sou · GPB357d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Även inom andra områden lämnas förslag på nya eller nygamla lösningar – t.ex. om kompetenssparande, ett förslag som utretts av statlig utredning och som är föremål för remissbehandling (hearing). Det kan antas att förslaget snart kan komma att ligga på lagstiftarens bord. Även har från branschens sida diskuterats en äldreomsorgsförsäkring. I andra sammanhang driver bransch- organisationen frågor om privatisering av vissa försäkringsområden, som arbetsolycksfallsförsäkring, utökat trafikskadeansvar och ökning av antalet vårdförsäkringar. Kampen är klassisk och kan sägas gälla de olika försäkringssfärernas rättmätiga arbetsfält. Genom förändringar inom den sociala försäkringen har alltså utrymmet för avtals- och privat försäkring ökats. I viss utsträck- ning har dessa försäkringsområden övertagit detta utrymme, dock inte för alla och inte på alla områden. misslyckanden och tillkortakommanden från den privata försäkringens sida kan också noteras. Det gäller lanseringen av tandvårdsförsäkringen som snart befanns vara synnerligen brist- fällig. Produkten speglade på ett tydligt sätt den privata försäk- ringens avgörande balansgång, nämligen den mellan hög- och lågriskkunder. Inom arbetslöshetsförsäkringens område har de privata försäkringsbolagen varit återhållsamma. De två bolag som intresserat sig för området har varit måttligt lyckosamma på marknaden. Inom arbetsskadeförsäkringens område vill man uttalat (åtminstone från sida) överta en arbets- olycksfallsförsäkring, men är knappast alls intresserad av att för- säkra arbetssjukdomar. Inom sjukvårdsförsäkringens område har de svenska försäkringsbolagen nu verksamhet ett försäkrings- bestånd på ca 120 000 försäkringar. Tillväxttakten har ökat , vilket rimligen förklaras av debatten om sjukvården – främst köerna, men också av att den privata sjukvårdsförsäkringen (som i allt väsentligt kan ses som en tillgänglighetsförsäkring) allt mer torde ses som en anställningsförmån för företagsledningar Social, avtalad och privat försäkring i och nyckelpersoner i företag. En privat sjukvårdsförsäkring på bredden saknas dock. Den privata sjuk(penning)försäkringen har expanderat . Den allmänna sjukförsäkringens utformning har i allt väsentligt skapat det utrymmet. Det gäller både kompensations- nivån och framförallt det s.k. takproblematiken. Allt fler har sjukförsäkrat sig individuellt eller i gruppsjukförsäkring. Inom detta försäkringsområde bör noteras att även den privata sjuk(penning)försäkringen har belastats till den grad att kraftiga avgiftshöjningar aviserats. Efterlevandeskyddet i den allmänna efterlevandepensionen har försämrats vilket objektivt skapat ökat utrymme för ren dödsfalls- försäkring. Om så har skett har inte varit möjligt att uttala sig om eftersom data kring dödsfallsförsäkringar är svårtillgängliga av det skälet att de ofta kombineras med andra försäkringsprodukter. Däremot bör nämnas att ålderspensionerna i avtalad försäkring ofta kombineras med både ett extra familjeskydd och ett s.k. återbetalningsskydd, vilket tyder på att effekterna av försäm- ringarna naturligtvis uppmärksammats också inom den avtalade försäkringsområdet. 1990-talets relativt omfattande ändringar inom den sociala försäkringen kan givetvis få konsekvenser också på socialför- säkringssystemet självt. Det myckna ändrandet riskerar att under- minera systemets trovärdighet. Om allt för stort utrymme för kompletteringar av systemet lämnas till den privata försäkringen finns risk att den sociala försäkringens legitimitet ytterligare under- mineras. Det bör också nämnas att den sociala försäkringens bristande genomskinlighet har kritiserats. Delar av lagstiftningen betraktas som en av de mest komplicerade inom svenskt rätts- väsende. bör observeras att praktiskt taget samtliga förmånsslag, som fanns , också finns kvar vid utgången av årtiondet. Volymen inom socialförsäkringen är fortfarande betydande – för prognosticeras utgifter på (a-kassan undantagen). Det är alltså fortfarande så att den sociala försäk- ringen är dominerande när det gäller trygghet mätt i utbetalningar – den statsfinansiella krisen till trots. Den sociala försäkringen står alltså i det avseendet förvånande intakt. Till vissa delar har den avtalade försäkringen följt den sociala i avseende på utgifter – så märks t.ex. inom avtalsgrupp- sjukförsäkringen, vars kostnader ökat och inom arbetsskade- Social, avtalad och privat försäkring i försäkringen, vars kostnader har minskat. Den privata försäkringen har fått ökat handlingsutrymme . De privata sjukpenningförsäkringarna har ökat, detsamma gäller pensions- sparandet och framryckningar har gjorts inom flera andra förmånsslag som inom arbetslöshetsförsäkringen, tandvårdsförsäk- ringen och inom sjukvårdskostnadsförsäkringen – dock inte alltid med lyckade resultat. SOU 2001:57 Social, avtalad och privat försäkring i I slott och koja. De svenska hushållens förmögenhetsfördelning. . & R. . (red.) Samhälls- ekonomin och det personliga ansvaret. Livförsäkringar med fondanknytning. Förslag från Bank- och försäkringsrörelsegruppen. : Allmänna förlaget. Karensdagar vid sjukersättning. : Allmänna förlaget. Ett reformerat pensionssystem: bakgrund, principer och skiss. : Allmänna förlaget. En social försäkring. Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi – . Rätten till förtidspension och sjukpenning. Tandvårdsförsäkring i omvandling. Tandhälsan, samhällsekonomin och det personliga ansvaret. Kontrakt för arbete: rättvisa och tydliga regler i arbetslöshetsförsäkringen. Den befriade tiden; om arbete och medborgarlön. Arbetets död och medborgarlön. En essä om det goda livet. The Three Worlds of Welfare Capitalism. den 5/12 1999, Intervju med försäkringsdirektör. , K-O. 1994. , Å., M. Medelberg & A-C. Olika transfereringssystem men lika inkomster. De äldres ekono- miska situation i ett internationellt perspektiv, Ekonomisk Debatt 28, (2), 143–158. Fölster, S. Verkliga och skenbara socialförsäkringsreformer i framtida socialförsäkringssystem. Fölster, S. Socialförsäkring genom medborgarkonto: Vilka är argumenten?, Ekonomisk Debatt 1994:4. Social, avtalad och privat försäkring i Fölster, S. 1996. Social insurance based on personal savings accounts: A possible reform strategy for overburdened welfare states? Den försäkringsbehövande allmänhetens förtroende. Sju uppsatser om svensk försäkring. : Assurans förlag. Om livförsäkringar med anknytning till värdepappersfonder. : Assurans förlag. Reform eller systemskifte; ett inlägg i socialförsäkringsdebatten. När pengarna är slut. Alltid mer, aldrig nog. Om medborgaren, staten och välfärden. Basic Income and the Swedish . Kangas, O. & J. 1996. The Development of Occupational Pensions in and . Class Politics and Institutional Feedbacks, i M. Shaleu (red. ), The Privatization of Social Policy. (red.) 2001 Den sociala frågan; om arbete, inkomst och rättvisa. Välfärdens idéer, Globaliseringen, elitismen och välfärdsstatens framtid. , H., J. . , 1994. Rapporter utgivna av bankkriskommittén. Socialförsäkringar och kontanta familjestöd i Å. , (red.) Välfärd och försörjning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. En ny socialförsäkring. 1999: socialför- säkringens idé. 2000: Efter 55 – välfärd, arbete och fritid. Förändringar i regelsystemen under Social, avtalad och privat försäkring i Yttrande över slutbetänkandet Sjuk- frånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag (SOU 2000:21) /dnr 1131/01/. & C. , 2001. kunder dumpingplats för aktier DNdebatt . SAF, 1998. Proportionell skatt med trygghetskonton – för enkelhet och ökad valfrihet. Den nya pensionen. En reform med stora problem. : SPF förlag. ATP i nytt ljus. Arbetsskadeförsäkring i nytt ljus. Liberala välfärdskonton; modell för Delbetänkande från Arbets- skadeförsäkringsutredningen. Betänkande från Pensionsarbetsgruppen. Förtidspension – en arbetsmarknadspolitisk ventil? Rapport från Sjuk- och arbetsskadeberedningen och Arbets- marknadspolitiska kommittén. Välfärd, vård och omsorg, Szebehely, M. ), Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Välfärd och försörjning, , Å. ), Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. IKS – en stimulans för det livslånga lärandet. Delbetänkande från Utredningen om individuellt kompetenssparande. Sjukförsäkringen: basfakta och utvecklingsmöjligheter. Den nya läkemedelsförmånen. Slutbetänkande från Utredningen om läkemedelsförmånen. Hälsa på lika villkor - nationella mål för folkhälsan. Individuellt kompetenssparande – med start . Slutbetänkande från Utredningen om individuellt kompetens- sparande. Social, avtalad och privat försäkring i Sjukfrånvaro och sjukskrivning: fakta och förslag. Välfärdstjänster i omvandling, Szebehely, M. ), Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. & K. , 1990. Makt och arbetsskador . Svensk (SFÅ). 1991–2001. Lovar och försäkrar. De äldres väl- färd i en balanserad samhällsekonomi. Social, avtalad och privat försäkring i Arbetsmarknadens Försäkringsaktieboloag AGB Avgångsbidragsförsäkring AGS-KL Avtalsgruppsjukförsäkring för kommuner och landsting ATP Allmän tilläggspension IKS Individuellt kompetenssparande IPS Individuellt pensionssparande ITP Industrins och handelns tilläggspension för tjänstemän ITP-K Industrins och handelns tilläggspension för tjänstemän – Komplettering KL Kommuner och Landsting PFA 98 Pensions- och föräsäkringsavtal –98 PA-KL Pensionsavtal för kommun- och landstingsanställda PA 91 Pensionsavtal för statsanställda PSA Avtal om ersättning vid personskada för statligt anställda PTK SAF SGI Sjukpenninggrundande inkomst SPV TFA Trygghetsförsäkring vid arbetsskada TFA-KL Trygghetsförsäkring vid arbetsskada för kommuner och landsting TGL-KL Tjänstegrupplivförsäkring för kommun- och landstings- anställda