sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — Företrädarna för menar att den nya ekonomin inte består av nya sektorer, utan avser den traditionella ekonomins ökade användning av t.ex. IT. TCO:s ekonomer anser att det finns en risk för att man fortsätter att belysa gamla problem istället för att prioritera statistik som belyser dagens problem. Det finns emellertid många användare som tycker att begreppet den nya ekonomin är relevant och att det saknas statistik som belyser den nya ekonomin. Ekonomerna vid anser att det är mycket positivt att SCB har börjat arbeta med frågor om den nya ekonomin. Företrädaren för anser att dagens ekonomiska statistik inte förmår att spegla den nya ekonomin, att det främst är statistiken över tjänstesektorerna som är bristfällig och att statistisk information om immateriella rättigheter (TRIPS) är för knapphändig. Ekonomerna vid anser också att det är brist på statistik för tjänstesektorn, som står för en stor del av den nya ekonomin. Nordeas ekonomer saknar statistik om den nya ekonomin, både på makro- och mikronivå och att det exempelvis saknas statistik för nya tillväxtområden, som . Experten vid för ett analysinstitut pekar på att mycket forskning har flyttats över från stora företag till små och det är ett exempel på att SCB inte anpassar statistiken efter vad som händer i samhället. Ekonomer vid Verkstadsindustrier ser inte heller att statistiken fångar upp den nya ekonomin. De frågar sig var man kan hitta uppgifter på t.ex. hur mycket företagens IT-användning bidrar till ett ökat förädlingsvärde och var denna värdeökning hamnar. Utredare vid saknar också statistik som belyser den nya ekonomin. Jämfört med i många andra länder verkar det finnas få svenska studier om den nya ekonomin. Utredarna vid anser att det är svårt att mäta genomslaget av den nya ekonomin inom hälso- och sjukvården. Man ser bara ökade kostnader av ny teknik och mäter inte effektivitetsvinster från användningen av den. Flera användare påpekar att det är viktigt att statistiken fångar upp nya branscher och företeelser i ekonomin. Man ifrågasätter både om branschnomenklaturen är tillräckligt modern och om företagen vid framställningen av statistiken hamnar i rätt bransch. Det är lätt att statistiken exempelvis missar outsourcing och omstrukture- ringar inom näringslivet. Att fånga upp detta kan leda till att tidsserier bryts, men denna invändning mot att skapa nya tidsserier får inte drivas för långt, anser . menar att ett tecken på att statistiken inte fångar upp den nya ekonomin är att det är dålig konsistens mellan statistik för varu- respektive tjänsteproducenter. Postens ekonomer skulle bl.a. vilja veta om statistiken tar hänsyn till att mellanled, som t.ex. tjänster från grossister, försvinner och ersätts av tjänster via Internet. Tjänsten finns kvar, men i annan form. De vill veta om statistiken tappar vissa tjänster som försvinner i gamla former och uppstår i nya och därmed inte räknas med i BNP. Nya indelningar i nationalräkenskaperna som motsvarar nya branscher, t.ex. IT, saknas, menar flera användare, bl.a. ekonomen vid SAF. Uppdragsverksamhet bör t.ex. delas upp mer på delbranscher, eftersom den sektorn har fått ökad betydelse i ekonomin, vilket även tycker. Ekonomerna hos TCO menar att sektorindelningen i branscher börjar bli obsolet. Indelningen verkar inte stämma med den faktiska sammansättningen, dvs. i vilken bransch företagen verkligen hör hemma. FöreningsSparbankens ekonomer menar att snabba strukturförändringar inom näringslivet gör att företag kanske hamnar fel i statistiken. Även ekonomerna vid Verkstads- industrier ställer frågan om företagen klassas rätt, som tjänste- eller industriföretag, vilket verkar osäkert, då en allt större del av varuproduktionen innehåller tjänster. ekonom menar att statistiken inte klarar att belysa den nya ekonomin, eftersom branschnomenklaturen inte hänger med i utvecklingen. SAF:s ekonom saknar t.ex. en bättre uppdelning som motsvarar nya branscher, t.ex. IT. Man