sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I måste det finnas en beredskap att ta hand om de förslag som kommer fram ur olika dialoger i de fall förslagen måste beslutas av regering eller riksdag. Företagen blir alltmer internationella. Flera av de företag som ingått i våra dialoger tillhör europeiska eller globala koncerner och detta trots att vi valt områden med en förhållandevis nationell marknad. För att samla koncernledningar inom strategiska sektorer räcker det inte att föra dialoger på nationell nivå. I förslag till ett sjätte miljöhandlings- program presenteras fem förslag till åtgärder för att uppmuntra marknaden att bli mer miljöorienterad. Ett av förslagen är att uppmuntra till frivilliga åtaganden och avtal för att nå fastställda miljömål. Vi föreslår att agerar för att det initieras framtids- inriktade dialoger med olika delar av näringslivet inom den Europeiska Unionen. Den sammanhållande statliga funktion, som vi föreslagit tidigare i detta avsnitt, skulle också, genom att ha en nationell och internationell överblick, kunna bistå olika dialog- initiativ i att hitta samarbetspartners också i . Länder som , och har värdefulla erfarenheter av att använda dialoger och överenskommelser. Ett första steg är att från svensk sida inleda erfarenhetsutbyte med dessa och andra länder, som har arbetat med dialoger och miljö- överenskommelser. Ett näringsliv för hållbar utveckling 4.6Strategier för ett hållbart näringsliv Inriktningen av miljöpolitik har klargjorts genom de nationella miljökvalitetsmål som antagits av och dessa mål kommer att preciseras i en kommande miljöproposition. Syftet med dagens miljöpolitik blir härigenom tydligt, både . Mellan den miljösituation vi har och de miljökvalitetsmål som beslutat att vi ska nå inom en generation är det stor diskrepans. Tre åtgärdsstrategier anvisas av () – effektivisering av energi och transporter, giftfria och effektiva kretslopp samt hushållning med mark, vatten och den bebyggda miljön. Miljövårdsberedningen instämmer i bedöm- ningen att detta är viktiga strategier för att uppnå en hållbar utveckling. De strategier som utvecklats i de två dialoggrupperna Framtida handel och Bygga/Bo ligger också mycket nära MMK:s strategier. MMK gör bedömningen att förstärkta och ytterligare styrmedel behövs för att genomföra strategierna. MMK säger vidare att utredningen under den korta tid som stått till dess förfogande inte hunnit göra en djup analys av olika styrmedel och en färdig prioritering och föreslår därför kompletterande utred- ningar. Vad gäller näringslivets miljöanpassning så framhåller MMK att det behövs en omställning till effektiv energianvändning, minskat behov av transporter och resor, avfallshantering anpassad till kretsloppet och en minimering av utsläpp av gifter och miljöför- störande ämnen. Vidare behövs varor som är giftfria och resurs- snåla i ett livscykelperspektiv. MMK bedömer att en process i denna riktning redan pågår i näringslivet genom frivilligt arbete men att den behöver skyndas på. MMK menar att dialog med när- ingslivet här är av stort värde och att företagens miljösatsningar kan ge försprång som ger stärkt konkurrenskraft. I samband med miljömålsarbetet har det således inte presenterats några nya kraftiga styrmedel som ska driva samhällets miljöarbete mot målen. Strategier för miljöarbetet har Ett näringsliv för hållbar utveckling presenterats i flera andra sammanhang. I regeringens skrivelse En miljöorienterad produktpolitik (Skr. 1999/2000:114) finns också ett flertal insatser upptagna som förväntas bidra till att miljömålen nås. Liknande genomgångar finns i om IPP (Policy) liksom i förslag till ett sjätte miljöhandlingsprogram. Enligt om en IPP-strategi är syftet att främja en gradvis förbättring av varors och tjänsters miljöprestanda i ett livs- cykelperspektiv. Marknadskrafterna bör användas i största möjliga utsträckning. Men eftersom miljöutmaningen, enligt grönboken, är mycket stor kan målet nås endast om olika