sou · GPB310d2 · 2002-01-01 00:00:00 — En annan skillnad är att ett moderskap inte kan fastställas genom bekräftelse eller dom i de fall en faderskaps- eller moderskaps- presumtion hävts enligt 1 kap. 2 § FB eller 2 § detta kapitel. En förutsättning för att moderskap skall kunna fastställas, i andra fall än då en partner automatiskt anses som barnets mor, är nämligen att modern är sambo med den kvinna som tillsammans med henne skall anses som mor. För att räknas som sambor i lagens mening krävs att parterna inte är gifta och inte heller har registrerat partnerskap (jfr 1 § andra stycket lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem och andra stycket lagen (1987:813) om homosexuella sambor). Lagliga förutsättningar för att fastställa moderskap genom bekräftelse eller dom kan därför inte föreligga som en faders- eller moderskapspresumtionen gällt. Ingen kan ju vara sambo i rättslig mening och vara gift eller registrerad partner. Bekräftelse av moderskap som avses i 3 § skall vara skriftlig och bevittnas av två personer. Bekräftelsen skall skriftligen godkännas av socialnämnden och av modern eller en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet. Är barnet myndigt eller står det enligt 6 kap. 2 § inte under någons vårdnad, skall bekräftelsen i stället godkännas av barnet självt. får lämna sitt god- kännande endast om moderns sambo samtyckt till inseminationen och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet avlats genom inseminationen. Bekräftelse kan lämnas även före barnets födelse. Rätten skall förklara att bekräftelsen saknar verkan, om 1.det visar sig senare att den som lämnat bekräftelsen inte har lämnat samtycke till inseminationen, eller 2.det inte med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet avlats genom inseminationen. Bestämmelsen är ny. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 1 kap. 4 och 6 §§ FB, men har anpassats till de förhållanden som gäller för homosexuella sambor. Tredje stycket har vidare redigerats språkligt i förhållande till 1 kap. 4 § FB. Det formella förfarandet rörande bekräftelsen är detsamma som för en faderskapsbekräftelse. Men socialnämnden får i dessa fall godkänna bekräftelsen endast om moderns sambo samtyckt till inseminationen och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet avlats genom denna insemination. Liksom i fråga om en faderskapsbekräftelse skall det finnas en möjlighet att av domstol få moderskapsbekräftelsen förklarad utan verkan. Det kan ske om det visar sig att något samtycke till inseminationen från sambons sida inte förelegat, eller om det inte är sannolikt att barnet avlats genom den insemination som sambon samtyckt till. Skall moderskap fastställas genom dom, skall rätten förklara att även moderns sambo skall anses som mor till barnet, om insemination har utförts på modern med samtycke av hennes sambo och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats genom inseminationen. Bestämmelsen är ny. Bestämmelsen motsvarar 1 kap. 5 och 6 §§ FB, men har an- passats till de förhållanden som gäller för homosexuella sambor. Skillnaden består i att barnet förutsätts ha kommit till genom en insemination som moderns sambo samtyckt till, i stället för genom samlag. Bestämmelsen blir tillämplig i fall då moderns sambo gett sitt samtycke till inseminationen, men inte bekräftar moderskapet frivilligt. 2 kap. Om socialnämnds medverkan vid fastställande av faderskap Skall inte enligt 1 kap. 1 § en viss man anses som far eller, enligt 1 a kap. 1 §, en viss kvinna anses som mor till ett barn som står under någons vårdnad, är socialnämnden skyldig att försöka utreda vem som är far till barnet och se till att faderskapet fastställs, om barnet har hemvist i . är inte skyldig att utreda faderskapet till ett barn där faderskapet redan anses fastställt genom presumtionen i 1 kap. 1 § FB. Genom kompletteringen i paragrafen är social- nämnden inte heller skyldig att utreda faderskapet, om moderskapet i stället skall anses fastställt genom moderskaps- presumtionen i 1 a kap. 1 § FB. får lägga ned en påbörjad utredning om faderskapet, om det 1.visar sig omöjligt att få erforderliga upplysningar för bedömning av faderskapsfrågan, 2.framstår som utsiktslöst att försöka få faderskapet fastställt av domstol, 3.har lämnats samtycke av modern eller en särskilt förordnad vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § till adoption av barnet, eller, 4.av särskilda skäl finns anledning att anta att fortsatt utredning eller rättegång skulle vara till men för barnet eller utsätta modern för påfrestningar som innebär fara för hennes psykiska hälsa. får även lägga ner en påbörjad faderskaps- utredning om moderskapet skall fastställas enligt 1 a kap. beslut