sou · GPB390d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Ett byte som är dyrare (tidsmässigt och ekono- miskt) vid satellitmottagning p.g.a. att det då krävs ett byte av programkort och mottagare (från Viasat till ). Vad en ökad möjlighet till konkurrens, mellan de olika distributionsformerna och mellan programföretagen, leder till är svårt att bedöma . Ökad konkurrens innebär generellt en lägre prisnivå och en förhöjd kvalitet, dvs. en samhällsekonomisk vinst. Denna effekt kan vara mycket påtaglig. hävdar att konkurrensutsättning av monopolmarknader historiskt har inneburit samhällsekonomiska vinster på av den aktuella marknadens omsättning. Marknadsutveckling av digital TV ligger, internationellt sett, i framkant vad det gäller digitaliseringen av TV. Genom att fullfölja digitaliseringen av mark- nätet, argumenterar för att marknadsutvecklingen för all digitalt utsänd TV påskyndas. Detta innebär att förutsätt- ningarna för att behålla det relativa försprång gentemot många länder i omvärlden, som finns, skulle förstärkas. Den samhällsekonomiska vinsten av en snabbare marknads- utveckling kan yttra sig i en kompetensfördel gentemot omvärlden. Detta kan innebära ökade exportmöjligheter, snabbare ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning. Att se på TV i rörelse (på tåget, bussen eller i bilen) är för när- varande tekniskt möjligt vid digital marksändning men inte genom andra distributionsformer. För att möjliggöra fullgod mobil TV-mottagning krävs dock större investeringar än de som en utbyggnad till full hushållstäckning har beräknats till. Att bygga ut marksänd digital TV ger med andra ord en möjlighet att utveckla mobil TV-mottagning. Vad denna möjlighet skall värderas till är svårt att säga, mer än att den ger ett mervärde för de som vill använda TV:n under för- flyttning. Det finns ingen säker uppgift på vilken distributionsform som är minst sårbar vid krig eller terrorattacker. Generellt gäller att flera samexisterande distributionssystem innebär mindre sårbarhet vid dylika händelser. 7.3Värdering av en effektivare frekvensanvändning En aspekt som är viktig men mycket svår att värdera är alternativ- kostnaden av att använda det begränsade frekvensutrymmet för utsändning av TV. Vid en samhällsekonomisk bedömning av marksänd digital TV finns två aspekter vad det gäller frekvensanvändningen. Dels inne- bär en övergång till digital sändningsteknik av TV i marknätet att en effektivare användning av frekvensutrymmet uppnås, dels inne- bär tiden med parallellsändningar en samhällsekonomisk kostnad. Detta då det från en samhällsekonomisk utgångspunkt är ineffek- tivt att använda en begränsad naturresurs, frekvensutrymmet, till att bära i det närmaste identiska tjänster med två olika tekniker, analog och digital. Det samhälleliga värdet av frekvensbandet bygger ytterst på dess alternativa användning, exempelvis till olika mobila teletjänster. Ju fler användningsområden desto större blir efterfrågan på frekven- ser, vilket höjer värdet på det tillgängliga frekvensbandet. konstaterar bland annat i rapporten, Den framtida användningen av frekvensområdet , att efterfrågan på ekonomiskt och tekniskt lämpligt frekvensutrymme är mycket stort och att den ekonomiska betydelsen av radiofrekvenser kommer att öka än mer . Det finns olika sätt att beräkna värdet av frekvensutrymmet. Det kan t.ex. uttryckas som alla individers samlade nytta utöver vad som har betalats för en aktuell tjänst, konsumentöverskott. En annan metod är att värdet uttrycks som alla producenters samlade intäkter utöver deras rörliga produktionskostnader, producentöverskott. Problemet med dessa mått är att det krävs omfattande statistiska undersökningar för att få ett tillförlitligt värde. Enligt Post- och , Det framtida utnyttjan- det av frekvensutrymmet, har någon sådan undersökning inte genomförts gällande användningen av radiobaserade tjänster. Detta försvårar givetvis en prissättning av frekvensutrymmet. Det framtida frekvensbehovet