aktörer inser potentia- len i en sådan ansats och satsar aktivt på att nå målet. pekar ut ekonomiska styrmedel (skatter och subventioner) som de mest effektiva. Det handlar om att sätta rätt pris. Andra viktiga styrmedel är miljökrav vid offentlig upphandling, producentansvar och produktkrav genom nya direktiv och miljöbedömningar vid standardisering. Krav på miljöinformation vid försäljning av produkter, t.ex. miljömärkning, miljöledningssystem och miljörapportering är andra verktyg som ingår i IPP-strategin. Det talas också om en väl fokuserad politik för forskning och utveckling som kan stödja innovativa miljölösningar men också för att förstå de mekanismer som leder till miljöanpassning av produkter. Detta styrmedelspaket motsvarar i stort sett den styrmedels- arsenal som återfinns i förslaget till ett sjätte miljöhandlings- program. Det motsvarar också de styrmedelspaket som presen- terats i svenska strategier och propositioner sedan början av 1990- talet. Flera av styrmedlen har också introducerats och utvecklats i och på EU-nivå. Miljöledningssystem och miljömärkning hör dit, liksom producentansvar som har införts på flera produktområden . Nya ekonomiska styrmedel har också utvecklats i . Ändå rapporteras från ansvariga instanser som Europeiska Miljöbyrån (EEA) att tillståndet i miljön i viktiga avseenden har försämrats snarare än förbättrats. Ett näringsliv för hållbar utveckling , IPP-strategin och EU:s sjätte miljöhand- lingsprogram tar alla upp vilka befintliga styrmedel som finns att tillgå för att driva på miljöarbetet. I en strategi för att nå de nationella miljömålen anser Miljövårdsberedningen att alla dessa styrmedel behövs. Vi vill dock särskilt lyfta fram att marknads- baserade styrmedel som skatter och avgifter, upphandling samt informationssystem behöver utnyttjas i större utsträckning än . Företagen i våra pilotprojekt har framhållit att det behövs incitament och gett förslag på åtgärder som staten kan vidta för att underlätta näringslivets miljöarbete. Dessa förslag finns närmare beskrivna i de särtryckta bilagorna 2 och 3. I korthet är det följande punkter som föreslås. Från Bygga/Bo föreslås att staten tillsammans med bygg- och fastighetssektorn utvecklar system för miljöklassning av hus och kopplar ett differentierat skatte- uttag till denna klassning, ser över energiskatterna och utformar system som stimulerar användningen av alternativa energikällor, ger ökade resurser till forskning och utveckling inklusive kom- petensutveckling och erfarenhetsåterföring, i sin roll som byggherre och fastighetsägare verkar för att strategin förverkligas, t.ex. genom att ställa sådana krav att målen kan nås, ser över tillämpningen av lagen om offentlig upphandling, samt bidrar till kunskapsspridning av den framtagna strategin. Från Framtida handel förslås bl.a. att staten genom olika styrmedel, gärna positiva som avdragsrätt framför skatter, skapar drivkrafter för att målen ska nås, ser över om utsläppsrätter för koldioxid kan användas för transporter, i sin roll som beställare föregår med gott exempel, stödjer och vidareutvecklar enhetliga fakta och beräkningssätt för transporternas miljöpåverkan, t.ex. enligt vad nätverket för transporter och miljön (NTM) gjort, sätter upp mål för vägtrafiksektorn, samt Ett näringsliv för hållbar utveckling arbetar för en harmonisering inom EU av dryckesförpack- ningar. I det fortsatta arbetet inom Bygga/Bo och Framtida handel kommer olika delprojekt att utveckla och konkretisera ett antal av förslagen. Miljövårdsberedningen anser att dessa förslag till åtgärder från statens sida har stor potential att bidra till att nå miljökvalitetsmålen. De är därför högst relevanta och bör övervägas av regeringen. Företagen i dialogerna har pekat på vikten av att staten är ett föredöme och utnyttjar t.ex. upphandling som ett sätt att påverka näringslivet i miljöanpassad riktning. Den offentliga upphandlingen uppgår till storleksordningen /år. Genom att ställa miljökrav kan stat, kommuner och landsting vara föredömen i miljöarbetet. Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling (EKU) arbetar med hur den offentliga upphandlingen bäst ska bidra till hållbar utveckling. Statsministern har i regeringsförklaringen uttalat att miljökrav skall ställas vid all offentlig upphandling. Ett sätt att understödja de statliga myndigheternas arbete med miljökrav vid upphandling är att i t.ex. regleringsbrev ge dem i uppdrag att ställa relevanta miljökrav vid sina upphandlingar. Myndigheterna bör ta hjälp av de verktyg för ekologiskt hållbar upphandling som tas fram av EKU-delegationen. (Fi 1998:08) har i uppdrag att se över den offentliga upphandlingen och hur regeringen bör arbeta med dessa frågor. Den ska lämna sitt betänkande . Nuvarande regler för offentlig upphandling innebär vissa begränsningar av vilka miljökrav som kan ställas. Det är därför av största vikt att regeringen i det pågående EU-arbetet med att revidera upphandlingsdirektiven verkar för att möjligheterna att ställa miljökrav utvidgas. Erfarenheterna från dialogprojekten stärker oss också i över- tygelsen att insikt är en viktig drivkraft för förändring. Därför är forskning, utbildning och kunskapsförmedling viktiga redskap. Vi vill särskilt trycka på vikten av att integrera kunskap om miljö- frågor i all utbildning. Vår ungdomsdialog i Bygga/tyder på att det fortfarande finns stora brister i att få faktiskt genomslag för ambitionerna på detta område. Ett näringsliv för hållbar utveckling Företagen i de två dialogprocesserna Bygga/Bo och Framtida handel har framhållit vikten av att statliga styrmedel inte mot- verkar varandra och att de politiska signalerna stämmer överens. Val av styrmedel inom andra politikområden har inte sällan påverkan även på miljön. Några exempel på områden där det finns kopplingar till miljöperspektivet är EU:s jordbrukspolitik, interna- handelsavtal, i skattepolitik och näringspolitik. har reagerat positivt på det faktum att den ena dialogen förankrats mellan näringsministern och företagen och den andra förankrats mot miljöministern. Företagen har uppfattat det som en signal om ett integrerat synsätt mellan miljöpolitik och näringspolitik. Förutom att utnyttja befintliga styrmedel fullt ut anser Miljövårds- beredningen att det behövs fler konkreta styrmedel som kan driva på näringslivets miljöarbete och innovationstakt. Genom att t.ex. underlätta export av miljöteknik och miljödrivna produkter, införa grön avskrivning, verka för att utöka tillgången på riskkapital och ge bidrag till ökad kompetens inom ekodesign kan staten upp- muntra näringslivet att utvecklas i hållbar riktning. Underlätta export av miljöteknik samt miljödrivna produkter och tjänster Världsmarknaden för renodlad miljöteknik uppskattas till mellan 3000–och denna marknad växer ständigt. Länder som , och har med små medel gjort insatser som underlättar för respektive länders företag att öka sin export av miljöteknik. Det kan t.ex. handla om information utomlands om vilka varor eller vilken kunskap företagen har eller om intyg på att varor uppfyller en viss standard. För att underlätta export av svensk miljöteknik och av miljö- drivna produkter och tjänster, t.ex. inom energieffektivisering, behövs ytterligare insatser. Miljövårdsberedningen stödjer Miljö- teknikdelegationens förslag om att bör satsa på en strate- gisk funktion för att främja sådan export. Förslaget innebär att man först kartlägger marknader utomlands och sedan jämför med den kompetens som finns i . Vi anser liksom Miljöteknik- Ett näringsliv för hållbar utveckling delegationen att på detta sätt skulle kunna bli en av världens främsta generatorländer för nya och mer miljöanpassade och kommersiellt gångbara koncept, produkter och tjänster. Vi anser att en del av statens roll är att skapa strategiska incitament för att utnyttja den marknadspotential som finns på en internationell marknad. Riskkapital till utveckling av miljöanpassade produkter I finns enligt RRV:s