bör också gå ifrån föråldrade indelningar och även föråldrade definitioner som arbetare och tjänstemän, enligt SAF:s ekonom. Ekonomer vid () påpekar att det är ett växande problem att klassa företag i (företags- databasen). Ett exempel är som klassas som partihandels- företag, ett annat är byggvaruhus som finns klassade i flera olika branscher. brukar kategorisera om företag, som enligt dem ligger fel i CFAR, men detta borde kunna göras i samarbete med SCB. Ekonomerna vid föreslår att statistiken som rör den nya ekonomin skall vara mer företagsbaserad, på en lägre nivå (arbetsställe). En ekonom vid anser att det är svårt att följa hur arbetskraft flyttar över från en verksamhet till en annan. Det gäller exempelvis flyttningar från offentlig till privat verksamhet. De undrar om statistiken klarar att fånga upp detta. Behov av bättre produktivitetsmått Flera användare, exempelvis , anser att fokus bör ligga på produktiviteten när man analyserar den nya ekonomin. Departementet betonar att analyser av produktiviteten är av- görande när det gäller bedömningar av inflationen och ekonomins tillväxtförmåga på . Många användare anser vidare att nationalräkenskaperna inte ger underlag för tillförlitliga beskriv- ningar av produktivitetsutvecklingen. SCB borde beräkna och publicera siffror över produktiviteten, tillägger ekonomen hos SAF. påpekar att vissa tjänstebranscher i national- räkenskaperna uppvisar en negativ produktivitetsutveckling, vilket inte är rimligt. Vidare påpekar att produktivi- tetsberäkningarna, speciellt inom tjänstesektorn, uppvisar tecken på inkonsistens mellan produktion och sysselsättning. Tydligast har detta varit för branschen företagstjänster. Det finns skäl att överväga en förändring av hur produktiviteten hanteras för den offentliga sektorn, menar vidare. Idealt borde SCB försöka mäta produktivitetstillväxten i den offentliga sektorn och överge det nuvarande antagandet om en oförändrad produk- tivitet. Flera andra användare menar också att antagandet om oför- ändrad produktivitet i den offentliga sektorn inte kan stämma. Ekonomerna vid () anser att antagandet bör frångås och nya metoder tas fram för att få mer rättvisande mått på den faktiska utvecklingen. Ekonomerna vid anser att det krävs statistik över output för att mäta produktivitet i offentlig sektor. SCB borde välja ut några områden för att beräkna produktiviteten i offentlig sektor och väva in dem i nationalräkenskaperna. Ekonomerna vid Kommunför- bundet saknar bättre mått på produktivitetsutvecklingen inom kommunerna, vilket skulle kunna ge tillförlitligare BNP-tal i nationalräkenskaperna. För stora delar av såväl offentlig som privat tjänsteproduktion används schabloner för produktivitetsutvecklingen. Detta försvagar generellt tillförlitligheten i nationalräkenskapernas uppgifter, enligt . Det förefaller exempelvis osannolikt att tillämpade fasta schabloner för produktivitetsutvecklingen i finanssektorn respektive offentlig produktion har haft ekonomisk relevans under loppet av . Insatser inom detta område förefaller därför väl motiverade. Vad gäller bankerna borde utredningen bl.a. titta på överföringen av arbete till kunden. Frågan är om detta leder till ökad produktivitet. FöreningsSparbankens ekonomer menar att banksektorn är felaktigt behandlad vad gäller produktivitetsmätningar. I har man infört nya metoder för att beräkna produktivitetstillväxten i banksektorn. Ekonomen vid SAF menar att troligtvis har haft en dold produktivitetsökning, som inte syns i statistiken. Banksektorn borde t.ex. ha haft en betydligt högre produktivitetsökning än den som nationalräkenskaperna visar. Ett tecken på att produk- tivitetstillväxten är underskattad i nationalräkenskaperna är att löneutvecklingen varit snabbare än i konkurrentländerna och ändå har den svenska inflationen varit så låg. ekonom anser också att produktivitets- mätningarna är skakiga, t.ex. för bank- och finanssektorn samt den offentliga sektorn. Experten vid för ett analysinstitut