kommer sannolikt att påverkas av hur komprimeringstekniken av digitala signaler utvecklas. Detta leder till att ett givet frekvensutrymme kan rymma en större mängd olika tjänster, såväl TV-program som andra, jämfört med . Ett givet frekvensutrymme kan utnyttjas minst fem gånger så effektivt med digital sändningsteknik som med den analoga tekniken. Men så länge som TV i marknätet distribue- ras parallellt både analogt och digitalt innebär frekvensutnyttjandet en samhällsekonomisk belastning. Ett snabbt teknikskifte innebär att tiden med ineffektivt frekvensutnyttjande begränsas. Då alternativkostnaden av en ineffektiv frekvensanvändning är högst där efterfrågan på användbara frekvenser är störst, bör de samhällsekonomiska vinsterna av ett snabbt teknikskifte vara tyd- ligast där frekvensbristen förväntas bli mest påtaglig , dvs. Med utgångspunkt från detta kan det vara samhällsekonomiskt rationellt att avveckla de analoga sänd- ningarna i olika takt beroende på den förväntade efterfrågan på användbara frekvenser i de skilda regionerna. Vi har nedan genomfört en känslighetsanalys av vår samhällsekono- miska modell. Detta innebär att vi gör beräkningar utifrån vissa alternativa förutsättningar för att pröva den påverkan som en förändring av en enskild variabel ger. Alla beräkningsalternativen har mycket gemensamt och utgår från de grundantaganden som har värdesatts. Beräkningarna är dessutom utförda med tre olika diskon- teringsräntor på noll, . De beräkningar som görs utan diskonteringsränta genomförs för att spegla resursanvändningen vid en situation utan tidspreferenser för fördelar och kostnader, dvs. ett läge där vi är likgiltiga för när i tiden fördelar och kostnader inträffar. Därutöver beräknas alter- nativen med () rekommenderade diskonteringsränta på , samt med rekommenderade ränta för statliga myndig- heter, som är . Det är mycket viktigt att notera, gällande samtliga beräknings- alternativ, att värderingen av de konsekvenser, främst fördelar, som inte har värdesatts antingen helt saknas eller finns med i mycket begränsad omfattning. Dessa konsekvenser skall dock alla vägas in i den slutgiltiga samhällsekonomiska bedömningen av marksänd digital TV. Alternativ med endast de kvantifierade variablerna Detta alternativ är i princip beräknat enligt det exempel som presenterades i rapport, dvs. att kalkylperioden är , att av de potentiella användarna av marksänd digital TV lätt kan ersätta marksändningen med satellitmottagning, att ur samma grupp med större svårigheter kan ersätta marknätet och att endast kan ersätta marksändningen med mycket stora besvär och till mycket höga kostnader. Vidare gäller att en satsning på marksänd digital TV möjliggör en avveckling av det analoga marknätet än om ingen sådan satsning sker, samt att avvecklingen genomförs . Dessutom antas att av fritidshushållen har en pre- för marksänd TV. Utöver detta har vi dessutom tagit hänsyn till betalningsviljan hos dem som vill se på TV i husvagnen eller i den övernattningsbara fritidsbåten. Även för dessa antas ha en preferens för marksänd TV. Vi har också antagit att en utbyggnad av det nuvarande digitala marknätet ger plats till sammanlagt 30 regionala kanaler och att kostnaden per regional kanal i genomsnitt är lägre jämfört med vid satellitdistribution. I och med att nätet inte är fullt utbyggt antar vi att antalet regionala TV- kanaler är de nuvarande 13 under kalkylens tre första år, för att därefter vara 30 stycken. Investeringskostnaden för att bygga ut marknätet till rikstäck- ning antas vara . Detta är det högsta värdet i det tidigare nämnda kostnadsintervallen för denna investering. Värdet är valt för att minska risken att underskatta investeringskostnadens storlek. Investeringskostnaden kommer enligt att delas upp , vilket innebär att de utgifter som inträffar längre fram i tiden inte bör värderas på samma sätt som de som inträffar närmare i tiden. Vid tillämpandet av en modell där vi räknar med att hela investeringskostnaden inträffar