rapport genom kunnigt kapital – statens roll i princip god tillgång på riskkapital i förhållande till de projekt som anses affärsmässigt intressanta. De företag som får tillgång till riskkapital är framför allt företag som är etablerade och de som anses ha tydlig potential. eller företag som arbetar med oprövade idéer har i många fall svårt att få del av riskkapitalet. Detta beror på att det i nyetablerade företag finns en stor affärsrisk och låg lönsamhet som kostnaderna för kompetensöverföring är stora jämfört med vid senare stadier i företagens utveckling. Till dessa företag hör många som utvecklar miljöanpassade produkter och tjänster. Regeringen bör underlätta för nyetablerade företag med idéer inom miljöområdet att få tillgång till riskkapital och därmed ge dem en chans att utvecklas. Ett sätt kan vara att öka antalet distri- butionskanaler för riskkapital genom att underlätta tillkomsten av fler små riskkapitalbolag, där några kanske blir specialiserade på området miljö. pekar i sin rapport på att antalet riskkapital- bolag kan öka genom riskavlyft och bidrag till administrations- kostnader för dessa bolag. På detta sätt skapar staten fler kanaler för riskkapital till nyetablerade och andra företag som arbetar med oprövade idéer att utveckla sina produkter eller tjänster men där ändå en affärsmässig bedömning är underlag. Regeringen bör överväga att underlätta tillkomsten av riskkapital- bolag speciellt för företag som arbetar med produktutveckling av varor och tjänster som klarar högt ställda miljökrav. Ett alternativ är att staten återinför någon form av nyteknikstöd. fanns möjlighet att ge ekonomiskt stöd för mellanskillnaden mellan att investera i befintlig teknik och ny miljöanpassad teknik inom vissa områden. Ett näringsliv för hållbar utveckling I införde miljö- och finansdepartementen ett system med grön avskrivning. Specifik miljöteknik, som finns med på listan som godkänd för grön avskrivning, ger företagen möjlighet att själva avgöra när utrustningen ska skrivas av. Genom valfri avskrivning kan den taxerade inkomsten anpassas av företaget vilket i sin tur minskar skatteutgiften. omfattade miljölistan ca 470 olika teknikprodukter som gav möjlighet till grön avskrivning. Listan uppdateras med jämna mellanrum. Systemet med grön avskrivning anses vara enkelt både för företagen och för staten. Administrationskostnaderna för systemet har varit låga. Forskning för ekologiskt inriktad konstruktion och design En allt större del av en produkts miljöbelastning sker under varans användning. Därför blir livscykeltänkande viktigt redan när en produkt konstrueras och designas. Utredningen insatser för form och design (SOU 2000:75) lyfter fram vikten av sambandet mellan design och miljö för en ekologiskt hållbar utveckling. Bl.a. pekar man på projektet vars syfte var att stimulera miljöanpassad produktutveckling i mindre och medelstora företag genom att skapa goda exempel (i avsnitt 4.2 exemplifierar vi med detta projekt som ett sätt att resurseffektivsera och för- bättra lönsamheten). Utredningen föreslår att resurser avsätts för ett forskningsprogram med ekologisk inriktning i vilken design ska utgöra en viktig del. Programmets syfte är dels att stärka design- kårens kunskaper om miljöfrågor och dels att utveckla metoder för att beskriva och utvärdera miljökonsekvenser i samband med produktutveckling. I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3) skriver regeringen att den ökade efterfrågan på miljöanpassade produkter är en faktor av stor strategisk betydelse för näringslivet. Design och formgivning är viktiga element vid utformningen av produkter och tjänster och därför ges möjlighet att inom ramen för sin verksamhet göra insatser inom designområdet. Miljövårdsberedningen anser att livscykeltänkande redan vid konstruktion och design av produkter är väsentliga delar i en strategi för ekologiskt hållbar utveckling. Designområdet kan i hög Ett näringsliv för hållbar utveckling grad bidra till denna utveckling. Därför anser vi att regeringen bör utveckla och genomföra de förslag om design och ekologi som lagts fram i utredningen insatser för form och design. 