationen är till föräldrarna. Barn som växer upp i en kärleksfull miljö där barnet står i centrum för föräldrarnas kärlek och omsorger har goda förutsättningar att hantera kriser och konflikter av detta slag. I forskningen har heller inga skillnader framkommit mellan homosexuella och heterosexuella föräldrar vad gäller deras förmåga att erbjuda barn god omsorg och omvårdnad. Adopterade barns särskilda behov Den samlade kunskapen om adopterade barn – såväl från forskning som från auktoriserade adoptionsorganisationer och organisationer för adopterade – visar att de flesta adopterade barn utvecklas väl i psykologiskt och socialt hänseende. Men att en del av dem har en psykisk sårbarhet till följd av sin speciella bakgrund som i perioder av stress i livssituationen kan bli mera påtaglig. Det kan gälla utvecklingsfaser under barndomen men också kriser och konflikter i vuxenlivet. Detta kan medföra särskilda utvecklingsuppgifter för barnet och ge upphov till särskilda behov av omsorg och omvård- nad. Det handlar bl.a. om att bli kompenserad för den tidiga käns- lomässiga förlusten och att ges möjlighet att bygga upp en identitet som omfattar det biologiska och etniska ursprunget. När det gäller barns känslomässiga anknytningprocess så påbörjas den redan vid barnets födelse. Processen avbryts dock vid separation från vårdaren, såsom när den biologiska föräldern lämnar barnet för adoption. En ny anknytning är oftast möjlig sedan huvudbindningen brutits. Men utan någon specifik anknytningsperson eller många olika placeringar på institution med flera byten av vårdare kan påverka barns möjlighet till anknytning. Det faktum att ett barn övergivits och bortlämnats för adoption innebär alltså en stor känslomässig förlust för barnet. Barnet måste bli kompenserat för denna förlust av sina adoptivföräldrar. Detta sker bl.a. genom att adoptivföräldrarna skapar en trygg miljö som möjliggör en känslomässig anknytning mellan dem och barnet. En positiv anknytning utgör också basen för en god självkänsla och förmåga att skapa relationer till andra senare i livet. En utvecklingsuppgift är att skapa en egen identitet. Adopterade barn och ungdomar måste dessutom finna ett sätt att förhålla sig till själva adoptionen och införliva detta i sin identitetsutveckling. De skall alltså hitta sig själva genom att få ihop den nuvarande självbilden med sin självuppfattning från tidi- gare perioder och med sitt biologiska och etniska arv. Hur denna process upplevs av den adopterade beror till stor del på hans eller hennes bakgrund och den psykiska sårbarhet den kan ha gett upp- hov till. En del adopterade barn upplever i samband med formandet av en egen identitet svårigheter relaterade till adoptionen. Forskningen visar att barns förmåga att hantera sådana svårigheter i hög grad är beroende av föräldrarnas, och övriga omgivningens, förhållnings- sätt till barnen och till deras behov av att söka sitt ursprung. De barn som växer upp i en trygg och kärleksfull familj – där föräldrarna stödjer barnets sökande efter svar på existentiella och konkreta frågor om såväl bakgrund som själva adoptionen – har goda möjligheter att hantera dessa svårigheter. Endast makar får adoptera barn gemensamt . Ett barn får inte utan socialnämndens medgivande tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av barnets föräldrar eller någon annan som har vårdnaden om honom eller henne. Är det fråga om att ta emot ett utländskt barn i syfte att adoptera det, skall medgivande inhämtas innan barnet lämnar sitt hemland. Det har inte varit möjligt för kommittén att studera adopterade barns förhållanden i homosexuella familjer eftersom det inte existerar sådana studier. Kommittén har därför fått undersöka närliggande forskningsområden, dvs. forskning om barn i homosexuella familjer och forskning om adopterade barn. När forskningen från dessa två områden har kontrasterats, dvs. ställts mot varandra och sammanvägts framstår det tydligt vilken stor betydelse den känslomässiga relationen mellan barn och för- äldrar har för ett barns utveckling. Detta oavsett om det handlar om ett adopterat barn eller ett barn med homosexuella föräldrar. Ett barn som växer upp i en kärleksfull miljö där hans eller hennes behov står i centrum för