sou · GPB345d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Det är också min bedömning att en väl utvecklad och Internet- baserad karriärvägledningsfunktion är förutsättningen för att den professionelle vägledaren skall kunna prioritera sitt arbete och ge stöd till dem som bäst behöver det. om hur mycket av karriärvägledningen som kan hanteras med modern kommunikationsteknik och vad som ound- gängligen måste tillhandahållas i det personliga mötet mellan karri- ärvägledaren och individen är svår men heller inte nödvändigt att ta ställning till. Positionerna är inte en gång för alla givna utan juste- ras med tids- och utvecklingsperioder. På Internet finns det många aktörer som bedriver information om utbildning och utbildningsvägar som leder till olika slags arbe- ten. Utbudet som erbjuds individen är tämligen begränsat och svårt att överblicka. Dessutom är stora delar av det material som finns utbudsstyrt. En samordning av det som redan finns och en utveck- ling av en gemensam portal för karriärvägledning som utgår från individens behov skulle dock kunna utgöra framtida viktiga verk- tyg. I kapitel 6 kommer jag att utveckla mina tankar om utbyggnad av ett gemensamt IT-system för karriärvägledning som bygger på en samordning mellan de större nationella aktörerna. 5.5Ny utbildning till karriärvägledare Den utveckling av karriärvägledningen med många fler aktörer och mer diversifierade arbetsuppgifter som jag tidigare beskrivit ställer nya krav på utbildningen till karriärvägledare. En bredare bakgrund i den grundläggande utbildningen där ökad vikt läggs vid omvärlds- kunskap och i IT- och datakunskap kommer att behövas. I kapitel 8 lägger jag bl.a. förslag till ändrad grundutbildning för karriärvägledare som är anpassad till den framtid som jag beskrivit tidigare i detta kapitel. 5.6Åtgärder för att nå mål För att åstadkomma en utveckling av karriärvägledningen krävs förbättringar i alla led. Jag har i tidigare kapitel beskrivit hur en framtida vägledning behöver ett perspektivbyte då det gäller indivi- dens behov. Jag har vidare lagt förslag kring definitionen av karriär- vägledning, funktion och aktörsrollerna samt hur en utvecklad IT- teknik kan användas. Skolledaren har en nyckelroll för att en god karriärvägledning inom skolans område skall komma till stånd. Inom en kommun kan det finnas flera olika former av offentlig karriärförmedling, ofta med olika huvudmän. För att alla medborgare oavsett ålder och sysselsättning skall kunna erbjudas en oberoende och opartisk karriärvägledning krävs en samordning och samverkan på lokal nivå. Ansvar för detta bör ligga hos den enskilda kommunen. Jag återkommer med förslag kring denna fråga i kapitel 7. Ansvaret för karriärvägledning i ett livslångt lärande delas mellan individen, arbetslivet och samhället, dvs. stat och kommun. Kom- munerna har ett ansvar för att forma en infrastruktur där alla berörda parter – såväl aktörer som intressenter – tillsammans formar en karriärvägledning som tillgodoser individens behov. Infrastruktur handlar bl. a. om karriärvägledningssamtal, informa- tion, uppsökande verksamhet, studiefinansiering och validering av kunskaper. I det övergripande kommunala ansvaret ligger att kvalitets- granska, utarbeta handlingsplaner samt utveckla arbetssätt och arbetsformer som ligger i linje med de nationella styrdokumenten. Därvid bör kommunerna göra en årlig översyn av sina egna och skolornas handlingsplaner där innehållet relateras till olika profes- sionella grupper och olika vägledningsinsatser. Uppföljning, utvärdering och kvalitetsgranskning är instrument som utgör några av underlagen för en väl planerad och organiserad karriärvägledning. Området är eftersatt och varken på nationell eller lokal nivå finns det utarbetat några tillförlitliga instrument som visar på resultat och effekter av vägledningsinsatser. Här behövs ett samlat initiativ för att utveckla sådana nyckeltal. Försök att mäta kvalitet sker ofta på uppdrag av politiker och görs normalt inte