4.6.2Samverkan för hållbar utveckling Allas ansvar – ingens ansvar Arbetet för hållbar utveckling och lösningar på de globala miljö- utmaningarna förutsätter ett brett engagemang från alla samhällets aktörer. Regeringen bedömer i skrivelsen En miljöorienterad pro- duktpolitik (Skr. 1999/2000:114) att det är angeläget att engagera alla de aktörer som på något sätt har del i en produkts livscykel och utveckla dialog mellan aktörerna längs livscykelkedjan. Allas ansvar kan dock lätt bli ingens ansvar. Det är viktigt att det inte uppstår en ansvarsfälla mellan de olika aktörerna där alla förväntar sig att någon annan ska ta initiativet. Det behövs därför en strategi för att få berörda aktörer att ta sitt ansvar. Regeringen bedömer (Skr. 1999/2000:114): För en fungerande miljöorienterad produktpolitik är aktörernas syn på den egna rollen, det egna ansvaret och de egna möjligheterna att för- bättra miljön av största vikt. Lika väsentlig är de olika aktörernas för- måga att samverka med varandra. Regeringen framhåller i skrivelsen Hållbara – uppföljning av åtgärder för en ekologisk hållbar utveckling (Skr. 1999/2000:13): Strategin att bli ett föregångsland och att förena ekologisk hållbarhet med en ekonomisk tillväxt ställer höga krav på den ekonomiska poli- tiken och ger näringslivet en nyckelroll. Miljövårdsberedningen bedömer att det behövs större ansträng- ningar än för att verkligen förmå de olika aktörerna till ett aktivt ansvar. Ett näringsliv för hållbar utveckling Näringslivets miljöarbete och efterfrågan som drivkraft Miljövårdsberedningen gör bedömningen att näringslivets miljöar- bete har utvecklats väsentligt under det gångna decenniet. Det finns nu en betydligt större kunskap om att inte bara punkt- utsläppen utan också företagens produkter och tjänster ger negativ miljöpåverkan. Ett arbete för att anpassa produkter och tjänster har också inletts i många företag. I kapitel 4.2 visade vi på förändringar på olika nivåer i företagens miljöarbete. Det var förändringar på nivåerna optimering, nya strategier och nya paradigm. Miljövårdsberedningen bedömer att det finns mer att göra på alla dessa nivåer. Vi bedömer att det finns en rad lönsamma åtgärder på optimeringsnivån som av olika skäl inte genomförs av företagen. Det kan handla om bristande insikt men också om att dessa investeringar som ofta ligger utanför kärnverksamheten inte kan konkurrera med investeringar som företagen bedömer mer väsentliga för att utveckla affärsstrategierna. Eftersom dessa resursoptimeringar förutom att vara lönsamma för företagen också ger samhällsvinster bör staten överväga olika möjliga sätt att stimulera företagen att genomföra dem. har det utvecklats flera verktyg som stödjer ett miljöarbete på produktnivå. Också detta arbete handlar dock vanli- gen om små förändringar snarare än om helt nya strategier eller innovationer. Vi anser att ett hållbart näringsliv kännetecknas av företag som är proaktiva, innovativa och också tar ansvar utanför sitt kärn- område. Det är inte troligt att vi kommer att kunna lösa de globala miljöutmaningarna genom att endast optimera befintlig verksamhet. Det kommer att behövas nya produktstrategier och nya synsätt (paradigm) för att miljöproblemen ska kunna lösas. Konsumenterna har en viktig roll för att påverka näringslivet i hållbar riktning genom att efterfråga miljöanpassade alternativ. Olika system för miljömärkning har gjort det lättare för konsumenterna att handla miljöanpassade varor. är det dock vid de flesta inköp svårt att få information om en produkts miljöpåverkan. Konsumenter har också svårt att ändra vanor. Det är inte ovanligt att miljöanpassade varor inledningsvis blir dyrare och många konsumenter har inte de ekonomiska förutsättningarna att välja annat än det som är billigast. Det är också svårt för konsumenterna att