överskattar vi dess betydelse vilket påverkar utfallet av kalkylen negativt. Därför antar vi att utbyggnaden till rikstäckning kommer att innebära lika stora investeringskostnader under tre på varandra följande år. Eftersom kostnaderna för drift och underhåll av det digitala nätet består av både fasta och rörliga kostnader har vi antagit att de totala drifts- och underhållskostnaderna är år år 2 jämfört med de år då det digitala marknätet är fullt utbyggt. Antagandena om investeringskostnaderna och kostnaderna för drift och underhåll görs med hänsyn till den avsiktsförklaring an- gående utbyggnadstakt som har presenterat. Resultatet av beräkningarna blir med respektive diskonterings- ränta: : + : + : + Dessa beräkningar visar att en utbyggnad av marksänd digital TV ger ett samhällsekonomiskt mervärde motsvarande när vi använder 4 procents diskonteringsränta. Det innebär en samhällsekonomisk besparing på jämfört med nollalternativet. Alternativ med längre kalkylperiod I det föregående alternativet antogs det digitala marknätets ekonomiska livslängd, och därmed kalkylperioden, vara . Här har vi istället utsträckt kalkylperioden till vilket ger ett annat kalkylresultat. I övrigt gäller samma antaganden som i det föregående alternativet vilket ger utfallet: : + : + : + Om vi antar att avvecklingen av det analoga marknätet kan realiseras tidigare än förbättras kalkylresultatet avsevärt, då kostnaderna för drift och underhåll av detta nät försvinner tidigare jämfört med det första alternativet. En annan aspekt är att de frekvenser som de analoga sänd- ningarna tar i anspråk kan frigöras för alternativ användning på ett tidigare stadium. Med antagandet att det analoga marknätet avvecklas tidi- gare än i det förstnämnda alternativet, eller , blir kalkyl- resultatet, exklusive vinsten av frigjorda frekvenser, följande: : + : + : + En större andel hushåll helt beroende av marknätet Här har vi antagit att , (istället för som tidigare 3 pro- cent), av de hushåll som använder marknätet inte kan ersätta mark- mottagningen med satellitmottagning som andra alterna- tiv skulle bli orimligt dyra. I övrigt är antagandena de samma som i den första beräkningen, varpå resultatet blir: : + : + : + Oavsett vad som betraktas som mest trovärdigt skall även icke värdesatta fördelar, icke värdesatta kostnader samt övriga aspekter tas i beaktande och i görligaste mån vägas in, för att möjliggöra en bedömning av den samhälleliga vinst eller förlust som modellen anger för en utbyggnad av marksänd digital TV. Här följer en repeterande summering av dessa effekter, där + anger en samhällelig fördel och - en samhällelig kostnad: +Snabbare marknadsutveckling av digital TV +Framtida möjlighet till mobil TV-mottagning Ineffektiv frekvensanvändning vid parallellsändning Vi kan genom uppställningen konstatera att de flesta av de icke värdesatta konsekvenserna av en digitalisering av marknätet har en positiv samhällsekonomisk effekt, dvs. att de antas leda till en ökad samhällelig välfärd. Orsaken till detta är, liksom påpekar, att det är lättare att uppskatta kostnaderna än fördelarna då kostnaderna till stor del handlar om variabler som är relativt enkla att isolera som investeringskostnader och kostnaderna för drift och underhåll medan en stor del av fördelarna är sådana som förväntas ge resultat eller är mycket svåra att prissätta, som en effektivare frekvensanvändning eller en ökad konkurrens. Enligt de slutsatser som framfört bör exempelvis möjligheten till ökad konkurrens ha en så stor samhällsekonomisk betydelse att kalkylresultatet pekar på en positiv värdering av marksänd digital TV i de allra flesta fall, oavsett vilka antaganden som ställs upp i övrigt. Också antagandet om en snabbare marknadsutveckling bedöm- des av innebära en kraftig och avgörande samhällsekonomisk fördel. Något annat som har belysts genom beräkningarna är att parallellsändningen av samma program analogt och digitalt innebär stora samhällsekonomiska kostnader, både i fråga om