sou · GPB378 · 2002-01-01 00:00:00 — Inom byggbranschen etablerade man ett väl fungeran- de samarbete med såväl byggfacket som arbetsgivarna, vilket var värdefullt när inriktningen kom att ligga just på det yrkesbevis som dessa parter tillsammans utfärdar. Inom elektronikområdet har det funnits 10 deltagare med utländsk bakgrund, i , och . Här har det varit mer komplicerat att nå fram till erkännande och anställningsbarhet, då det inte finns några tydliga branschkrav att validera mot. De arbeten som finns kräver (huvudsakligen) antingen civilingenjörs- utbildning eller också är det enklare monteringsarbeten. Processen har här bestått av en kartläggning av kompetens, och därefter har strävan varit att ordna praktikplatser. På praktikplatserna har del- tagarna fått visa upp sin kompetens, vilket i 8 av fallen lett fram till ett erkännande i form av en kortare eller längre anställning. I ett fall gjorde en sjukpensionering på halvtid det omöjligt för personen att acceptera en provanställning på heltid, och i ett fall har en utebliven förlängning av provanställningen lett till att personen gått vidare till studier. Visst stöd till deltagarna har dessutom getts i form av kompletterande språkstudier, då bristerna enligt arbetsgivarna i första hand ligger på språkkompetensen. Projektets roll i kommun och län I har pilotprojektet under större delen av projekttiden haft en mycket fristående roll i relation till kommunens organisa- tion för vuxenutbildning/, men man har samarbetat bra med utbildningsanordnarna när det gäller de kompletterande utbildningsinsatserna. Mycket av arbetet har som framgår också bedrivits på länsnivå snarare än inom kommunen, med projekt- ledaren som spindeln i nätet. Man byggde dock i viss mån på tidigare erfarenheter inom kommunen, och då främst när det gäller användningen av vissa former av validering inom vårdutbildning för vuxna. Mot slutet av projektperioden knöts projektet närmare till kommunens organisation, då två personer som arbetat inom engagerades i projektet, främst när det gäller arbetet med kompetensbeviset. När projektet avslutades pågick utredningsarbetet inför en omorganisation av vuxenutbildningen i , där man kommer att skapa en gemensam organisation . Här finns en uttalad strävan att ge validering en viktig roll i denna organisation. En annan strävan, från pilotprojektets sida, är att skapa ett tydligare nätverk mellan alla kommuner i länet för gemensamma insatser inom validerings- området. I pilotprojektet i deltog totalt 77 personer från olika delar av län i en första kartläggning av kompetens. 37 personer gick vidare till fördjupade kartläggningar, och 22 genom- gick någon form av mer omfattande bedömning. De branscher som fokuserades var alltså ekonomi, handel och industri. fanns ett 50-tal deltagare. man sig sedan främst åt att gå vidare med de processer som på- börjats, men man gavs också möjlighet att bredda rekryteringen till några nya branscher – vård, el och måleri. Ytterligare några enstaka personer gick in i en kartläggning inom gamla och nya branscher . Ett undantag från detta enstaka fanns dock inom vårdområdet, där man i kommun – inom ramen för pilotprojektet i – genomförde validering av 13 personer . I gav inriktningen på ett län med tillväxt som nämnts återverkningar i problem med rekryteringen av deltagare. Dessutom var det inom vissa av branscherna svårt att engagera arbetsgivarna i arbetet, förmodligen beroende på att alla yrkesområden inte visade sig vara bristyrken. Däremot fokuserade man alltså till största delen rekryteringen på den ursprungliga mål- gruppen med utländsk yrkeskompetens – 53 av de 77 som deltog i en första kartläggning hade utländsk bakgrund. En översikt över verksamhetens omfattning ges i tabell 2. Utfallet för dessa del- tagare beskrivs mer i detalj nedan. En översikt över deltagarna i pilotprojektet i / , fördelade på yrkesområden. (Antalet deltagare med utländsk bakgrund anges inom parentes.) Det område som ägnades störst kraft var industrin. I anslutning till detta inkluderades även elbranschen i projektet. Inom industri- området kartlades 7 personer med bakgrund inom/som verkstads- industri/svetsare/svarvare, samt 2 personer med bakgrund som maskintekniker respektive vapentekniker. 