menar att det i vissa fall blir orimliga resultat då man beräknar produk- tivitetsutvecklingen för någon sektor utifrån nationalräken- skaperna. En förklaring kan vara att statistiken för täljaren respektive nämnaren för beräkningen kommer från olika källor. En lösning på detta problem skulle kunna vara att kontrollera uppgifterna med uppgiftslämnarna, för att kontrollera konsistensen i deras rapportering. Utifrån primärdata från företagen skulle alternativa mått på produktiviteten kunna tas fram och jämföras med de mått som tas fram i nationalräkenskaperna. Möjligheten till detta borde utredas. ekonom menar att tjänstesektorns produktionstal i hög grad verkar styras av hur sysselsättningen utvecklas inom olika tjänstesektorer (t.ex. kommunerna). Med andra ord saknas ett oberoende mellan produktions- respektive användningssidan i nationalräkenskaperna. Statistiken över arbetade timmar upplevs också av flera som osäker, vilket påverkar produktivitetsmåttet. ekonom menar att det inte verkar göras några kvalitetskontroller vad gäller timmarna. Sammantaget ger detta osäkra BNP- och produktivitetstal. Företrädare för anser att SCB borde undersöka förändringar av arbetstider i olika sektorer, bl.a. för att få bättre mått på produktivitetsutvecklingen. National- räkenskaperna borde också ställa olika källor om sysselsättningen mot varandra för att upptäcka inkonsistenser och korrigera dem. Härigenom skulle produktivitetsmåttet bli bättre. En ekonom vid Första AP-fonden tar upp frågan om huruvida statistiken kan fånga upp produktion, som har lagts över på hushållen och som har legat hos företag. Det gäller montering av IKEA-möbler, biljettbokning via Internet etc. Detta borde ju påverka produktiviteten både vad gäller produktion och arbetade timmar. TCO:s ekonomer ställer frågan om det innebär produktivitetsvinster att en del av arbetet i stället utförs av konsumenten, t.ex. sopsortering, olika bokningar, Internet- shopping, Internet-banking, väntetider, restider och flyg- platsväntan etc. De tar dessutom upp frågan hur den obetalda övertiden fångas i statistiken. Om mängden obetald övertid ökar och det inte fångas in i statistiken så överskattas produktiviteten. Det behövs två till tre mått som belyser olika typer av arbetstid, t.ex. arbetskraftsundersökningarna och tidsanvändningsunder- sökningen. Mikrostudier skulle kunna vara ett komplement. utredare påpekar att det saknas beräkningar över produktivitetsvinster inom landsting och kommuner av en ökad IT-användning. Kommunernas räkenskapssammandrag (RS) och verksamhetsstatistiken har olika indelningar varför det inte går att beräkna produktivitet utifrån RS, vilket vore önskvärt. Det vore värdefullt att få detta mått på relativt detaljerad nivå. Statistiken behöver förbättras för att även kunna mäta produktivitets- förbättringar inom hälso- och sjukvården. TCO:s ekonomer menar att produktivitetsutvecklingen inom hälso- och sjukvård inte hanteras på ett bra sätt. I samarbetar forskare och statistikproducenter för att ta fram bättre mått på detta. gjorde även SCB detta, men inte nu längre och det är inte bra, menar man. Ökat behov av IT-statistik Många användare saknar statistik över IT-utvecklingen. För att kunna analysera effekterna av den snabbt ökade användningen av informationsteknologi behövs en mängd IT-statistik. De vill exempelvis kunna följa de senaste årens ökning av investeringarna i mjukvaror och IT, bl.a. för att uppskatta dessa investeringars inverkan på tillväxten i ekonomin. Många användare, bl.a. , och , vill sålunda ha statistik som belyser investeringar, både i mjuk- och hårdvaror samt IT. påpekar att SCB har mer information om IT-investeringar än vad som redovisas. Behovet av statistik över investeringar i hård- respektive mjukvara samt kapitalstockar kvarstår ändå. Ekonomerna hos Förenings- saknar statistik över investeringar i mobilt Internet, bredbandsanslutningar, överföringskapacitet och portaler (även antal). Nordeas ekonomer skulle också vilja få en uppdelning