att lägga ner en påbörjad faderskaps- utredning får överklagas hos . beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövnings- tillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Andra stycket är nytt. Paragrafen beskriver i vilka fall socialnämnden får lägga ned en påbörjad faderskapsutredning. Visar det sig, efter det att en faderskapsutredning påbörjats, att moderskap i stället skall fastställas enligt bestämmelserna i 1 a kap. får socialnämnden även i dessa fall lägga ned faderskapsutred- ningen. Vid socialnämnden skall föras protokoll över vad som förekommer vid utredningen av betydelse för faderskapsfrågan. Om barnet avlats genom insemination bör uppgift om sperma- givaren antecknas i protokollet. I protokollet antecknas även sådana uppgifter som kan ha betydelse för skyldigheten att utge bidrag till barnets underhåll. Utredningen bör bedrivas skyndsamt. Den skall vara slutförd från barnets födelse, om ej särskilda skäl föranleda annat. Paragrafen har i första stycket kompletterats med en bestämmelse om att socialnämnden i protokollet över utredningen skall anteckna uppgift om vem som är spermagivare, i de fall barnet avlats genom insemination. Motivet till bestämmelsen är att det av psykologiska, men också medicinska, skäl kan vara viktigt för barnet att kunna efterforska sitt biologiska ursprung. Har barnet avlats genom insemination enligt inseminationslagen finns uppgifter om spermagivaren i sjukhusets journal. Ett barn kan i dessa fall få uppgifter om sitt biologiska ursprung genom att ta del av uppgifter i journalen. Har däremot barnet avlats genom en privat insemination kan barnet endast få kännedom om sitt biologiska ursprung genom att modern eller någon annan med kunskap om sakförhållandena informerar barnet om vem som bidragit med sperma vid inseminationen. Den nya bestämmelsen tydliggör att uppgifter om sperma- givarens identitet skall föras in i socialnämndens protokoll, om socialnämnden får kännedom om vem som bidragit med sperma till den insemination varigenom barnet avlats. Barnet får då möjlighet att erhålla uppgifter om sitt biologiska ursprung genom att ta del av socialnämndens akt. Enligt 7 kap. 4 § första stycket sekretesslagen gäller nämligen att uppgift, utan hinder av sekretess, får lämnas till enskild som nått myndig ålder om förhållanden av betydelse för att denne skall få vetskap om vilka hans biologiska föräldrar är. Bestämmelsen är inte sanktionerad. För att socialnämnden skall få kännedom om spermagivarens identitet krävs att modern eller hennes sambo frivilligt lämnar denna uppgift eller att socialnämnden på annat sätt får kännedom om sakförhållandet. bör dock vid utredningen om föräldraskapet informera modern och hennes sambo om vikten av att en sådan uppgift antecknas. Anteckningen om spermagivarens identitet kan få betydelse i de fall föräldrarna väljer att inte själva informera barnet om dess biologiska ursprung eller om de skulle gå bort eller på annat sätt bli förhindrade att ge barnet denna information. Bestämmelsen är tillämplig vid insemination i såväl hetero- som homosexuella förhållanden. Skall en viss man enligt 1 kap. 1 § anses som far till ett barn som står under någons vårdnad och har barnet hemvist i , skall socialnämnden, om vårdnadshavaren eller någon av vårdnadshavarna eller mannen begär det och det är lämpligt, utreda om någon annan man kan vara far till barnet. Skall en viss kvinna enligt 1 a kap. 1 § anses som mor till ett barn som står under någons vårdnad och har barnet hemvist i , skall socialnämnden utreda om faderskap skall fastställas för barnet, om vårdnadshavaren eller någon av vårdnadshavarna eller kvinnan begär det och det är lämpligt. I fråga om utredningen tillämpas 2–6 och 8 §§. Utredningen får läggas ned, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 eller om det annars är lämpligt. Är modern registrerad partner bör vid tillämpningen av 6 § socialnämnden verka för att blodundersökning görs på modern, barnet och den som kan vara far till barnet, om partnern begär det eller det finns anledning att anta att modern haft samlag med en man då barnet kan vara avlat. beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ned en påbörjad utredning får överklagas hos . beslut får över- klagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Andra stycket är nytt. I tredje stycket har vidare lagts till en bestämmelse rörande blodundersökning vid hävande av moderskapspresumtion. Andra stycket motsvarar det nuvarande första stycket i paragrafen, men har anpassats till de fall då det kan bli frågan om att utreda om faderskap i stället skall fastställas till ett barn som en registrerad partner enligt 1 a kap. 1 § automatiskt skall anses vara mor till. Stycket har