6 av dessa genomgick en fördjupad kartläggning . 2 av deltagarna med bakgrund inom verkstadsindustri gick vidare till en mer omfattande bedömning där processen fortsatte med praktik på en arbetsplats. Kompetensbedömningen för dessa två skulle ha skett på arbets- platsen , men detta drog av olika anledningar ut , och bedömningen kunde inte påbörjas förrän efter projekt- tidens slut. (En av dem hade fått en fast anställning på företaget, den andre en provanställning.) Den person som hade en bakgrund som maskintekniker hade en bred kompetens från olika områden, bland annat inom data/konstruktion. Hos honom beskev man yrkeskompetensen genom kartläggning, praktik och intervju, samt validerade bas- och generell kompetens enligt kompetens- beviset – det blev alltså en validering i viss utsträckning. Dessutom genomgick deltagaren med bakgrund som vapentekniker en mer omfattande bedömning. Kompetensen hos de övriga 3 personerna kartlades . Bland de totalt 5 deltagare som kartlades men gick inte vidare till den mer omfattande bedömningen fanns 2 personer med yrkes- utbildning och/eller erfarenhet som gjorde att deras kompetens skulle ha kunnat valideras. En av dem fick dock arbete och lämnade processen, och den andre kom in i projektet så sent att en full- ständig validering inte skulle ha hunnits med – här kan dock en fortsättning bli aktuell. De övriga 3 hade yrkeserfarenhet från industrin, men det var svårt att definiera deras kompetens på ett sådant sätt att det gick att hitta lämpliga praktikplatser. (Till svårig- heterna bidrog dessutom den geografiska spridningen över .) Av dessa 3 personer hade ändå 2 fått arbete . Totalt hade man således 9 deltagare som gick vidare till för- djupad kartläggning inom industriområdet, varav 4 även fortsatte till den mer omfattande bedömningen. Alla dessa hade utländsk bakgrund. Inom industriområdet har man allmänt sett fått igång ett funge- rande samarbete och en diskussion med arbetsgivarna och facket. Man har dessutom samarbetat med ett företag i , , i samband med att företaget skulle omstrukturera och säga upp personal. Här anmälde sig efter en information ett 30-tal personer till en första kartläggning av kompetensen, vilken sedan genomfördes med totalt 25 personer, varav 10 med utländsk bak- grund, . Här visade det sig dock att endast 2 hade yrkeskompetens som skulle vara möjlig att validera, och dessa individer hade redan dokumentation på sin kompetens. För övriga hade arbetsuppgifterna på företaget varit så enkla att kompetensen inte gick att validera mot något speciellt yrke. Inom elområdet fanns 9 tänkbara deltagare, varav 8 med utländsk bakgrund, vilka genomgick en första kartläggning. 6 av dessa elektriker, samtliga med utländsk bakgrund, gick vidare till en fördjupad kartläggning, och 2 av dem gick sedan igenom den fullständiga valideringsprocessen och fick dess- utom en kompletterande utbildning. Här har valideringen kopplats till de krav som ställs inom branschen, och man har haft ett nära samarbete med () som bland annat översätter och granskar utländska betyg inom området. En av de två hade med sig betyg från hemlandet, vilket gjorde det enklare att efter en valideringsprocess komplettera med utbildning inom de kurser där det enligt ECY krävdes komplettering. Den andre saknade betygsdokumenten, men här kunde man komma överens med ECY om vilka kompletteringar som krävdes utifrån de bedömningar en yrkeslärare gjorde. Ytterligare en deltagare som kom in sent i projektet inom elområdet hade en inriktning mot el- kraft. Han gick vidare till en mer omfattande bedömning, vilken dock innebar en mer begränsad beskrivning av kompetensen än i de två andra fallen (ett alternativ till den mer omfattande processen för att jämföra med fastställda krav på kompetens). Beskrivningen gjordes tillsammans med praktikföretaget – motivet för detta tillvägagångssätt var den korta tid som fanns till förfogande samt att det enbart rörde sig om en person inom yrkesområdet. Slutligen planerades en validering till inom detta område, men den hade inte påbörjats vid projekttidens slut. Inom ekonomiområdet fanns det totalt 9 tänkbara deltagare utifrån den första kartläggningen, varav 5 hade en utländsk bakgrund. 