sou · GPB315d2 · 2002-01-01 00:00:00 — I Riksförbundet Militärkulturhistoriska föreningar ingår 34 föreningar varav åtta musikkårer spridda över hela landet, men med huvudsaklig anknytning till orter där regementen finns eller har funnits. Förbundets föreningar återfinns över hela landet och representerar olika epoker: två , fem från karolinertiden, två från gustavianska tiden, 13 , två från beredskapstiden, två 1900-tals motorhistoriska och åtta musikkårer från m/ä-tiden. Totalt har förbundet 2 400 betalande medlemmar och tillgång till 190 hästar. Riksförbundet Militärkulturhistoriska föreningar ser framtida uppgifter i att vidmakthålla och stärka Sverigebilden och bidra till försvarets folkförankring genom lokala och nationella uppvisningar, tillhandahålla enheter med specialkompetens till statsceremonielet och att representera internationellt i t.ex. PR-aktiviteter, minnesceremonier, parader eller tattooer. Skeppsbrutne började sin verk- samhet som ideell och frivillig organisation . Sjörädd- ningssällskapet, som tilltalsnamnet är , är fortfarande en ideell och frivillig förening med sjöräddning som huvuduppgift. Säll- skapet har omkring 25 000 medlemmar och 45 sjöräddnings- stationer runt . Dessa stationer bemannas av omkring 600 frivilliga sjöräddare och åtta fast anställda som förfogar över ett 80-tal båtar, från tunga räddningskryssare till snabba rädd- ningsbåtar. utförde sällskapet totalt drygt 1 600 uppdrag. Målet är att sjöräddarna skall kunna lämna stationen , dygnet runt, , på larm, som oftast kommer från 112 eller i . begär inga statliga eller kommunala bidrag, utan verksamheten bygger helt på medlemskap, försäljning av medlemsartiklar, donationer, testamenten och sponsorsintäkter. Sällskapet får dock ett visst kommunalt stöd från vissa kustkom- muner. har sällskapet fått in i donerade medel. Till hör sällskapet Livbojen, vars cirka 8 000 medlemmar i 25 föreningar främjar verksamhet och samlar in pengar. ningssällskapet var 1924 en av initiativtagarna till bildandet av (), som omfattar 57 medlemmar från drygt 40 länder. erbjuder också tjänsten Trossen Sjöassistans för båtägare. driver sällskapet, tillsammans med Fiskets Utbildnings- centrum (FUC), Sjösäkerhetsskolan på . På skolan finns bl.a. utbildningar i sjösäkerhet för yrkesfiskare och Fast-Rescue- Boat-kurser för besättningsmän. har till uppgift att medverka i fri- villigutbildning inom Marinens krigsorganisation, att leda sådan utbildning och verksamhet som Försvarsmakten inte anordnar, att medverka i rekrytering till och utbildning av hemvärn med uppgifter, att bedriva försvarsupplysning samt maritim ungdoms- verksamhet. Utbildningsverksamheten omfattar både ungdoms- utbildning och vuxenutbildning. Förbundet samverkar främst med hemvärn med uppgifter. är organiserat i 17 sjövärnskårer längs kusten och ett centralt förbund med kansli. Organisationen har cirka 4 600 medlemmar, antalet har sjunkit något . är en avtals- organisation. Därmed kan teckna avtal med marinens krigsorganisation och hemvärn med uppgifter. Avtalsbehovet uppges vara 950 personer. Sjövärns- kårernas ser framtida uppgifter att utbilda ungdomar ur utbildningsreserven som underlag för rekrytering till officerare/reservofficerare, att samverka med civila maritima myndigheter som och och att vara en resurs för hela samhället vid behov. Svenska Blå Stjärnan bildades och har till uppgift att rekrytera och utbilda frivilliga i djurskötsel och djursjukvård för tjänst inom totalförsvaret, verka för god djurskötsel och djur- sjukvård, informera om totalförsvaret och att genom ungdoms- verksamhet stimulera medlemmar till fortsatt engagemang. Tyngd- punkten ligger på djurvård och djursjukvård syftande till livs- medelssäkerhet vid kris och krig. är Svenska Blå Stjärnan öppen även för män. Organisationen består av en central- styrelse, 24 regionala förbund och 25 lokala kårer inom några av de stora förbunden. har organisationen drygt 5 000 med- lemmar, varav cirka 3 000 med avtal. Antalet medlemmar