för att belysa av eleverna upplevd kvalitet. Kvali- tetskriterier byggda på bl.a. individens värderingar av kvalitet skulle kunna utgöra en gemensam grund för kvalitetsmätning i en region och vara ett intressant underlag inför individens val. Ansvaret för att individen, oavsett ålder och sysselsättning, får den karriärvägledning han/hon har rätt till bör enligt mitt förslag ligga på den enskilda kommunen. Denna planerar, samordnar och ger förutsättningar för en infrastruktur och en god miljö för karriär- vägledning, som kommer att se olika ut beroende på lokala förut- sättningar och behov. Arbetsmarknadsnämnderna, vari det finns företrädare för kommun, arbetsförmedling, lokalt näringsliv och lokala arbetsta- garorganisationer, har en naturlig och central roll i samordningen av karriärvägledningen. Andra viktiga samverkansorgan kan vara de regionala kompetensråden. På några håll har det också bildats regionala vägledningsråd. Skolan behöver generellt utveckla ett större samarbete med när- samhället. Viktiga aktörer i dessa avseenden är t.ex. kommunens utbildningsplanerare, olika utbildningsanordnare, karriärvägledare, arbetsförmedlare och arbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll när det gäller att ge information om vilken arbetskraft och vilka kvalifikationer arbetslivet kräver. Den infor- mationen är nödvändig för de studerande, utbildningsanordnarna, arbetsförmedlingen och den kommunala utbildningsplaneringen. De professionella karriärvägledarna som verkar inom en kom- mun besitter en samlad kompetens som ingen enskild vägledare ensam kan ha och som måste tas tillvara. Genom att samordna väglednings- och informationsinsatser skapas kostnadseffektiv verksamhet som kan medverka till ökad flexibilitet och vara anpas- sad för ett samhälle där individens studieval inte längre sker vid ett fåtal tillfällen i livet utan är återkommande inslag i en karriär. En samordning är betydelsefull också för karriärvägledarna. De måste ges tid och utrymme att stärka sin vägledningsprofession. Ett samplanerat arbetssätt skapar synergieffekter och ger den enskilde vägledaren möjligheter att koordinera sin egen verksamhet med andra på arbetsplatsen verksamma vägledare, kompetens- utvecklas i sin profession och tillsammans med andra utveckla policy, metoder och verktyg för karriärvägledning. För den enskilde personen måste det vara en fördel att karriär- vägledningen i den enskilda kommunen är samordnad och sampla- nerad till en plattform dit alla oavsett ålder och sysselsättning kan vända sig. Rätt utformad kan den bli en samlingspunkt för alla kommuninnevånare som behöver någon form av stöd i utbildnings- I kapitel 7 utvecklar jag förslag kring en sådan samordnad verksamhet. Ett gemensamt IT-system för karriärvägledning utvecklas i sam- arbete mellan berörda nationella aktörer. En nationell kommitté tillsätts med huvuduppgift att bygga ut det gemensamma IT-systemet samt vara driftsansvarig för detta. I tidigare avsnitt har jag redogjort för min syn på begreppet karriärvägledning och klargjort samspelet mellan processen och aktörerna. Jag konstaterade att det kan finnas många aktörer, varav den professionelle karriärvägledaren är en. Karriärvägledning på Internet kan vara ett viktigt verktyg. Med drygt 500 000 enskilda besökare har Arbetsför- medlingen Internet snart lika många besökare på Internet som samtliga arbetsförmedlingar tillsammans har av personliga besök . Med utbyggnaden på Internet når arbetsförmedlingen nya målgrupper och dessutom betydligt fler individer än vad som skulle vara möjligt via traditionell arbetsförmedling. Liknande utveckling sker hos andra aktörer. I regeringens proposition Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) framhålls att studie- och yrkesvägledningen utgör ett väsentligt inslag i många personers kompetensutveckling. Eftersom individens motiv för studier är olika krävs ett profes- sionellt stöd för att de skall kunna göra ett väl underbyggt val och sätta upp mål för sina studier. IT