4 av dessa 9 kunde tydligt kategoriseras inom ekonomi, medan övriga hade kompetens inom/som sekreterare, affär/ekonomi, försäljning samt data/ekonomi (2). Av de 9 personerna har 2 (båda med svensk bakgrund) deltagit i en mer omfattande bedömning, valideringar som gjordes mot betyg. Denna validering byggde på arbete med speciella arbetsuppgifter, och den var ej kopplad till någon arbets- plats. En av de två fullföljde valideringen, medan den andre avbröt. En fördjupad kartläggning av kompetensen har gjorts med ytter- ligare 5 personer, varav 3 hade utländsk bakgrund och kartlades med hjälp av tolk och 2 hade svensk bakgrund, men deras kompe- tens bedömdes ej som möjlig att validera mot de krav företagen ställer. Det huvudsakliga arbete man gjort inom detta yrkesområde är ett försök att utveckla en modell för vilken kompetens det är som företagen kräver. Utöver problemen med rekrytering har det stora problemet inom detta område varit svårigheten att engagera arbetsgivare och skaffa praktikplatser på företag. Företagens anorektiska organisationer har inte haft möjlighet att ta emot praktikanter. Inom handelsområdet har man inte lyckats rekrytera någon del- tagare, varför området lades på is . Här har man inte fått med arbetsgivarna i arbetet, och enbart kontakter med facket har inte varit tillräckligt. Ett problem i det förarbete som trots allt gjordes var att definiera kriterier för valideringen. En kart- läggning av arbetsgivarnas krav visade att dessa inte alls överens- stämmer med skolans kursplaner, utan kraven handlade snarare om svårmätbara sociala kompetenser. Kanske kan arbetet med en strukturerad bedömning av generell kompetens relaterad till ett specifikt arbete vara en väg för utveckling av validering inom detta område? Inom vårdområdet genomfördes, inom ramen för pilotprojektet i , validering i . Där deltog 13 personer i en vali- dering mot betyg, där man genom en kombination av praktik och teoretiskt arbete i grupp skulle nå fram till kompetens motsvarande en hel omvårdnadsutbildning. Dessa deltagare hade en utländsk fyraårig sjuksköterskeutbildning på gymnasienivå, och deras kom- petens var i vissa delar högre än vad som krävs av undersköterskor, men saknades vissa delar. Utöver detta har man arbetat med utvecklingen av en modell för validering av anställda inom vårdområdet i . Där finns 120 personer som har läst några kurser inom sitt yrkes- område, och de kommer /2002 att validera kursen Social omsorg B. Denna validering påbörjades och ska vara klar . De ytterligare yrkesområden som man har kommit att försöka validera inom är måleri, VVS, frisör samt trä (alltså en viss ut- vidgning i förhållande till de områden som prioriterades i första hand). Inom måleri och VVS fanns vardera en person – båda med svensk bakgrund. Inom dessa områden arbetade man med kontakter med branscherna och facken för att skapa någon form av validering. För den målare som skulle valideras var det klart med praktikplats, han hade genomgått en fördjupad kart- läggning men hoppade sedan av projektet. (När det gäller VVS – se beskrivningen av , och resultatet i form av regionala branschlösningar.) Inom frisörområdet har man lyckats få (den lokala) branschen att acceptera validering, men försöket var i sin linda. Det fanns då 2 tänkbara deltagare med utländsk bakgrund, varav en genomgick en första kartläggning, och en som deltog i Sfi fick möjlighet till fyra veckors yrkespraktik (i det senare fallet skedde dock ingen kartläggning inom pilot- projektets tidsram). Här var strävan att få till en koppling mellan språkutbildning och validering. 