också redigerats språkligt. Tillägget i tredje stycket motsvarar 6 § detta kapitel, men har också anpassats till de fall då det kan bli frågan om att utreda faderskapet till ett barn som en registrerad partner enligt 1 a kap. 1 § automatiskt skall anses vara mor till. 2 a kap. Om socialnämnds medverkan vid fastställande av moderskap. Skall inte enligt 1 kap. 1 § en viss man anses som far eller enligt 1 a kap. 1 § en viss kvinna anses som mor till ett barn som står under någons vårdnad, är socialnämnden skyldig att försöka utreda vem som tillsammans med modern skall anses som mor till barnet och se till att moderskapet fastställs. Detta gäller om barnet har hemvist i . Bestämmelsen är ny. Bestämmelsen motsvarar 2 kap. 1 § FB. Den slår fast att socialnämnden inte är skyldig att utreda moderskapet till ett barn där fader- eller moderskapet redan anses fastställt genom bestämmelserna i 1 kap. 1 § FB och 1 a kap. 1 § FB. Vad som sägs i 2 kap. 2–4 och 8 §§ skall gälla även vid fastställande av moderskap. Bestämmelsen är ny. Samma förfarande m.m. bör gälla för både faderskaps- och moderskapsutredningar. Om moderskapsfrågan kan bedömas med tillräcklig säkerhet på grund av socialnämndens utredning, bör nämnden bereda den tillfälle att bekräfta moderskapet som antas vara den som enligt 1 a kap. 3 § skall anses som mor till barnet. Bestämmelsen är ny. Bestämmelsen motsvarar 2 kap. 5 § FB. bör verka för att blodundersökning görs på modern, barnet och en man som kan vara far till barnet, om moderns sambo begär det. Detsamma gäller om det finns anledning att anta att modern haft samlag med en man som barnet kan vara avlat eller att barnet avlats genom en insemination som sambon inte har samtyckt till. Bestämmelsen är ny. Bestämmelsen motsvarar 2 kap. 6 § FB, men är anpassad till de förhållanden som gäller för homosexuella sambor. får lägga ned en påbörjad moderskapsutredning, om det 1.visar sig omöjligt att få de upplysningar som är nödvändiga för bedömning av moderskapsfrågan, 2.framstår som utsiktslöst att försöka få moderskapet fastställt av domstol, 3.har lämnats samtycke av modern eller en särskilt förordnad vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § till adoption av barnet, eller 4.av särskilda skäl finns anledning att anta att fortsatt utredning eller rättegång skulle vara till men för barnet eller utsätta modern för påfrestningar som innebär fara för hennes psykiska hälsa. får även lägga ner en påbörjad moderskaps- utredning om faderskap skall fastställas enligt 1 kap. beslut att lägga ner en påbörjad moderskaps- utredning får överklagas hos . beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bestämmelsen är ny. Bestämmelsen motsvarar 2 kap. 7 § FB, men är anpassad till de förhållanden som gäller för homosexuella sambor. 3 kap. Vissa bestämmelser om rättegången i mål om faderskap och moderskap Rubriken har ändrats och avser nu även rättegången i mål om moderskap. Vad som i detta kapitel sägs om faderskap gäller även moderskap. Bestämmelsen är ny. De bestämmelser som gäller för rättegången i mål om faderskap skall gälla även rättegången i mål om moderskap. Det innebär t.ex. att rätten, enligt 6 § tredje stycket, på ansökan av svaranden i ett mål om faderskap, kan utfärda stämning även på en kvinna. 6 kap. Om vårdnad och umgänge Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna och vill föräldrarna gemensamt utöva vårdnaden, skall rätten på talan av dem båda förordna i enlighet med deras begäran, om inte gemensam vårdnad är uppenbart oförenlig med barnets bästa. Föräldrarna kan få gemensam vårdnad också genom registrering hos skattemyndigheten efter anmälan av dem båda, 1.till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna en faderskapsbekräftelse eller moderskapsbekräftelse, eller 2.till skattemyndigheten under förutsättning att förordnande om vårdnaden inte har meddelats tidigare och att föräldrarna och barnet är svenska medborgare. Punkten 1 har ändrats så att föräldrarna kan få gemensam vårdnad genom en registrering hos skattemyndigheten efter anmälan av dem båda till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna en moderskapsbekräftelse. Om vårdnadshavare skall förordnas särskilt, utses någon som är lämpad att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran. Den som är underårig får inte förordnas till vårdnadshavare. Två personer kan utses att gemensamt utöva vårdnaden, om de är makar eller sambor. För syskon skall samma person utses till vårdnadshavare, om inte särskilda skäl talat mot det. Om vårdnadshavare skall förordnas efter föräldrarnas död och föräldrarna eller en av dem har gett till känna vem de önskar till vårdnadshavare, skall denna person förordnas, om det inte är olämpligt. Andra stycket har ändrats redaktionellt genom att om de är gifta med varandra eller bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden har ändrats till om de är makar eller sambor. Genom ändringarna i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap och i lagen (1987:813) om homosexuella sambor omfattar inseminationslagen numera även registrerade partner och homosexuella sambor. 