har varit oförändrat . Länsvisa djurskötargrupper med olika kompetenser har upprättats som resurs för samhället. Svenska Blå Stjärnan samverkar både med andra frivilliga för- svarsorganisationer och ideella organisationer i samhället. Inter- nationellt samarbetar organisationen främst med och . Svenska Blå Stjärnan ser en framtida uppgift i att bidra till folkförankringen av totalförsvaret och att vara en kompetent resurs i det sårbara samhället. är en ideell förening som bildades Föreningens huvuduppgift är att utan vinstintresse arbeta för ett bättre brandskydd, att öka kunskapen om bränder och brandrisker samt att minska konsekvenserna av bränder. Detta sker genom påverkan av enskilda människor, företag, regelsystem (lagstiftning, försäkringsvillkor, normer, rekommendationer) och tillverkare, konsulter samt entreprenörer. Som medel för detta används bl.a. utbildningar och utbildningspaket, kampanjer och projekt, information, handböcker, statistik, forskning och genom olika nätverk. har ett eget förlag, en egen tidning och producerar egna nyhetsbrev till företag. Föreningen har också kanslierna för Svenska Brandförsvars- föreningens (försäkringsbolagens centrala organ i elsäkerhetsfrågor), , och . Föreningen anordnar utbildningar i skolor och förskolor för ett stort antal barn och ungdomar (bl.a. Bamses brandskola). Internationellt samverkar med motsvarande organisationer, främst inom ramen för CFPA(of ). samverkar således med ett stort antal aktörer och når ut i landet genom 23 regionala, självständiga brandförsvarsföreningar och nära kontakter med de kommunala räddningstjänsterna som alla är medlemmar i Föreningen har cirka 1 500 organisa- tioner, t.ex. försäkringsbolag, kommuner och företag, som med- lemmar men det finns även ett 60-tal enskilda medlemmar. ser samverkansmöjligheter och samverkansvinster med att vara en frivillig totalförsvars- organisation som det skulle öka trovärdigheten för att tillhöra den kretsen. Svenska bildades och har till uppgift att utbilda hundar för totalförsvaret, anordna tävlingar och utställningar, sprida kunskap om hundvård och fostran samt att anordna kurser för hundar av alla raser. Svenska består av ett centralt kansli, 18 distrikt och drygt 280 lokala klubbar. Därutöver ingår 14 rikstäckande rasklubbar som ansvarar för 22 olika raser. var medlemsantalet cirka 60 000, vilket är en stor ökning . Drygt 1 800 medlemmar har avtal. Det totala avtalsbehovet uppges vara drygt 4 900 personer. går cirka 23 000 personer kurser hos Svenska . Den frivilliga försvarsverksamheten omfattar utbildning av bevaknings-, räddnings- och minhundar, avtalsutbildning och instruktörsutbildning för Flygvapnets, Marinens och Arméns (hemvärnets) krigsorganisation. Svenska arbetar också internationellt med instruktörsutbildningar i , , , och . Svenska har också en omfattande samverkan med andra frivilliga försvarsorganisationer. Svenska har en välkänd verksamhet utöver den frivilliga försvarsverksamheten som kommer att fortgå. Planer finns på att utbilda olika sorters servicehundar som fyller funk- tioner i fredstid, t.ex. åt myndigheter eller kommuner, och behovet av specialutbildade hundar inom totalförsvaret kommer att finnas kvar. bildades och har till uppgift att främja, leda och administrera fallskärmshoppning i samt i samarbete med företräda svensk fallskärmshoppning i utlandet. Förbundet bedriver också nationell och internationell tävlingsverksamhet. Utbildning genomförs på lokal, regional och central nivå. har uppdrag från Försvarsmakten att upprätthålla och utveckla hopp- kunskaperna hos krigsplacerade fallskärmsjägare och annan nyckel- personal, att utbilda instruktörer i fallskärmshoppning, att rekry- tera frivilliga till detta samt att bedriva försvarsupplysning. Förbundet hade omkring 2 800 medlemmar varav cirka 100 krigsplacerade fallskärmsjägare. Avtalsbehovet uppges vara 15 personer. Antalet medlemmar har varierat något . Förbundet består av 22 lokala fallskärmsklubbar och ett centralt kansli. ser