2 personer, båda med utländsk bakgrund, har i en första kartläggning visat sig ha kompetens inom träområdet, men dessa har ej gått vidare i processen. I den första kartläggningen har man dessutom bland 7 personer med utländsk bakgrund funnit en programmerare, en person med kompetens inom hästhållning samt 5 där kompetensen inte gick att specificera till något yrkesområde. Av dessa gick programmeraren vidare till en fördjupad kartläggning. Tidig kartläggning och fokus på utländsk yrkeskompetens Utöver insatserna riktade mot specifika yrkesområden har man i även gjort försök med tidig kartläggning (det vill säga tidig efter ankomsten till ) med tolk. Här hittade man dock ingen som kunde valideras inom de yrkesområden som var aktuella i projektet. En person med erfarenhet av arbete som fräsare fanns, men han försvann till ett annat projekt. Totalt var det 6 personer som rekryterades via kommunens Sfi och deltog i denna tidiga kartläggning. Dessa personer finns med i ovanstående redo- visning över vilken kompetens som fanns bland de 77 personer som kartlagts. I har man alltså hållit fast vid valideringen av utländsk yrkeskompetens. Med undantag av , där 15 av de 25 som deltog i en första kartläggning hade svensk bakgrund, hade endast 9 av de övriga svensk bakgrund. De 10 med utländsk bak- grund från har alltså inte enbart kompetens utvecklad utomlands, men i övrigt är det till övervägande delen frågan om utländsk yrkeskompetens hos de utländska deltagarna. Inriktning- en på utländsk kompetens är också motiv för att man inte har försökt rekrytera (utländska) deltagare från svenska arbetsplatser, då deras yrkeskompetens är svår att definiera som utländsk. Projektets roll i kommunen I har man lång erfarenhet av validering, främst i arbetet med yrkesprövning för invandrare (se , 1999, s. 38–39). Det finns också ambitioner att vidareutveckla valideringen inom komvux, där pilotprojektet organisatoriskt är placerat. (Minst) en person kommer att fortsätta arbeta med validering inom komvux även efter pilotprojektets slut, och man hoppas kunna vara med i den fortsatta försöksverksamheten. Ambitionen är att fortsätta validera yrkeskompetens, både mot kompetensbevis och mot betyg. Inom yrkesområdet vill man även försöka hitta något före- tag där man kan arbeta med validering av redan anställda. Utöver detta vill man även utveckla valideringen av teoretiska kurser inom komvux, för att hitta en modell för detta som är skolans/ kommunens, i stället för att validering görs av den enskilde läraren utifrån hans/hennes egna personliga modell. valdes som pilotprojektort i egenskap av storstadsregion. Detta har fått genomslag i projektet genom att det verkar ha varit förhållandevis lätt att rekrytera deltagare när det finns ett stort underlag. Det finns också många stora arbetsgivare, inte minst kommunen, att utveckla samarbete med. Samverkan med branscherna har underlättats av den arbetskraftbrist som har rått , vilken har ökat intresset av att tillvarata in- formell kompetens. Bristen på arbetskraft har dock gjort att antalet arbetslösa med valideringsbar kompetens har minskat, vilket har lett till en fokusering på validering av kompetens hos anställda. En översikt över verksamhetens omfattning ges i tabell 3. Därefter följer en mer detaljerad beskrivning av verksamheten, inklusive viss verksamhet som påbörjades mot slutet av projektperioden men som ej redovisas i översikten över genomförd validering. En översikt över deltagarna i pilotprojektet i , fördelade på yrkesområden. (Antalet deltagare med utländsk bak- grund anges inom parentes.) 