av investeringar inom telekomområdet. De anser att uppgifter om investeringar relaterade till ny teknik behövs. I är av investeringarna IT-relaterade. De skulle vilja veta hur mot- svarande tal ser ut för . Ett problem i sammanhanget är hur användningen av IT skall redovisas. Ekonomerna vid menar att investeringarna i hård- och mjukvaror är svåranalyserade, eftersom det finns minst tre olika sätt att klassificera investeringar, bokföringsmässigt, skattemässigt och statistiskt. LO:s ekonomer påpekar att det är ett problem att kostnader för persondatorer inte behandlas som en investering. De saknas därmed även i kapitalstocken. TCO:s ekonomer menar också att det är avgörande om IT-investeringarna mäts som kostnader eller som investeringar. Investeringarna skall avse investeringar och inte kostnader, enligt ekonomerna vid . SCB bör konstruera en nyckel för att översätta det som har bokförts som kostnad till investering, om dessa kostnader egentligen borde ha klassats som investeringar. Det saknas vidare statistik över IT-användningen. Ekonomerna vid FöreningsSparbanken saknar t.ex. statistik om IT-användningen bland hushåll och företag samt antal användare av persondatorer, mobilt Internet, WAP-teknik, bredband m.m. Flera användare efterfrågar statistik över elektronisk handel. Det gäller både statistik över e-handeln mellan företag (business to business) samt e-handeln inom detaljhandeln. Även företrädarna för , m.fl. saknar statistik över omfattningen av elektronisk handel mellan företag. Nordeas ekonomer skulle också vilja följa hur Internethandeln utvecklas i . Ett kortperiodiskt mått på privat konsumtion över Internet saknas. Postens ekonomer anser att tjänster via Internet bör kunna mätas i volymer. Det handlar mycket om att kunna mäta just nya tjänster, som utförs med hjälp av elektroniska hjälpmedel. Flera användare skulle vidare vilja ha IT-statistik relaterad till arbetsmarknaden. IT-utbildning och IT-kompetens inom företagen är intressanta variabler. Ekonomerna vid FöreningsSparbanken skulle vilja ha tillgång till statistik över antal personer som arbetar med IT, antal personer som forskar inom IT, antal personer med IT-utbildning (för bedömningar t.ex. av om det kan finnas bristsituationer på arbetsmarknaden för utbildad IT- personal), antal sysselsatta med IT-försäljning och antal arbetade timmar inom IT-sektorn. Forskare vid IUI anser att egenskaperna hos den arbetskraft som arbetar med datorer bör undersökas. Statistik bör tas fram som visar hur datoranvändningen ser ut och den bör i sin tur kopplas till andra uppgifter, som t.ex. utbildningsnivå hos användarna m.m. Statistik över t.ex. sysselsättning, investeringar, utbildning etc. bör kunna jämföras med varandra. En central punkt i sammanhanget är framtagandet av rättvisande deflatorer, anser m.fl. Ekonomen vid Fond- kommission menar också att när det gäller IT är priskomponenten viktig. Postens ekonomer anser att det också bör tas fram sätt att mäta kvaliteten i användningen av IT. Det är svårt att fånga värdet av det som användningen av ny teknik resulterar i. Eftersom det saknas aktuella beräkningar av kapitalstockar uppdelade på branscher går det inte att ta reda på om den nya ekonomin har yttrat sig i en spridning av produktivitetslyft i olika branscher i samband med introduktion av ny informations- teknologi, påpekar . Företrädarna för påpekar att det saknas statistik över kostnader för IT uppdelat på verksamhetsområden. Det är ur denna aspekt viktigt att kunna följa den verksamhet som lagts ut i privat regi. Flera användare tar upp frågan om ansvaret för IT-statistiken. Ekonomen vid anser att det sannolikt skulle vara en fördel om SCB kunde presentera en så heltäckande bild av IT-området som möjligt. Utredarna vid anser att det måste bestämmas vilken myndighet som skall ha ansvaret för IT-statistiken. TCO:s ekonomer anser att statistiken över elektronisk handel m.m. bör tas fram av SCB och inte av någon intresseorganisation. För att belysa den nya