rena distri- butionskostnader och vad det gäller ineffektivt utnyttjande av frekvensutrymme. Vad det gäller frågan om partiell avveckling (dvs. den sam- hällsekonomiska effekten av att avveckla de analoga sändningarna i olika takt i olika delar av landet) är det svårt att dra några slutsatser. Detta därför att det är svårt att uppskatta kostnaderna för drift och underhåll av infrastrukturen räknat per mast då sådana upplys- ningar utgör affärsmässigt känslig information som inte lämnas ut. En slutsats som kan dras gällande partiell avveckling av det analoga nätet är att efterfrågan på användbart frekvensutrymme med stor sannolikhet är störst där det finns ett starkt kommersiellt intresse för alternativa användningar, dvs. Efterfrågan på frekvenser kan därmed motivera med parallellsändningar i dessa områden. Slutsatsen av den samhällsekonomiska bedömningen är, utifrån gjorda antaganden, att det är samhällsekonomiskt motiverat med fortsatt användning och fortsatt utbyggnad av marksänd digital TV. Programföretag med tillstånd att sända i det digitala marknätet N Södra och nordöstra N och med omnejd N (SVT1, SVT2, SVT24 och regionala kanaler) N (TV4 och regionala kanaler) (, TV8, ZTV, TV1000 och Viasat Sport) N (Canal+, Canal+ gul och Canal+ blå) N i (kanalnamn K-World) N (kanalnamn eTV) N N 1 Lokaltelevision i (endast med och ) N (kanalnamn NollEttan, endast ) N (kanalnamn Skånekanalen, endast ) SOU 2001:90 Bilaga 6 Så här fördelas TV-kanalerna i de fyra frekvensnäten Sundsv./Östers. Ledamot i digital-TV-kommittén (fp) Jag reserverar mig mot digital-TV-kommitténs beslut att föreslå en utbyggnad av marksänd digital-TV. Marknätet för digitala TV-sändningar är ett misslyckande. Trots att det snart har gått de första sändnings- tillstånden delades ut och trots betydande marknadsföringsinsatser från statliga har endast cirka 15 000 abonnenter anslutit sig. Det finns flera skäl till att uppbyggnaden av marksänd digital-TV har gått dåligt. En orsak är formerna för urvalet av medverkande TV-kanaler. Processen har mer kännetecknats av politiskt godtycke än av lyhördhet för vad konsumenter önskar och vad TV-pro- ducenterna kan erbjuda. En annan orsak till marknätets få an- vändare kan vara att hushållens intresse i grunden inte är tillräckligt stort för denna distributionsform. I propositionen som låg till grund för riksdagsbeslutet om digitala TV-sändningar i marknätet (prop. 1996/97:67) poängtera- des att det är först när det finns tillräckliga erfarenheter som det är möjligt att ta ställning till en eventuell utbyggnad. Som en precisering av detta slog propositionen fast att En grundläggande förutsättning för en utbyggnad är givetvis att de digitala mark- sändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. Någon sådan eko- nomisk bedömning som underlag för kommitténs beslut att för- orda en utbyggnad finns inte . Propositionen hävdade också att teknikutvecklingen kan leda till en ändrad bedömning när det gäller var tyngdpunkten i TV-distri- butionen bör ligga. Den pågående utbyggnaden av bredbandsnät kan vara en sådan förändrad omständighet. Också detta talar för att det är olämpligt att nu förorda en utbyggnad av marknätet. Intresset för att använda det frekvensutrymme som marksänd digital-TV tar i anspråk till andra kommunikationstjänster har också blivit större. Mobilt Internet är en sådan möjlighet. Utan att känna till värdet av alternativanvändningen av frekvensutrymmet är det oklokt att låta digital-TV-sändningarna ta ytterligare distribu- tionsresurser i anspråk. Mot denna bakgrund borde digital-TV-kommittén inte ha före- slagit en utbyggnad av marknätet. , dag som ovan Undertecknad reserverar sig mot beslutet i att förorda en utbyggnad av marknätet för digital TV. Marknätet för digital TV är ett misslyckande. 