7 kap. Om underhållsskyldighet Talan om underhåll till barn tas upp av rätten i den ort där svaranden har sin hemvist. Sådan fråga kan väckas även i samband med mål om fastställande av faderskapet eller moderskapet till barn, äktenskapsmål, mål om vårdnaden om barn eller mål om barns boende. Finns det inte någon behörig domstol enligt första stycket, tas målet upp av . Bestämmelsen har anpassats för att gälla även mål om fastställande av moderskap. I mål om underhåll till barn får rätten, för tiden till dess att frågan har avgjorts genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga kraft, besluta om underhållet efter vad som är skäligt. Skyldighet att utge bidrag får dock åläggas någon endast om det finns sannolika skäl för att bidragsskyldighet föreligger. Har fråga om underhåll väckts i samband med mål om fastställande av faderskap eller moderskap till barn, får beslut om skyldighet att utge bidrag inte meddelas, om flera är instämda i målet. Beslut enligt första stycket kan meddelas utan huvud- förhandling. Innan beslutet meddelas, skall motparten få tillfälle att yttra sig i frågan. Har rätten meddelat ett beslut, skall den ompröva det när målet avgörs. Ett beslut enligt denna paragraf får verkställas på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslutet får dock när som helst ändras av rätten. Bestämmelsen har anpassats för att gälla även mål om fastställande av moderskap. Har någon genom skriftlig, av två personer bevittnad handling åtagit sig att till barn för vilket faderskapet eller moderskapet skall fastställas utge underhållsbidrag för tid intill dess resultatet av blodundersökning om faderskapet eller moderskapet föreligger, gäller i fråga om verkställighet på grund av hand- lingen vad som är föreskrivet om verkställighet på grund av förbindelse att utge underhåll enligt denna balk. Beträffande åtagande enligt första stycket skall i övrigt i tillämpliga delar gälla vad som i lag eller annan författning är föreskrivet för fall då rätten enligt 15 § har meddelat förord- nande om underhållsbidrag till barn. Bestämmelsen har anpassats för att gälla även åtagande att utge underhållsbidrag till barn för vilket moderskap skall fastställas. Har en man eller kvinna haft kostnader för ett barns försörjning därför att han eller hon har varit att anse som eller antagits vara barnets far eller mor, men fastställs att en annan man är far eller, enligt 1 a kap., en kvinna skall anses som mor till barnet, har den förstnämnde endast om det finns särskilda skäl rätt till ersättning av den andre för kostnaderna. Bestämmelsen har anpassats för att gälla även de fall en kvinna haft kostnader för ett barns försörjning. 20 kap. Vissa gemensamma bestämmelser om rättegången I mål om faderskap, moderskap, vårdnad, umgänge och underhåll tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ . Vid handläggning som sker enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden består tingsrätten av en lagfaren domare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. Bestämmelsen har anpassats för att gälla även mål om fastställande av moderskap. 15.5Förslaget till lag om ändring i Finns det inga bröstarvingar, tar arvlåtarens föräldrar hälften var av arvet. Är någon av föräldrarna död, delar arvlåtarens syskon denna förälders lott. I ett avlidet syskons ställe träder syskonets avkomlingar, och var gren tar lika lott. Finns det inga syskon eller avkomlingar av dem, men lever någon av arvlåtarens föräldrar, tar föräldern hela arvet. Finns det halvsyskon efter arvlåtaren, tar de tillsammans med helsyskon eller deras avkomlingar del i lott som skulle ha tillfallit deras förälder. Finns det inga helsyskon, och är båda föräldrarna döda, tar arvlåtarens halvsyskon hela arvet. I ett avlidet halv- syskons ställe träder dess avkomlingar. Begreppen fader och moder har bytts ut mot föräldrarna, för att anpassa bestämmelsen till samkönat föräldraskap. Härutöver har bestämmelsen endast moderniserats språkligt. 