framtida uppgifter i att kunna tillhandahålla klubbarnas cirka 30 flygplan med piloter som en samhällsresurs, bl.a. för flygfotografering, landsättning av personer eller hundar och flygspaning. Uppdraget med fallskärmsjägarna skulle också kunna utvidgas om förbundet får utökade resurser. bildades och har till uppgift att tillvarata medlemmarnas kårintressen, att verka för ett gott samarbete mellan örlogs- och handelsflottorna samt att be- driva utbildning för medlemmarna. Förbundet är organiserat i tre kretsar (, och ) med flest antal medlemmar i . har förbundet cirka 1 000 medlemmar vilket är en kraftig ökning . anordnar många utbild- ningar, bl.a. i förbandsledning, samband, stridsledning, navigation, skyddsvakt folk- och havsrätt och räddningstjänst. Förbundet samverkar internationellt med , bl.a. om utbildning. Nationellt har förbundet mycket nära samverkan med Försvars- makten, örlogsskolorna, KA1 (stöd till tävlingar) och krigsför- banden inom flottan. avser att fortsätta med att bedriva kvalitativ utbildning för reservofficerare i flottan efter- som dessa också är en viktig resurs som anställd personal. Det finns också förutsättningar för ökad samverkan med andra frivilliga försvarsorganisationer inom utbildningsområdet. bildades och är en utbildningsorganisation för vattensäkerhet. Arbetet med att ge alla en grundläggande simkunskap, och därmed ökad trygghet och livskvalitet, är basen i verksamheten. Svenska Livräddningssäll- skapet utbildar ett stort antal simlärare, livräddare och badbevakare, och organisationen har ett mycket nära samarbete med simhallar och skolor för att genom undervisning och infor- mation stärka det personliga säkerhetsmedvetandet. De centrala projekten och Ett tryggt bad är två exempel. är, tillsammans med bland annat kommunala räddningstjänster och Sjöräddnings- sällskapet, en länk i den kommunala räddningskedjan genom livräddningsstationerna på flera svenska stränder. Organisationen bedriver också tävlingsverksamhet inom livräddning. omfattar en riksstyrelse, 24 länsförbund och ett 30-tal lokala föreningar. har 6 500 7 000 medlemmar. ser framtida uppgifter i att fort- sätta bedriva utbildning inom vattensäkerhet, att försöka forma barns och ungdomars attityder och att fungera som en resurs i den kommunala räddningskedjan. Andra uppgifter skulle kunna vara att utnyttjas som utbildningsresurs av bl.a. Försvarsmakten och och att, vid verksamheten i simhallar och skolor, sprida information om samhällets säkerhets- och skyddssystem i stort. bildades och är riksorganisa- tion för landets pistolskytteföreningar. Svenska Pistolskytteför- bundet har till uppgift att främja och utveckla skyttet med pistol och revolver samt att verka för ökad skjutskicklighet och ansvars- full hantering av vapen. Förbundet är en idrottsorganisation där medlemmarna tränar och tävlar målskjutning på bana eller vid Kopplingarna till totalförsvaret finns av tradition men är mindre framträdande. har cirka 45 000 medlemmar varav cirka 20 000 aktivt tävlande. Medlemsantalet har minskat generellt. Förbundet består av 26 kretsar, cirka 600 lokala skytteföreningar samt riksförbundet. samarbetar nationellt med de andra skytteorganisationerna och internationellt med , , , , och (bl.a. träningsläger i de nordiska länderna och utbildning i och föreningskunskap för de baltiska länderna). ser en framtida roll som en bred nationell idrottsorganisation och frivillig försvarsorganisation med medlemmar som också kan göra insatser i samhället åt kommuner, t.ex. vid eftersök av försvunna personer. Svenska Röda Korset är en av erkänd nationell förening som medverkar i humanitärt arbete i fred och krig. Svenska Röda Korset medverkar i totalförsvarets sjukvård och arbetar för skydd av civilbefolkningen i händelse av krig. Organisationen utbildar också sjukvårdare till hemvärnet och ett stort antal medborgare i första hjälpen samt arbetar med krishantering. Svenska Röda Korset har cirka 340 000 medlemmar, varav cirka 7 200 med avtal med