198 (35) 20 (10) 12 (0) 8 (8) 238 (53) Även i är vården det område där valideringen har störst omfattning. Ett 100-tal personer deltog i en första bedömning, och ungefär hälften av dessa gick vidare till validering och därefter kompletterande utbildning. Hälften av de som deltog i den första bedömningen hade utländsk bakgrund, men bland de som gick vidare till validering utgjorde de en mindre andel. gick ytterligare omkring 200 personer in i en valideringsprocess inom vårdområdet, ett antal som beräknas bli fördubblat . Av dessa 200 var cirka 140 anställda inom kommunen, medan övriga rekryterades via Arbetsförmedlingen, Sfi-undervisningen eller genom egna individuella initiativ. Totalt genomfördes 198 valideringar inom omvårdnadsområdet , och 35 av dessa deltagare hade utländsk bakgrund. Inom restaurangbranschen blev 20 personer validerade under hös- ten 2000. Hälften av dessa var storköksanställda som validerades genom intervjuer och observationer på arbetsplatsen. De övriga var arbetslösa, och valideringen genomfördes då i stället i skolans metodkök. En person validerades under praktik på arbetsplats (restaurang) och fick möjlighet att lära sig språket. Det som genomfördes var valideringen av praktisk kompetens. Det var sedan upp till deltagarna att komplettera med den teoretiska delen för att kunna få ut dokumentation i form av betyg. Hälften av de båda grupperna, alltså totalt 10, hade utländsk bakgrund. har kartläggningar av kompetens gjorts med ytterligare 15 personer – 10 med erfarenhet av köksarbete och 5 servitörer. Dessa personer hade utländsk bakgrund, och kartläggningen gjordes i hälften av fallen med hjälp av tolk. 10 av dessa 15 blev klara för att gå vidare till validering och kompletterande utbildning, men där stannade processen upp då det fanns oklarheter kring hur upp- handlingen av detta skulle ordnas. Hos de resterande 5 visade kartläggningen att det inte fanns tillräcklig kompetens för valide- ring, utan dessa individer gick vidare till Sfi-utbildning. Inom livsmedel med tekniskt underhåll påbörjades ett arbete med inriktningen att validera kompetens hos anställda underhållstekniker (hos ). Det var först svårt att rekrytera deltagare, men valideringen kom sedan igång . 12 personer validerades då mot betyg – datakörkort eller Datorkunskap, Underhåll A samt Teknik. På denna nyckel- position – underhållstekniker – fanns inga invandrare att rekryte- ra. Valideringen skedde mot betyg eftersom processen hade satt igång, och man kunde inte vänta på fastställande av kompetens- beviset. Kompetensbeviset hade dock kunnat gå att använda, och betygen kommer i dessa fall att transformeras till motsvarande kompetensbevis. Dessutom förbereddes validering för chark- arbetare, en yrkesgrupp där det finns många med utländsk bakgrund. Underlag för validering utarbetades i samarbete med facket, och överenskommelser med företag träffades. Här väntade man på underlaget för kompetensbeviset för att kunna använda detta. genomgick ungefär 30 charkarbetare med i huvudsak utländsk bakgrund en kartläggning av kunskaperna i svenska och data. Dessa fortsatte sedan med en förberedande, företagsförlagd utbildning som varvade yrkesteori med svenska och data. Målet var att dessa individer skulle kunna gå vidare till en validering av yrkeskompetensen för att erhålla kompetensbevis. Bygg och fastighet är ett område som har tillkommit i . Här deltog 13 personer i en första bedömning, och 8 av dessa skulle gå vidare till en validering till betyg och kompetensbevis. Samtliga dessa hade utländsk bakgrund. Här väntade man också med att sätta igång valideringsprocessen tills det fanns klarare riktlinjer kring kompetensbeviset. 8 personer med utländsk bakgrund genomgick validering för kompetensbevis , och ytterligare 12 påbörjade validering. Inom detta område har kontakter etablerats med fastighetsbranschen, och man har omfattande planer på validering inom detta område – validering av kompetensen hos ett 60-tal personer planeras och början av 2002. Inom detta område handlar det i första hand om individer som är anställda inom branschen, och många av dem har utländsk bakgrund. Ytterligare tillkommanden yrkesområde för validering i var fastighetsansvarig, habilitering och bilbyggare. Arbetet med valideringsunderlag för fastighetsansvariga har pågått och beräknades bli klart . Inom habilitering arbetades