sou · GPB355d3 · 2002-01-01 00:00:00 — vilken utsträckning barnens inställning till jämställdhet i hemmet kan relateras till föräldrarnas inställning till densamma och om en eventuell inverkan i så fall finns oberoende av barnens eget arbete och andra relevanta faktorer. I den sista analysen är den vikt barn fäster vid att de vuxna i familjen delar lika på ansvar för hushålls- arbete och barn beroende variabel. De barn som har svarat att de tycker det är mycket viktigt att de vuxna delar lika – av pojkarna och av flickorna – urskiljs i modellen från övriga.25 Vad har då barns och föräldrars hushållsarbete för betydelse när det gäller pojkars och flickors inställning till hur vuxna bör dela upp arbetet i hemmet? I Tabell 9:7 visar det sig att barns inställning till jämställdhet i hemmet är beroende av hur mycket hushålls- arbete de själva utför. Ju fler familjeservicesysslor flickor och pojkar utför desto större är sannolikheten att de anser att det är mycket viktigt att vuxna delar lika på ansvaret i hemmet. I Tabell 9:7 märks dock inget samband mellan den tid modern spenderar i hushållsarbete och barnens inställning till jämställdhet, givet övriga faktorer i modellen. Tecken tyder dock på att en traditionell uppdelning av hushållssysslorna minskar sannolikheten att pojkar ska tycka delat ansvar mellan de vuxna i hemmet är mycket viktigt. Bland pojkar minskar också andelen som tycker jämställdheten i hemmet är viktigt ju äldre de blir. 25 Alla variabler inkluderas här i samma modell då få koefficienter ändras (och då i liten utsträckning) i en analys där föräldrars inställning till jämställdhet utelämnats. Barns hushållsarbete och könsroller Inställning till jämställdhet bland pojkar och flickor 10 ; mycket viktigt att de vuxna i familjen delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn. Logistisk regression med robusta standardfel. 0,89*** Har ett/flera syskon 0-6 år 0,52** 1,15** 1,11** Föräldrar noga med att barnet hjälper till 2,75*** Moderns utbildning (antal år) 1,06* 1,08** 1,47** Modern >5 tim mer hushållsarbete än Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och Pseudo R2=0,06 Pseudo R2=0,03 *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5%-nivån; * = 10%-nivån. Pojkar och flickors erfarenhet av utomhusarbete som en potentiellt manlig syssla kan tänkas inverka på deras inställning till jämställd- het mellan könen. Resultaten i Tabell 9:7 visar dock inget stöd för detta. Huruvida barnen utför något utomhusarbete eller ej har inget signifikant samband med deras inställning till jämställdhet. I familjer med små barn är arbetsbördan ofta stor som denna större arbetsbörda ofta faller på mödrarnas lott i de fall de är barnlediga eller jobbar korta arbetsdagar. Dessa familjer förväntas alltså vara mer traditionella i sin fördelning av arbetet vilket kan påverka den bild framför allt sönerna får av ansvarsfördelningen kvinna/man. De pojkar som bor i hushåll där det finns barn tycker i mindre utsträckning det är viktigt att de vuxna delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn. Dessa pojkar utför fler familjeservicesysslor än andra pojkar (jfr Tabell 9:5) men när det antal sysslor de utför konstanthålls är de alltså inte lika positiva till jämställdhet i hemmet som andra. Barns hushållsarbete och könsroller Om föräldrarna tycker det är mycket viktigt att barnen hjälper till hemma förväntas de uppmuntra gemensamt ansvar för hushållet varför barnens inställning till jämställdhet i familjen torde påverkas positivt. I Tabell 9:7 får detta antagande stöd när det gäller sönerna; är föräldrarna mycket noga med att barnen hjälper till hemma ökar sannolikheten att pojkar tycker att det är mycket viktigt att vuxna delar lika på ansvar för hem och barn.26 Den vikt föräldrar fäster vid barns hushållsarbete är den faktor som tydligast påverkar pojkarnas