och Internetbaserade informa- tionskällor öppnar nya vägar för att förbättra omfattningen av och kvaliteten i vägledningen. I propositionen framhålls vidare att flera olika aktörer, med skilda roller, bidrar på olika sätt till en individs livsplanering. Det kan handla om bl.a. information, rådgivning, stöttning, handledning, karriäranalys och underlag för validering. Ett gemensamt Internetbaserat informationssystem bör kunna utgöra grunden för de väl underbyggda val vuxna studerande behöver göra för att finna relevant kompetensutveckling. Internetbaserade informationssystem, på riktigt sätt tillrätta- lagda, torde även vara till gagn för elever inom obligatorisk och frivillig skola. Det är min bedömning att stora delar av det material som finns och som berör vägledningsområdet på Internet är utbudsstyrt och endast utgör delar eller fragment av aktörernas huvudinriktning. Utbudet som erbjuds individen är tämligen begränsat och svårt att överblicka. Redan befintligt material skulle dock vid en samordning och utveckling av en gemensam portal för karriärvägledning kunna utgöra viktiga verktyg för individens behov. Mitt förslag till utbyggnad av ett gemensamt IT-system för karriärvägledning bygger på en samordning mellan de större natio- nella aktörerna vilka också bör ingå i den föreslagna nationella kommittén. Som utgångspunkt har jag Statskontorets resonemang och förslag kring begreppet 24-timmarsmyndigheten och vad som där kännetecknar en god, modern och väl fungerande myndighet. Det gemensamma IT-systemet skall vara en avgiftsfri och opartisk plats för individen och ha sin utgångspunkt i de offentliga systemen. Den bör vara efterfrågestyrd utifrån individens behov och utgöra en naturlig sökplats för såväl personer som önskar karriärvägledning som förmedlare av sådan. Med en gemensam IT- portal blir möjligheterna större att garantera en kvalitetssäkring av innehåll och fakta kring karriärvägledning. För att erbjuda en helhet inom karriärvägledning på Internet är det viktigt att också samordning sker med privatfinansierade aktörer. Det skulle kunna bli den nya kommitténs uppgift att arbeta fram villkor och förutsättningar för detta. Det finns klara beröringspunkter mellan detta mitt förslag till ett gemensamt IT-system och de behov av systemutveckling som utredningen kring Ett individuellt kompetenssparande (IKS) pekar Det är min uppfattning att den förslagna IKS-portalen kan rymmas inom ett gemensamt IT-systemet för karriärvägledning. Inom området validering kommer det också att finnas behov av Internetlösningar, som även de kan rymmas i ett gemensamt IT- system. Jag har valt att se frågan kring ett gemensamt IT-system för karriärvägledning på Internet som ett förslag som kan behandlas separat oavsett ställningstagande till övriga förslag i utredningen. Tidsaspekten är viktig. Frågan kring karriärvägledning på Internet vinner inte på att hänskjutas till en ny utredning med ytterligare tidsutdräkt som följd. Jag har därför i detta avsnitt medvetet redo- visat några existerande portaler på en detaljeringsnivå som skulle kunna utgöra grunden för vidare ställningstagande i form av direkt uppdrag till en kommitté med uppgift att utveckla, genomföra och ansvara för ett gemensamt IT-system för karriärvägledning. Jag har i det följande konkretiserat en modell för utbyggnad av ett gemensamt IT-system för karriärvägledning. Modellen baseras i huvudsak på en teknisk lösning med kommunikation mellan redan befintliga baser kopplade till ett nav som finner den information och de verktyg som beställts av individen via den karriärvägledningstjänst som presenteras på webben. Kostnaden1 för uppbyggnad av systemets tre delar uppgår till . Drift och underhåll kostnadsberäknas till 5 miljo- ner kronor . Kostnader för uppdatering av standarder och metadata beräknas respektive aktör själv svara för. En utveckling av vägledning på Internet bör, i likhet med motsvarande utvecklingsprojekt inom () i , klart falla inom ramen för villkoren för och