14 månader efter sändningsstarten har endast ca 15000 hushåll skaffat den dekoder som krävs för mottagning. Av dessa är det som vågat köpa medan resterande hyr dekoder. Kommittén ska enligt direktivet från regeringen i sina utvärde- ringsrapporter göra en ekonomisk analys av sändningsverksam- heten. Analysen skall bl.a. omfatta sändningskostnaderna och programföretagens och konsumenternas intresse och betalnings- vilja. Den skall också omfatta en bedömning av nya tjänster och alternativa distributionsformer. I rapporten som majoriteten nu lägger fram ingår knappt några av dessa, av regeringen anvisade, delar. Inte minst programföre- tagens och konsumenternas betalningsvilja är av avgörande betydel- se för marknätets utveckling. Även alternativa distributionsformer, såsom t ex utbyggda bredbandstekniker, kommer att vara avgöran- de för utvecklingen. Inte någon av dessa avgörande faktorer redo- visas eller analyseras i rapporten. En fortsatt utbyggnad av marknätet, utan hänsyn till alternativa distributionsformer och konsumenternas betalningsvilja, riskerar att låsa upp breda frekvensområden som annars kan användas till mobila internettjänster. En sådan utveckling riskerar därmed att skada IT-utvecklingen i . Dnr 21/01 (Ku 1997:06) Yttrande över inkomna ansökningar om tillstånd att sända digital TV Regeringen har , , och beslutat om områden och sändningsutrymme för marksänd digital TV. Besluten innebär att ett sändningsutrymme som motsvarar fyra frekvenskanaler får upplåtas för digitala TV-sändningar i hela landet. I samband med införandet av digital TV beslutade regeringen en förordning (1997:894) om marksänd digital TV. Förordningen innehåller föreskrifter om annonsering och handläggning av an- sökningar vid tillståndsgivning för digitala TV-sändningar. Rege- ringen beslutade vidare att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 1997:134), som antagit namnet (Ku 1997:06). Kommittén skall följa verksamheten med marksänd digital TV och fortlöpande rapportera sina iakttagelser till rege- ringen. Kommittén skall också medverka vid urvalet av de företag som skall delta i sändningarna genom att yttra sig till Radio- och över tillståndsansökningarna. Radio- och skall därefter överlämna ansökningarna till regeringen med ett motiverat förslag till fördelning av tillstånden. Regeringen beslutar därefter om hur tillstånden skall fördelas. Regeringen har genom beslut och meddelat att följande företag har tillstånd att sända television med digital sändningsteknik, nämligen , , , , Kanal , , i , Televisionsaktiebolaget , Cell Internet Commerce Develop- ment AB, och (namnändrat till ), , och 1 Lokaltelevision i . Vissa av tillstånden har ändrats genom regeringsbeslut , , , den 30 no- vember 2000, , och . Tillståndet för 1 Lokaltelevision i upphörde att gälla vid utgången av . Ytterligare sändningsutrymme för marksänd digital TV Regeringen uppdrog till att, så snart det kan ske, koordinera de frekvenser som behövs för ett femte och ett sjätte rikstäckande sändarnät för marksänd digital TV. Regeringen beslutade att ett sändningsutrymme motsvarande ytterligare två frekvenskanaler får upplåtas för digitala TV-sändningar i hela landet. Radio- och skall avge förslag till regeringen om fördelning av tillstånd i enlighet med 9 § förordningen (1997:489) om marksänd digital TV. har i ett press- meddelande meddelat att sändningarna i det digitala marknätet av programkanalerna , , , Viasat Sport och TV 1000 skall upphöra . Radio- och har där- för utlyst ett sändningsutrymme motsvarande tre frekvenskanaler. De aktuella sändningarna har upphört. Radio- och har uppmärksammat de sökande på att frekvenskoordineringen ännu inte är avslutad och att antalet lediga sändningstillstånd också är beroende av om ytterligare sändnings- tillstånd blir ledigt genom att vissa tillståndshavare upphör med sina sändningar. De nya sändningstillstånden kommer inledningsvis att gälla till utgången av 2003. Radio- och beslutade att med stöd av övergångsbestämmelserna till förordningen (1997:894) om marksänd digital TV att inhämta yttrande från Digital-TV-kom- mittén över inkomna ansökningar om tillstånd att sända marksänd digital TV. Vid ansökningstidens utgång