föräldrarnas omsorger, har alltså goda för- utsättningar att utvecklas väl i socialt och psykologiskt hänseende. Homosexuella föräldrar kan – lika väl som heterosexuella föräldrar – ge barn en god fostran och i övrigt gynnsamma uppväxtvillkor. Föräldrars sexuella läggning synes inte ha någon betydelse i detta avseende. Av detta följer att homosexuella föräldrar lika väl som hetero- sexuella föräldrar kan erbjuda adopterade barn den omsorg de behöver för att de skall kunna hantera den psykiska sårbarhet som de kan ha till följd av sin speciella bakgrund. Det har vidare inte framkommit något i den samlade forskning- en som ger anledning att anta att adopterade barns identitets- utveckling skulle påverkas negativt om de lever tillsammans med homosexuella föräldrar. Det är föräldrarnas förmåga att förmedla trygghet, gemenskap och samhörighet som är avgörande för barnets möjlighet att bygga upp en stabil identitet. Ett barns upplevelse av att vara avvikande och annorlunda varie- rar beroende på de kulturella och sociala sammanhang barnet befinner sig i. Vilka egenskaper och beteenden det är som för till- fället upplevs som särskilt besvärande beror på den situation barnet är i och den norm som han eller hon jämför sig med. Föräldrars homosexuella läggning är en egenskap bland alla andra egenskaper och beteenden som kan leda till att barn kan uppleva sig som avvikande eller annorlunda. Detta kan medföra vissa påfrestningar för ett adopterat barn som redan kan vara psykiskt belastat till följd av sin speciella bakgrund. Barn som växer upp i familjer där det finns starka positiva känslomässiga band mellan barnen och föräldrarna har dock goda förutsättningar att klara av svårigheter och problem oavsett vad dessa beror på. Det viktiga i detta sammanhang är att föräldrarna är medvetna om att barnen kan uppleva olika svårigheter. På så sätt gör föräldrarna det möjligt för barnen att hantera situationen. Det finns inget som tyder på att homosexuella föräldrar inte skulle kunna erbjuda en sådan uppväxtmiljö som adopterade barn behöver för att de skall ha möjlighet att hantera eventuella problem relaterade till familjesituationen. Mot bakgrund av vad som har framkommit i forskningen på områ- det anser kommittén att de rättsliga skillnader som finns vad gäller homosexuella respektive heterosexuella pars möjligheter att adoptera är sakligt motiverade. Kommittén föreslår därför att registrerade partner, i likhet med makar, skall ges möjlig- het att gemensamt prövas som adoptivföräldrar. Endast en gift person får adoptera den andre makens barn om villkoren för adoption i övrigt är uppfyllda. En sådan adoption brukar kallas styvbarnsadoption eller närståendeadoption. Genom adoptionen klipps de rättsliga banden av med den förälder som inte är gift med adoptanten. Såväl biologiska som adopterade barn kan komma i fråga för styvbarnsadoption. Omkring ett hundratal styv- barnsadoptioner genomförs i . Det finns ingen möjlighet att i en homosexuell familj rättsligt binda styvföräldern (medföräldern) till barnet. Först om den rättsliga föräldern går bort kan medföräldern adoptera barnet eller utses till särskilt förordnad vårdnadshavare för det. Barn har ett sämre rättsligt skydd i en familj där endast den ena föräldern är vårdnadshavare, såväl föräldrarna lever tillsammans som för det fall de separerar eller en av dem går bort. De ekonomiska, sociala och psykologiska faktorer som kan tala både för och emot en styvbarnsadoption är desamma, oberoende av om familjebildningen är homosexuell eller heterosexuell. Att samhället inte fullt ut accepterar den homosexuella familjebildningen i föräldrarättsligt hänseende kan påverka även allmänhetens attityder till sådana familjer generellt. Att rättsligt erkänna den homosexuella familjen ger därför en viktig signal, inte minst till barnet. Det visar att barnets familj är lika accepterad som andra familjer i samhället. Ett tidigare adopterat barn har samma behov av att skyddas rättsligt som ett biologiskt barn och även adopterade barn bör därför komma i fråga för styvbarnsadoption. Kommittén föreslår att det införs en möjlighet för en registrerad partner att adoptera den andre partnerns barn, under samma förut- sättningar som gäller för gifta par.