16 kap. Om preskription av rätt att taga arv eller testamente Är vid någons död faderskapet till honom ej fastställt och är fadern ej heller på annat sätt känd för annan dödsbodelägare, boutredningsman eller den som sitter i boet, skall den som vill grunda arvsrätt på faderskapet göra sin rätt gällande från dödsfallet eller, om bouppteckningen förrättas senare, senast vid bouppteckningen. Vad som sägs i första stycket gäller även den som enligt 1 a kap. vill grunda arvsrätt på moderskap. Andra stycket är nytt och innebär att vad som sägs i första stycket om den som vill grunda arvsrätt på faderskap som inte är vare sig fastställt eller på annat sätt känt skall gälla även den som i motsvarande situation vill grunda arvsrätt på moderskap. 15.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap Rubriken har ändrats för att gälla även blodundersökning m.m. vid utredning om moderskap. Lag om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap och moderskap Vad som i denna lag sägs om faderskap gäller också moderskap. Bestämmelsen är ny. De bestämmelser som gäller beträffande blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap skall gälla även vid utredning av moderskap. 15.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhålls- bidrag Vad som i denna lag sägs om faderskap gäller också moderskap. Bestämmelsen är ny. De bestämmelser som gäller i fråga om ersättning för utgivna underhållsbidrag på grund av förordnande i faderskapsmål, eller på grund av en mans egna utfästelse, skall gälla även beträffande förordnande i moderskapsmål eller på grund av en kvinnas egna utfästelse att utge underhållsbidrag till ett barn. 15.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor Rubriken har ändrats för att gälla även internationella moderskapsfrågor. Lag om internationella faderskaps- och moderskapsfrågor Denna lag gäller frågor om faderskap och moderskap till barn i internationella förhållanden. Vad som i 4 och 6–12 §§ sägs om faderskap gäller också moder- skap. I förhållande till , , och gäller lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskaps- avgöranden i stället för 7–10 §§. Ändringen i första stycket innebär att lagen skall tillämpas även på frågor om moderskap i internationella förhållanden. Andra stycket är nytt. Bestämmelserna i 4 och 6–12 §§ är härmed tillämpliga även beträffande moderskap. Faderskap och moderskap på grund av lag Rubriken har ändrats för att gälla även beträffande moderskap. En man som är eller har varit gift med ett barns mor skall anses som barnets far, och en kvinna som är eller har varit registrerad partner till ett barns mor skall anses som barnets mor, då det följer av lagen i den stat där barnet vid födelsen fick hemvist eller, om inte någon skall anses som barnets far eller mor enligt den lagen, då det följer av lagen i en stat där barnet vid födelsen blev medborgare. Fick barnet vid födelsen hemvist i , skall frågan dock alltid bedömas enligt svensk lag. Tillägget i paragrafen innebär en anpassning till de förhållanden som gäller för registrerade partner. Ett faderskap kan fastställas genom bekräftelse av faderskapet under medverkan av en svensk socialnämnd, om nämnden är skyldig att utreda faderskapet enligt 2 kap. 1 eller 9 § föräldra- balken. Ett moderskap kan fastställas genom bekräftelse av moderskapet under medverkan av en svensk socialnämnd, om nämnden är skyldig att utreda moderskapet enligt 2 a kap. 1 § I fråga om fastställelse av faderskap enligt första stycket eller moderskap enligt andra stycket tillämpas svensk lag. Har bekräftelsen lämnats utomlands, skall den även om detta inte följer av andra stycket anses giltig till formen, om den uppfyller formföreskrifterna i den främmande statens lag. Andra stycket är nytt. Stycket motsvarar första stycket men har anpassats till de förhållanden som gäller för homosexuella sambor i fråga om fastställelse av moderskap genom bekräftelse. Tredje stycket är en anpassning till bestämmelserna om moder- skap. En talan vid svensk domstol om fastställande av eller om hävande av ett faderskap eller moderskap, som gäller enligt 2 §, skall prövas enligt lagen i den stat där barnet har sitt hemvist när målet avgörs i första instans. Frågan huruvida ett faderskap, som gäller enligt 2 §, skall anses hävt genom en fastställelse av att en annan man är barnets far bedöms enligt samma lag som har tillämpats vid fast- ställelsen. Frågan huruvida ett moderskap, som gäller enligt 2 §, skall anses hävt genom en fastställelse av att en man är barnets far bedöms enligt samma lag som har tillämpats vid fastställelsen. I första stycket har tillägg gjorts för att anpassa det till bestäm- melserna om moderskap. Tredje stycket är nytt och innebär också en anpassning till bestämmelserna om moderskap. 15.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 4 kap. Om föräldrapenningförmåner En mor, som är havande, har rätt till föräldrapenning tidigast från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. För tiden efter barnets födelse är den av föräldrarna som till huvudsaklig del vårdar barnet berättigad till föräldrapenning.