hade 41 ansökningar kommit in till Radio- och . Kommittén har tagit del av samtliga ansökningar inklusive kompletteringar. Radio- och bedömning av de sökandes finansiella för- utsättningar att bedriva sändningar kommer att göras efter det att kommittén har lämnat sitt yttrande. En principiell riktlinje är att radiofrekvenserna bör tas i anspråk på ett sätt som leder till största möjliga yttrandefrihet och informa- tionsfrihet (se Yttrandefrihetsgrundlagen 3 kap 2 § andra stycket). Ett viktigt led i detta är att främja mångfalden i TV-utbudet. En central utgångspunkt för kommitténs överväganden om för- delning av tillstånd för marksänd digital TV är därför strävan efter mångfald. Riksdagsbeslutet (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178) om marksänd digital TV innebär att program- utbudet som helhet bör tilltala olika intressen och smakriktningar, att lokala och regionala program bör ges företräde liksom program som är förankrade i den svenska kulturkretsen. Programföretag som redan sänder med analog teknik bör beredas plats i det digitala marknätet. I bedömningen beaktar kommittén också sändningsvillkoret om att ta hänsyn till televisionens särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sänd- ning av programmen. Antalet inkomna ansökningar visar att intresset för marksänd digital TV är mycket stort. Det begränsade sändningsutrymmet gör att inte samtliga sökandes önskemål kan tillgodoses. Kommittén strävar dock efter att så många programföretag som möjligt skall beredas plats i det digitala marknätet. Genom att utnyttja s.k. sta- tistisk multiplexering kan enligt de uppgifter som kommittén har inhämtat upp till sex program rymmas inom varje frekvenskanal. Kommittén strävar efter att de olika programmen i marknätet skall komplettera varandra så att sändningarna som helhet kan komma att tilltala olika intressen och smakriktningar. mitténs bedömning att det nuvarande utbudet bör kompletteras med program med inriktning mot sport, musik, film, nyheter och dokumentärer. Det är angeläget att det lediga sändningsutrymmet i de tillgäng- liga frekvenskanalerna kan tas i bruk . Erfaren- heterna visar att mindre programföretag utan tidigare erfarenhet av TV-sändningar behöver relativt för att komma igång med sändningarna. Kommittén föreslår därför att i första hand etable- rade programföretag som redan finns på den svenska TV-markna- den och efterfrågas av konsumenterna får möjlighet att sända i det digitala marknätet. Ett brett utbud av program och tjänster bidrar till en sund konkurrens mellan de olika sändningsoperatörerna. En fungerande konkurrens kommer konsumenterna till godo genom ökad valfrihet och lägre priser. Kommittén anser att det är viktigt att marknätets styrka när det gäller lokala och regionala sändningar tas tillvara. har och tillstånd att bedriva regionala sänd- ningar i hela landet och två regionala programföretag tillstånd att bedriva sändningar i respektive . Kommittén anser att det frekvensutrymme som i två områden används av de regionala programföretagen kan utnyttjas på ett effektivare sätt om så många regionala programföretag som möjligt får tillstånd att sända i det digitala marknätet. Kommittén uppmanar därför Radio- och att, efter den tekniska och finansiella bedömningen, verka för en samordning mellan de regionala programföretagen så att samtliga företag på något sätt kan delta i sändningarna. Detta kräver att som har ett tillstånd att sända i hela landet i mån av plats, måste tilldelas en ny placering i någon av frekvenskanalerna. Det är viktigt att så många konsumenter som möjligt kan ta del av informationssamhällets fördelar. Kommittén bedömer att framförallt de regionala programföretagen kan spela en viktig roll när det gäller att som ett komplement till det lokalnära utbudet erbjuda interaktivt lärande och underhållning. Kommittén anser att det är mycket positivt att de nordiska aktörerna på digital TV-marknaden nu har enats om en kravspecifi- kation för digitala avkodare.