därmed skulle en betydande del av kostnaden kunna delfinansieras med medel från Svenska . I övrigt bör respektive huvudaktör, AMS, och reservera medel för verksamheten. Enligt kommittédirektiven skall utredaren tillsammans med tidi- gare nämnda nationella aktörer diskutera förutsättningarna för att utveckla ett gemensamt informationssystem och överväga möjlig- heterna till samordning mellan ett sådant system och det resurs- 1 Enligt beräkningar i PM, Dnr 2001:0036. centrum för vägledning som inrättats inom ramen för . Vidare skall utredaren lämna förslag till vem som skall ansvara för drift och underhåll av ett sådant IT-baserat system. Jag har under arbetets gång inbjudit nationella aktörer2 till sam- råd för att diskutera följande frågeställningar: N Finns förutsättningar för och behov av att utveckla ett gemen- samt informationssystem kring vägledning? N Vilka behov skall ett sådant gemensamt informationssystem tillgodose? N Vem skall ansvara för drift och underhåll av ett sådant rat system? Jag har vidare låtit göra en undersökning3 av vad som finns av nationell vägledning på Internet samt gjort vissa internationella jämförelser. Jag kan konstatera att antalet informatörer och utbu- det av information inom studie- och yrkesvägledning på Internet växer mycket snabbt i omfattning. 6.1.3IT-utvecklingens möjligheter för karriärvägledning Utvecklingen inom IT-området innebär nya möjligheter för indivi- den själv att skaffa och hantera information. Geografiska avstånd är inte lägre hinder för inhämtande av information och karriärvägled- ning. Utbildning på distans skapar nya möjligheter för individen. Dessa förändringar, tillsammans med synen på utbildning och kompetensutveckling som en livslång lärandeprocess, skapar nya förutsättningar för karriärvägledning. Delar av karriärvägledning lämpar sig i flera avseenden synner- ligen väl för IT-baserad kommunikation. Mängden av tillgänglig information och kravet på att den skall vara färsk och tillförlitlig samt tillgång till information när och varhelst individen själv behö- ver är några sådana faktorer. Dessa nya förutsättningar skapar också förändringar för karriärvägledaren. Kommunikationen och vägledningssamtalet blir inte längre så starkt knutna till person, tid 2I nätverket, som har sammanträffat , har ingått personer, som är verksamma inom AMS, , , Internationella programkontoret, i , (lärarutbildningen), LO, TCO, , , Folkhögskolornas informationstjänst, , , och (Syo-Guiden). 3Municel , Kartläggning av stöd via Internet för svensk studie- och yrkesvägledning. IT-utvecklingen gör det möjligt att skapa nya mötes- platser mellan individen och vägledningen. Också för den profes- sionella karriärvägledaren kan ett utvecklat IT-baserat system nyttjas i såväl kunskapsinhämtning som kommunikation med kolleger och kompetensutveckling. Jag kan emellertid konstatera att aktörernas nuvarande utbud främst gäller tillhandahållande av inte alltid överblickbar informa- tion. Utbudet av karriärvägledning, där besökaren efter sina intres- sen och kunskaper erbjuds att få hjälp att göra sina vägval till studier och arbeten, är tämligen begränsat. 6.1.4Hur det ser ut Det finns många webbplatser med studieinformation på Internet. De största nationella aktörerna är , och . Dessa aktörer har byggt databaser kring sina egna respektive kärnområden. AMS har förutom databaser kring lediga sökande och lediga arbeten också utvecklat en egen databas med informa- tion om studier och yrken. skoldatanät har i snitt 150 000 hämtade sidor per dag och når också en stor del användare. Det är troligt att brukarna av de tre stora aktörernas hemsidor pendlar mellan dessa för att söka information. De flesta övriga aktörers webbplatser erbjuder information till sina speciella målgrupper samt länkar till bland annat ovanstående databaser. Jag har i det följande gjort en sammanställning av några av de viktigaste webbplatserna vad gäller området karriärväg- ledning. driver på uppdrag av regeringen , som skall fungera