hemvärnet. Avtalsbehovet uppges vara omkring 7 500 personer. Det finns också ett självständigt ungdomsförbund med cirka 8 000 medlemmar. Organisationen består av en centralstyrelse, tio regionkontor och omkring 2 000 lokala kretsar. Svenska Röda Korset ser stora möjligheter att vara en utbildande organisation som genom frivilliga i större utsträckning fungerar som en resurs för det civila samhället, bl.a. som medmänskligt stöd i allmänhet och inom vård och omsorg. bildades och är den samlande . Förbundet har till uppgift att främja utbredningen av enligt Internationella Sport- skyttefederationens (ISSF) program, i avsikt att bl.a. nå en fram- gångsrik internationell representation. Svenska Sportskytteför- bundets kopplingar till totalförsvaret är främst vård och använd- ning av skjutbanor (tillsammans med övriga skytteorganisationer) m.m. samt försvarsupplysning vid utbildningar av medlemmar. Medlemsantalet har ökat och uppgår till cirka 90 000. Förbundet består av en central förbundsstyrelse, 23 självständiga distriktsförbund och drygt 870 lokala klubbar. har barn-, ungdoms- bredd- och elitidrottsverksamhet inom gevärs- och pistolskytte, lerduveskytte och viltmålsskytte. ser en framtid som fortsatt bred skytteorganisation inom den svenska idrotten, där man verkar för en stor bredd och en framgångsrik elit samt som utbildare av kunniga skytteinstruktörer. Förbundet önskar också enligt sina måldokument ett samgående med skytterörelsen, Skytte- rörelsens och Svenska Pistolskytteförbun- det, som man samverkar mycket med. har till uppgift att bedriva försvarsupplysning, utbilda värnpliktsofficerare, rekrytera och utbilda instruktörer samt att vara intresse- och kamratorganisation för värnpliktsofficerare och verka för ökad förståelse för värn- pliktsofficerens situation. Målgruppen är främst värnpliktiga kom- panibefäl. Förbundet erbjuder utbildning som syftar till att vidmakthålla eller utveckla kompetensen hos värnpliktsofficerare. Utbildningen är vanligtvis truppslagsöverskridande och har fokuserat på skjutsäkerhet. har cirka 1 700 medlemmar organiserade i åtta föreningar och en central styrelse. är ett specialförbund inom . bildades och arbetar med förebyggande och förberedande verksamhet, avhjälpande verksam- het i samband med särskilda händelser och verksamhet för en grundläggande försvarsförmåga och anpassning till höjd beredskap på 5 10 års sikt. I fred är den första grenen mest omfattande, att stärka människors risk- och säkerhetsmedvetande och motstånds- kraft för att klara grundläggande behov (mat, vatten. värme, skydd och information), att människor skall kunna förebygga och hantera olycksfall och skador samt att ge befolkningen verktyg för att undvika att bli brottsoffer. Förbundet utbildar hemskyddsombud och genomför själv- skyddsutbildningar i skolor m.m. på uppdrag av . Förbundet bedriver också försvarsupplysning. har drygt 34 700 medlemmar, vilket är en minskning . Av dessa har drygt 18 600 avtal som hemskyddsombud. Organisationen består av en för- bundsstyrelse, ett centralt kansli, 22 distrikt och cirka 300 lokala föreningar. samverkar nationellt främst med de avtalstecknande frivilligorganisationerna, med kommuner och länsstyrelser och flera centrala myndigheter, och internationellt arbetar förbundet i de baltiska länderna, och . ser en framtida roll i att som bred utbildningsorganisation bidra till att skapa trygga och motstånds- kraftiga människor i ett humant, robust och säkert samhälle, genom information och utbildning i olika former. Den enskilda människan behöver ta ett större ansvar i framtidens sårbara sam- hälle och det kräver utbildning. är riksorganisation för 1 800 hembygdsföreningar. Dessa är i sin tur organiserade i 26 regionala hembygdsförbund. Hembygdsrörelsens arbete syftar allmänt till att göra människor medvetna om vårt gemensamma kultur- och arv. Hembygdsföreningarna har tillsammans cirka 450 000 medlemmar. Antalet medlemmar har ökat och bara har cirka 300 nya hembygds- föreningar