ekonomin måste nya produkter och tjänster fångas in i statistiken. Många förändringar slår igenom i tjänstesektorn, påpekar ekonomerna vid IUI. Institutet saknar en sammanhållen statistik som berör den nya ekonomin. Det gäller exempelvis data om IT-investeringar, tidsserier m.m. Flera användare, bl.a. och , saknar input-output-tabeller, som speglar aktuella förhållanden. Senast det gjordes en heltäckande input-output-undersökning, som visar flödet av varor och tjänster mellan olika sektorer i svensk ekonomi var 1957. De senaste publicerade input-output-tabellerna från nationalräkenskaperna avser . Därefter har man ställt tilläggsfrågor om insatsvaror i insamlingen av statistik, nästan uteslutande för industrin. Denna information täcker emellertid inte hela input-output-matrisen. I synnerhet är informationen om insatsstrukturen i tjänstesektorn bristfällig. De föråldrade input-output-tabellerna medför problem, inte minst när de skall användas i prognossammanhang. Input-output- tabellerna används också i en rad andra sammanhang, bl.a. för beräkningen av förädlingsvärden i olika sektorer i nationalräken- skaperna och för att kunna följa strukturförändringar inom olika sektorer. De används också för att beskriva hur den ekonomiska utvecklingen påverkar energianvändning och miljö. En ny och grundläggande input-output-undersökning bör genomföras, enligt . Dessutom bör den löpande kompletteras med fullständiga importmatriser. Uppgifter om importinnehållet i olika delar av ekonomin framgår inte av de föråldrade input-output-tabeller som finns . Denna brist nämns som ett särskilt problem även av flera användare. Uppgifterna om andelen importerade insatsvaror i olika delar av ekonomin bygger på grövre beräkningar från början av 1990- talet. Olika metoder har använts för framskrivning och fördelning av variabler, så att systemet – åtminstone formellt – balanserats. De gamla sambanden, som ändå ligger kvar i input-output-tabellerna, ger resultat som inte längre stämmer med den faktiska utvecklingen i efterfrågan eller i produktionen enligt . En ny kartläggning för importmatrisen bör göras, enligt institutet. Aktuella matriser för importen ses som avgörande för tillförlitliga BNP-prognoser. Verkstadsindustrier är en annan användare som har stort behov av input-output-uppgifter, bl.a. för att uppskatta varu- och tjänsteimporten. ekonomer anser att aktuella input-output- tabeller behövs för att beskriva strukturförändringar och för- ändringar bland underleverantörer m.m. Det går inte att med nuvarande föråldrade input-output-tabeller att följa strukturför- ändringar inom företagen. Företagen förändras och säljer allt mer tjänster i anslutning till den vara de producerar. Ekonomen vid Verkstadsindustrier använder input-output-analyser för att få grepp om fördelningen av företagens kostnader för råvaror, halvfabrikat, övriga varor och tjänster. Årlig input-output-statistik behövs vidare vid SCB:s program för miljöräkenskaper för att kunna relatera miljöpåverkan till varor och tjänster. Nya input-output-tabeller för den kommunala sektorn bör också tas fram. Det menar bland andra företrädarna för Ekonomi- styrningsverket. De anser att den analys och kvalitetskontroll som görs f.n. vid SCB av grundmaterialet från kommunerna är otillfredsställande. Det finns ofta stora inkonsistenser i materialet. Statistik över investeringar och kapitalstockar Flera användare har betonat att de saknar uppgifter om investeringar på olika områden. Det gäller framförallt investeringar i IT. Vidare saknas aktuella kapitalstockar för olika branscher. anser sålunda att en utbyggnad av statistiken över investeringar för områden utanför industrin är befogad. Flera användare nämner en rad detaljområden de skulle vilja ha investe- ringar uppdelade på. Ekonomerna vid saknar även statistik över investeringar i humankapital. Industri- förbundets ekonomer saknar dessutom statistik över investeringar i marknadsföring. Investeringsstatistik bör också finnas uppdelad på olika