främst som en vägledning för lärare i arbetet med att integrera IT i undervisningen. Det är också avsett att vara mötes- plats mellan skolor, såväl andra svenska som utländska. Inom ramen för Skoldatanätet finns vars övergripande syfte är att binda ihop samhällsinformation om utbildningars innehåll och styrning. Strävan är att synliggöra den innehållsliga strukturen och att göra innehållet så tillgängligt som möjligt för de olika målgrupperna som i första hand utgörs av elever, föräldrar och skolpersonal. är i vid mening en ren samhällelig infor- mationstjänst. Länkar finns till andra externa informationskällor. De syftar till att bredda vissa informationsområden. Uppdatering sker kontinuerligt men för de sidor som är länkade till står myndigheter eller andra informationsgivare själva för uppdate- ringen. Löpande skötsel av webbplatsen är utlagd på Lärarhögsko- lan i och frågelådan sköts av studenterna på högskolan. Inom ramen för ligger Basinformationssystemet som främst riktar sig till anställda inom men också lärare, elever och föräldrar. studieinformation vänder sig till studenter, blivande studenter, vidareinformatörer och vägledare. ASKen – Automatiska studiekatalogen är informationsbas om kurser och utbildningsprogram som erbjuds inom högskolor och universitet. Webbsidan har ersatts av som är en samlad ingång till all nödvändig information om högskolestudier i . Förutom information om alla utbild- ningsprogram och kurser länkas också till information om olika arbeten och yrken, studiemedel, hur antagningen fungerar, behö- righet, hur man hittar studentbostad, studievägledning m.m. och högskola presenterar sig utförligt och berättar vad just de kan erbjuda för utbildningar, studentservice och studentliv. Målen med studera.nu är att studenterna lätt skall hitta den information de söker samt att höja kvaliteten på informationen genom att alltid hålla den aktuell vilket garanteras genom att hög- skolorna själva uppdaterar sin information. Studera.nu är ett exempel på ett IT-system som är uppbyggt kring databaser kopplade till en stark sökmotor, ett nav. För att göra informationen kommunicerbar har ett omfattande arbete lagts ner på att utveckla gemensamma standarder och användande av metadata. På Internet finns ett stort utbud både för arbetssökande och utbildningssökande. Arbetsförmedlingen har en bred målgrupp. Målet är att även tillgängliggöra arbetsförmed- lingens service enligt det arbetsmarknadspolitiska uppdraget. Under rubriken yrken och studier finns information om yrken, utbildningar och utbildningsanordnare. Utöver ren information finns intressetest kopplat till yrkesinformationen, samt kunskaps- test i svenska, matematik och engelska. Möjlighet finns för kunden att skapa sin egen personliga sida, där exempelvis testresultaten kan sparas. lanseras dels ett interaktivt valstöd och dels en interaktiv söka jobb-utbildning. AMV har alltid kompletterat vägledningen med tryckt material om yrken och utbildningar. Materialet används både i skolan och på arbetsförmedlingen och är tillgängligt för allmänheten. För att kunna hantera den allt större mängden information och förmedla den på ett effektivt sätt behövs också andra informationskanaler. utvecklade därför AMS datorstödda informations- och vägledningsprogram om yrken och utbildningar. Programmen blev kända under namnen och . De återfinns i utvecklad form på AMV:s hemsida under Utbildningar i och Yrken A till Ö. De är verktyg för såväl vägledare som sökande och ger information om utbildningar, skolor, studiefinansiering och yrken. Därutöver finns intressetest. I vägledningen kan naturligtvis också annan information och andra program användas, som yrkesvägledaren eller rådsökanden kan ta fram på arbetsförmedlingen via Internet. Verket för högskoleservice (VHS) Denna webbplats ger särskild service inom områdena antagning och upphandling. Vad gäller sidorna för antagning får besökaren information om den samordnade antagningen till universitet och högskolor. Information