efterfråga något som inte finns på marknaden. Ett näringsliv för hållbar utveckling Utvecklingen av ett hållbart samhälle kan därför inte styras enbart av efterfrågan. Utbudet måste förändras av företagen. Miljöanpassningen av produkter och tjänster pågår ständigt men det borde kunna gå fortare. Vi bedömer att många medborgare i sina roller som konsumen- ter, anställda och privatpersoner blivit mer miljömedvetna. Insikt är en förutsättning för ett medvetet handlande. Vi vill därför fram- hålla vikten av att miljökunskap integreras i all utbildning. Kunniga konsumenter innebär att det finns en bas för att utveckla nya lös- ningar. Man kan dock ändå inte räkna med att detta skall ske av sig självt på marknaden. Miljöutmaningen och näringslivets roll Det kommer att behövas stora förändringar för att nå en hållbar utveckling. De femton miljökvalitetsmål som beslutats av anger färdriktningen på miljöområdet i . Näringslivet har en strategisk roll för att dessa mål ska nås. Det är först när de enskilda företagen vidtar åtgärder och arbetar förebyggande som det finns förutsättningar för att näringslivet som kollektiv ska kunna bidra till en hållbar utveckling. Ett proaktivt miljöarbete i näringslivet är därför en förutsättning för att nå miljökvalitetsmålen. Med hjälp av successiva förbättringar går det att ta många steg mot ekologiskt hållbar utveckling, men för att klara de stora miljöutmaningarna, som t.ex. växthuseffekten, krävs det större förändringar. Det kommer att behövas tekniska genombrott och innovationer, särskilt inom energiområdet liksom inom transport- och bebyggelseområdena. Även om näringslivet fortsätter att resurseffektivisera så är takten i detta arbete inte lika hög som den takt med vilken vår produktion och konsumtion ökar. Effektiviseringar och teknik- utveckling leder ofta till prissänkningar och därmed till ökad konsumtion av den prissänkta varan eller tjänsten. Enligt Resurs- effektivitetsutredningen har den specifika råvaruanvändningen i näringslivet minskat med ungefär hälften sedan mitten av 1950- talet, som produktionsvolymen mer än tredubblats. Detta betyder att den absoluta råvaruanvändningen i (i fasta priser) ökat med . Ett näringsliv för hållbar utveckling prognoser pekar på att den totala råvaru- och energianvändningen i kommer att öka väsentligt , trots fortsatta effektiviseringar. Kalkylerna tyder på att utsläppen av koldioxid ökar och utsläppen av kväveoxider med vid oförändrad miljöpolitik. Ökad levnadsstandard i fattiga länder och en växande befolkning innebär globalt sett mycket mer drastiska ökningar av utsläppen. Jordens ekosystem kommer att utsättas för ett stort tryck att kunna leverera råvaror till den ökande produktionen och konsum- tionen, och att förmå ta hand om restprodukterna. Det är därför en stor utmaning för näringslivet att inte bara successivt effektivisera dagens produktion utan att också hitta de helt nya tekniker och affärskoncept som kan ge mänskligheten en ökad välfärd som dagens ekologiskt ohållbara trender bryts. Vi bedömer att det är långt kvar innan vi kan säga att vi har ett ekologiskt hållbart näringsliv. Det går inte heller att tydligt säga när en sådan situation skulle vara uppnådd. Det beror på hur levnadsstandard och konsumtionsmönster utvecklas. Effektivise- ringskraven stiger med ökande konsumtion och produktion. Vi anser att det behövs fler drivkrafter än näringslivets eget marknadsdrivna miljöarbete för att åtgärda de miljöutmaningar vi står inför. Flera andra utredningar har kommit till liknande slut- satser. gör följande bedömning: En väsentlig skärpning av miljöpolitiken – exempelvis koldioxid- beskattningen – krävs, om man vill åstadkomma en minskning av fossilbränsleanvändning och medföljande miljöpåverkande utsläpp i absoluta tal under . Om en sådan politikföränd- ring kan genomföras stegvis och i samarbete med andra länder, behö- ver den dock inte ge några dramatiska effekter på näringslivets struktur eller hushållens konsumtionsmönster.