branscher, enligt ekonomerna vid IUI. Postens ekonomer vill gärna få investeringarna uppdelade efter ändamål. Statistik- myndigheterna i gör det och är dessutom mycket snabba med att ta fram uppgifterna. Flera användare påpekar att det finns problem att få uppgifter på företagens investeringar i forskning och utveckling (FoU) samt investeringar i humankapital. Det är vanligt att dessa investeringar bokförs som kostnader, även om de egentligen borde ha klassats som investeringar. Hur de redovisas har betydelse bl.a. för beräkningar av s.k. total faktorproduktivitet, påpekar företrädarna för . Flera användare föreslår förbättringar av den nuvarande investeringsenkäten. anser att investeringsenkäten borde utökas och omfatta även affärsverk och offentliga myndig- heter. Ekonomerna vid anser att investerings- enkäten även borde täcka övrig ekonomi – utöver industrin – bättre, inte minst tjänstebranscher. IUI:s ekonomer saknar investeringsenkäten i den form den gjordes tidigare då den inkluderade mjukvaror. Denna typ av investeringsenkät lades ned . SCB bör dessutom tolka investeringsenkäten bättre och redovisa tolkningarna klarare då statistiken publiceras, menar ekonomer. SCB bör analysera sina egna bedömningar och korrigeringar av företagens investeringsplaner. Ett alternativ är att SCB inte gör några korrigeringar alls. Även skakigheter i statistiken bör analyseras och redovisas. SEB:s ekonomer upp- skattar analysunderlag när det gäller investeringsenkäten, som de annars tycker är svårgenomtränglig och nästan oanvändbar. gör t.ex. en analys av enkätens prognos och utfall, som är bra. ekonom anser att investeringsenkäten styr för mycket, såsom varande enda källa för statistik avseende investeringar. Det är en svaghet eftersom den är för osäker och skakig, bl.a. till följd av att den är för detaljerad, vilket bidrar till bortfall och ökar osäkerheten om enkätresultaten. Det borde finnas alternativa källor som underlag för att bedöma investerings- utvecklingen. Ekonomen vid anser att investeringsenkäten bör begränsas till att redovisa utfall samt prognos , som är enklare för företagen att redovisa. Prognoser bör tas bort, eftersom de ändå är så osäkra och knappast kan användas som underlag för prognoser. Flera användare, bl.a. , och , saknar aktuella kapitalstocksberäkningar. pekar vidare på att kapitalstockar enligt ENS 95 skall redovisas för alla sektorer. Det skall även finnas kapitalstockar för hushållen, både nominella och reala. Nuvarande beräkningar, för de områden som är täckta, är otillfredsställande. SCB har tagit en paus i arbetet med de för produktivitets- beräkningar så viktiga kapitalstockarna. Detta arbete borde snabbt komma igång på nytt, betonar institutet. saknar branschuppdelade, aktuella kapital- stockar (med tidsenliga avskrivningstider). De som finns har stora brister och är inaktuella. En del bygger t.o.m. på avskrivningstider . Detta innebär att också statistik avseende kapitalförslitning vilar på bräcklig grund. Det utvidgade investeringsbegreppet (dvs. utöver byggnader och maskiner också bl.a. programvaror och databaser) ställer också krav på nya beräk- Kapitalstockar bör länkas bakåt till långa serier så att produktionsfunktioner kan skattas. Ekonomen vid Första AP-fonden anser att det saknas bra statistik över avskrivningar. Avskrivningstiderna för viss utrustning och maskiner är betydligt kortare . Statistiken och antagandena om avskrivningstider i national- räkenskapssystemet, har inte hängt med dessa förändringar. Ekonomen vid menar att det behövs aktuella kapitalstockar för en bedömning av kapacitetsutnyttjande och inflation. SEB:s ekonomer saknar kapitalstockar och lönekostnader i nationalräkenskaperna, vilket gör det svårt att bedöma lönsamheten i näringslivet. Flera användare har också uttryckt ett behov av aktuell statistik över den regionala utvecklingen. Behovet av denna statistik ser ut att ha ökat . En bidragande orsak är EU- medlemskapet och dess betydelse för utvecklingen i olika regioner.