om behörighet, meritvärdering och urval finns också. Besökaren kan även beräkna sina betygspoäng. På webbsidorna finns en mängd information som rör studiestöd och rätten till stöd. Besökare som har fått studiestöd får en automatisk kod, som används när besökaren vill ställa personliga frågor. På webbplatsen Distum erbjuds användaren att besöka avdelningen Mingel, som är en mötesplats för personer intresserade av flexibelt lärande inom utbildningsväsendet och näringslivet. Inom Distum finns också Dunet som är ett nätverk för spridning av kunskap om forskningsområdet. Internationella programkontoret för utbildningsområdet Webbsidorna innehåller information om EU:s olika utbildnings- program. Frågelåda via e-post samt blanketter för projektansök- ningar finns också på sidorna. Här återfinns också resurscentrum för vägledning. (/sdh) På denna webbplats ligger radio- och TV-program som Utbild- ningsradion producerat i anslutning till Svenska Distanshögskolans kurser. Ditt studie- och yrkesval är en webbplats som är tänkt att fungera som hjälp till självhjälp. Sidorna riktar sig till dem som har funderingar kring sitt studie- och yrkesval och innehåller diverse tester samt länkar. Webbsidorna togs fram i ett första steg i ett större projekt mellan AMS och Riksnätet för Infoteken. Infoteken erbjuder också information och länkar på (). yrkesutbildning (KY) Webbsidan innehåller information om arbetsnära eftergymnasiala yrkesutbildningar. Detta är en webbplats med enbart studieinformation gällande yrkesteknisk högskoleutbildning och på vilka orter dessa bedrivs. Webbplats med enbart information om projektet . (/akademi-handikapp) På universitets webbsidor hittas information om olika former av stöd i studierna för studenter med funktionshinder. En virtuell mötesplats med diskussionsforum finns för personer som samordnar verksamheten för studenter med funktionshinder vid landets högskolor och universitet. utbildningsstöd (SISUS) Webbplatsen innehåller information om utvecklingsarbetet som skall medverka till att förbättra förutsättningarna till studier för personer med funktionshinder. Här finns bland annat information om fysisk tillgänglighet. i skolan () Institutets övergripande mål är att underlätta skolgången för elever med funktionshinder genom att ge råd och stöd samt genom att utveckla och anpassa läromedel. Webbsidan erbjuder frågor och svar samt information om anpassade läromedel. CIU:s webbsidor My innehåller främst egenproducerad information men också länkar till studier och praktik utomlands. De vänder sig främst till ungdomar och erbjuder information samt sidor för erfarenhetsutbyte. Folkhögskolornas informationstjänst (FIN) Denna webbplats erbjuder information om landets alla folkhög- skolor, kursutbud och specialinformation kring vilka kurser det är möjligt att medföra barn på. Det finns också information om vilka folkhögskolor som har särskilda resurser för deltagare med funk- tionshinder. Sidan erbjuder under studier information om och Bokhyllan. Den senare är en samlande information om studier och erbjuder fackliga medlemmar pedagogsikt utvecklade metoder, studie- och utbildningsmaterial. (/student) Här informerar TCO om sin verksamhet och varför det är viktigt att bli medlem . Det finns även beskrivning av förmåner samt hur drömjobbet hittas. Webbplatsen inriktas mot studievägledning. Sidorna erbjuder tester och information om sådant som är bra att tänka på. Andra funktio- ner är hjälp att räkna ut studiemedel, information om lön, forsk- ning, studentrådet. Här finns flera webbplatser varav Radar riktar sig till elever och Skola till företagare och lärare som söker kontakt och samarbete. Olika självskattningstester erbjuds och därutöver information om att arbeta, studera och starta eget. Webbplats som Arbetsmarknadens yrkesråd SAF-LO ansvarar för. Den informerar om yrken, branscher och utbildningar samt även om framtidsutsikter, karriär, utbildningsvägar, skolor och hur det är att arbeta inom olika yrkesområden.