anslutits. hembygdsföreningarna och har fyra huvuduppgifter; medlems- service (t.ex. rådgivning, försäkringar), informationsverksamhet (mot föreningar, politiker, allmänhet m.m.), opinionsbildning (remissinstans, delta i offentlig debatt) och projektutveckling (av projekt av riks- eller särintresse). I stort sett allt arbete utförs däremot ideellt i de lokala föreningarna. Hembygdsföreningarna samverkar med bl.a. kommuner och skolor. Hembygdsförbunden har täta kontakter med länsmuseer och landsting. Det finns också ett flertal exempel på att hembygdsföreningar driver t.ex. turistbyråer, postkontor och gallerier. Hembygdsrörelsen har en stark och bred lokal förankring och engagerade medlemmar som gärna ställer upp för samhället om något inträffar. ser också naturliga kopplingar mellan lokala hembygdsfrågor och traditionsfrågor inom totalförsvaret där förbundet skulle kunna göra något, even- tuellt tillsammans med . är en helt kvinnlig orga- nisation med uppgift att ge totalförsvarsinformation och att rekrytera och utbilda bilförare åt totalförsvaret. Därutöver verkar för trafiksäkerhet och samverkar med andra frivilliga försvarsorganisationer, myndigheter, trafiksäkerhets- och motororganisationer samt humanitära sammanslutningar. Utbildningen omfattar avtalsutbildning, med krigsplacering inom både Försvarsmakten (bl.a. i hemvärnet) och för det civila behovet, allmän bilkåristutbildning, funktionärsutbildning och ledarskaps- utbildning. Medlemsantalet är drygt 10 000, varav cirka 4 500 med avtal. Det totala avtalsbehovet uppges vara 5 300 personer. Antalet medlemmar har minskat sedan mitten av 1980- talet. Förbundet består av 26 distrikt och 130 lokala kårer. samverkar med ett flertal andra frivilligorganisationer samt med kommuner, landsting och länsstyrelser. Internationellt arbetar helt på eget initiativ med trafiksäkerhetsarbete i , och . Samverkan med har även påbörjats . Detta finansieras med särskilda medel via Försvarsmakten och . ser att behovet av kvinnor som engagerar sig inom totalförsvaret kommer att öka . En möjlig framtida uppgift är att rekrytera unga flickor och ge dem en utbildning med B-körkort inkluderat för total- försvarets behov. Organisationen kan då bidra med välutbildade och förberedda medlemmar som kan tjänstgöra i både krig och fred (kris/katastrof m.m.), även åt civila uppdragsgivare som t.ex. . En annan viktig del som Kvinnliga Bilkåren ser är att ytterligare öka totalförsvarsinformationen, och då gärna till dagens skolelever. vill erkännas som frivillig försvarsorganisation. är en central sam- manslutning av i stort sett alla militära kamratföreningar i , som tillsammans omfattar drygt 45 000 medlemmar . Sve- riges har till uppgift att stödja och utveckla den militära kamratföreningsverksamheten, förmedla kontakter mellan föreningar och mellan och grannländerna samt att verka i frågor som rör försvaret. Organisa- tionen bedriver också totalförsvarsupplysning genom att de lokala föreningarna ofta anordnar seminarier och föreläsningar om aktuella frågor rörande försvaret samt ger ut informationsskrifter. Det är också en social verksamhet där människor träffas. ser en för- stärkt framtida roll inom sin nuvarande verksamhet, när rege- menten m.m. läggs ned, och inom traditionsvården där lokala kamratföreningar i flera fall helt eller delvis svarar för förbandsmuseernas löpande verksamhet. Sällskapet (Kustjägarveteranerna) Kustjägarveteranerna bildades som en ren kamratförening. Medlemmar är värnpliktiga och reservofficerare som genomgått kustjägarutbildning samt tidigare befäl och andra med kopplingar till kustjägarverksamhet. Föreningen hade ca 1 100 med- lemmar, varav en stor del ur senare årsklasser. Kustjägar- veteranerna strävar efter att bli en frivillig försvarsorganisation. Föreningen bedriver en rad verksamheter och har en ytterförläggning på ön . Bland aktiviteter med militär anknytning kan nämnas demonstration av ny militär materiel och utrustning, provskjutning av vapen och de årliga veterandistanspaddlingarna, som