ett underlag för validering fram , tillsammans med olika intressenter. Detta prövades i en pilotgrupp , och kommer validering mot kompetensbevis att prövas fullt ut inom detta område. För bil- byggare påbörjades ett samarbete med , med målet att genomföra validering . Tidig kartläggning och utländsk yrkeskompetens En annan verksamhet som prövats i pilotprojekt handlar om tidig kartläggning av utländsk yrkeskompetens. Försök gjordes inom elområdet och inom svetsområdet.11 20 + 15 perso- ner (inom respektive område) genomgick en första yrkeskartlägg- ning i form av en intervju med yrkeslärare och tolk. Av dessa gick 17 vidare till en praktisk bedömningsvecka inom elområdet och 7 inom svetsområdet. (De som inte gick vidare visade sig ha alltför begränsade erfarenheter av yrket och/eller var intresserade att rikta in sig på en hel utbildning inom sitt område.) Här fick man genom praktiska och skriftliga övningar en mer omfattande bedömning av kompetensen. Denna bedömning visade i princip samma sak som den första intervjun gav indikation på – att det fanns relevant kompetens, men att denna var svår att beskriva mer ingående i detta skede. Bedömningsveckan var ändå av värde, då den gav individen möjlighet att faktiskt visa vad han/hon kunde. Här var sedan ambitionen att skapa en utbildning som komplet- terar yrkeskompetensen och bygger upp kunskaperna i det svenska språket, men här har praktiska organisatoriska faktorer förhindrat 11 Se även beskrivningen ovan om kartläggning av kompetens hos 15 personer inom Restaurang. eller i varje fall fördröjt denna insats. (Satsningen på tidig kart- läggning gick vidare även efter projekttiden – kartläggningar med hjälp av tolk genomfördes inom verkstads- och fordons- områdena.) Det är främst i samband med den tidiga kartläggningen som man har bedömt renodlat utländsk yrkeskompetens. I övrigt har de invandrare som har deltagit i valideringen haft yrkeserfarenhet/ kunskaper både från hemlandet och från . Projektets roll i kommunen I vill man ge valideringen en central roll inom kommu- nens vuxenutbildning, och kommunen satsar resurser på att ut- veckla valideringen – . Denna satsning har skett parallellt och samordnat med pilotprojektverksamheten. Man har också tidigare erfarenheter som man byggt på, från det så kallade (se , 1999, s. 37; , 2000). Det mest tydliga problem man har sett i gäller projektets brist på kontroll över vissa delar som visat sig centrala i valideringsprocessen. Exempelvis har en fungerande validerings- process visat sig kräva kompletterande utbildningsinsatser, vilka kräver både finansiering och organisatoriskt samarbete som pilot- projektet inte haft kontroll över. När man ser ett tydligt behov av Sfi-undervisning med yrkesinriktning är detta inte självklart möjligt att ordna. I de tre pilotprojekten har man genomfört ett ambitiöst och omfattande arbete med att utveckla modeller för validering av yrkeskompetens inom olika yrkesområden. Ett antal exempel på modeller kommer att beskrivas och analyseras mer ingående i nästa kapitel. De olika modellerna har i större eller mindre omfattning prövats i praktisk valideringsverksamhet. Man har därvid fått en mängd erfarenheter, såväl positiva som negativa, vilka blir värde- fulla i det fortsatta utvecklingsarbetet på valideringsområdet. Ett antal av dessa erfarenheter berörs mer i detalj i fortsättningen av denna rapport. När det gäller det kvantitativa utfallet av verksamheten i termer av antalet deltagare har omfattningen beskrivits för respektive projekt. Däremot går det inte att göra någon rättvisande jämförelse mellan de tre projekten. Projektens frihet att lägga upp sitt arbete har inneburit att definitionerna av validering har varierat. I har man totalt sett genomfört betydligt mer än de avtalade 50 valideringarna, med en tydlig tyngdpunkt inom omvårdnads- området. I och har man, utifrån sina egna tolkningar av validering som en omfattande process, inte nått upp till detta antal när det gäller fullföljda valideringar.