föregås av ett flertal övningspaddlingar i skärgården. Dessa aktiviteter genomförs till dels i samarbete med militären. Till detta kommer inslag av försvarsupplysningskaraktär, information om utvecklingen inom amfibiekåren, befälsträffar, korandet årets kustjägare m.m. Före- ningen har en medlemstidning och hemsida. Med detta som bakgrund är det föreningens ambition att som frivillig försvarsorganisation upprätthålla kustjägarkompetens åt Försvarsmakten, genom att erbjuda övningar inom kustjägar- verksamhet (spaning, genomsökning, attackdykning, eldledning, överfall, anfall, sabotage m.m.). Om Försvarsmakten inte skulle ha behov av eller visa intresse för kustjägarverksamhet kommer Kustjägarveteranerna att fortleva som en vanlig militär kamrat- förening. Kustjägarveteranerna har diskuterat samverkan med bl.a. , hemvärnet och Sjövärns- kårernas . är ett rikstäckande förbund under bildades i sin nuvarande form . Förbundet är ett . Av cirka 1 300 inspektörer är 400 medlemmar i . Förbundet anordnar en kurs på på , där miljö- och hälsoskydds- inspektörerna utbildas i att hantera en kris- eller krigssituation inom både den civila och militära delen av totalförsvaret. Ett stort antal medlemmar har deltagit i internationella insatser. Förbundet har av naturliga skäl nära samverkan med kommuner och myn- digheter som och . ser möjligheter i att utöka sitt deltagande i internationella insatser, som prioriteras inom Försvarsmakten, och i utvärderingar av genomförda insatser. Behovet av kunskap om sjukdomar, smittspridning, hantering av vatten, mat, miljöskyddsfrågor m.m. i samhället och inom För- svarsmakten är stort och kommer att öka. är ett rikstäckande förbund under . Förbundet har till uppgift att bedriva försvarsupplysning samt att rekrytera och utbilda personal som är krigsplacerad i det psykologiska försvarets organisationer eller i övrigt i krig och vid svåra påfrestningar i fred har uppgifter inom det psykologiska försvarets verksamhetsområ- den. är ett kompetensförbund inom information, informationshantering och informationskrigföring. Många av de cirka 650 medlemmarna är journalister eller informatörer. Medlemsantalet har ökat . Förbundet består av en central styrelse och sex regionala föreningar. anordnar förbundet och föreningarna två utbildningsomgångar vardera. ser framtida uppgifter i att vara en kompetensresurs för kommuner i fred där certifierad per- sonal med avtal kan användas samt att utbilda professionella informatörer som kan ställas till samhällets förfogande vid större olyckor och svåra påfrestningar i fred. I det följande presenteras sammanfattningar av de två undersök- ningar som utredningen medverkat i. Utredningen har dels låtit Styrelsen för psykologiskt försvar inkludera ett antal frågor om frivilligförsvar i sin årliga undersökning om medborgarnas försvars- vilja, dels låtit ställa samma frågor till drygt 500 mönstrande vid sina regionkontor. Sist i bilagan följer frågorna som har ställts i de båda undersökningarna. Styrelsen för psykologiskt försvar – Opinion 2000 Utredningen har i dialog med Styrelsen för psykologiskt försvar medverkat i myndighetens årliga undersökning om svenskarnas syn på samhället, säkerhetspolitiken, omvärlden och försvaret med några frågor som gäller inställningen till frivilligförsvaret och viljan att engagera sig. Frågornas utformning diskuterades också med Sår- barhets- och säkerhetsutredningen (Fö 1999:04). Till grund för studien ligger telefonintervjuer med ett repre- sentativt urval bosatta i i åldern . Totalt inter- vjuades 760 personer, vilka representerar 6,13 miljoner människor. Bortfallet uppgick till . Intervjuerna genomfördes mellan den 4 och . För en fullständig redovisning av opinionsläget hänvisas till rapporten 2000 från Styrelsen för psykologiskt försvar. Av undersökningen framgår bl. a att anser att absolut bör ha ett militärt försvar vilket dock är färre än 1998 och 1999 då ansåg detta. är tveksamma eller tar avstånd från det militära försvaret.