inställning till jämställdhet här, vilket talar för att föräldrar ändå torde ha relativt goda möjligheter att påverka sina söner i detta avseende. Moderns utbildning förväntas ha en positiv inverkan på barnets inställning till jämställdhet.27 Sannolikheten att både flickor och pojkar ska tycka jämställdhet i hemmet är viktigt ökar också ju högre utbildning modern har (Tabell 9:7). Arbetar modern antas hon utgöra en positiv förebild som heltidsarbetande kvinna och likvärdig man- nen med avseende på försörjningsansvar för familjen. Sannolik- heten att dottern ska tycka att jämställdhet är viktigt ökar också om kvinnan arbetar lång arbetsdag, givet övriga faktorer i modellen. Eftersom döttrar till långtidsarbetande kvinnor ofta utför mer hus- hållsarbete än andra flickor, befarade och (1981) att dessa flickor skulle knytas hårdare till familjerollen. Risken torde dock inte vara överhängande här då moderns tydliga prio- ritering av förvärvsarbetet – tillsammans med dessa mödrars ofta högre utbildning – ökar sannolikheten att flickor anser att jäm- ställdhet i familjen är mycket viktigt. Slutligen används föräldrars inställning till jämställdhet som bak- grundsfaktor för de föräldrar som angett att de tycker det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där män tar lika stort ansvar som kvinnor för barn och hushåll. Även om det finns ett positivt samband mellan föräldrars inställning till jämställdhet i hemmet och barnens inställning till detsamma, så är sambandet inte signifikant när övriga faktorer inkluderas i tabellen. För pojkar spelar ålder, om de har syskon eller yngre, det antal familje- servicesysslor de själva utför, huruvida föräldrarna är mycket noga med att de hjälper till hemma samt moderns utbildning större 26Uppgiften hämtas från barnen, se Appendix 9:2. 27I denna analys används antalet utbildningsår eftersom det kontinuerliga måttet på ut- bildning visade sig ha större effekt på barns inställning till jämställdhet än om modern är högutbildad eller ej. Barns hushållsarbete och könsroller roll för deras inställning till jämställdhet i hemmet än föräldrarnas inställning. För flickor har eget familjeservicearbete, moderns utbildning och moderns arbetstid större betydelse för döttrars inställning till att de vuxna delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn än moderns och faderns inställning till detsamma. är det värt att notera att pojkars inställning till jäm- ställdhet här kan förklaras något bättre än flickors (jämför Pseudo R2 mellan modellerna) även om förklaringsnivåerna är långt ifrån höga. Fler flickor än pojkar anser att det är viktigt att de vuxna delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn och medan de flesta flickor är relativt stabila och lika i sin inställning till jämställdhet mellan könen finns det större variation bland pojkar. En variation som lättare kan förklaras av det stadium och det sammanhang pojkarna befinner sig i. Även om de allra flesta barn i åldern 10 hjälper till i hemmet i någon utsträckning är det få som spenderar mycket tid i hushållsarbete. Barn och ungdomar i denna ålder förväntas ofta ta hand om sig själva, bädda sin egen säng och städa sitt eget rum. Utöver detta är det mest lättare och inte så tidskrävande sysslor, som att duka på eller av bordet, plocka i/ur diskmaskinen eller diska, som barn hjälper till med minst en gång . Detta generella mönster kan dock modifieras avsevärt när kön tas med i beräkningen. Flickor utför mer familjeservice än sönerna och inom enstaka hushållssysslor finns det avsevärda skillnader mellan könen. Den enda syssla söner hjälper till med oftare än döttrar är utom- husarbete. Trots detta finns det inga större skillnader i den tid pojkar och flickor lägger ned på att hjälpa till i hushållet . Även om den skeva arbetsfördelningen inte får några större negativa konsekvenser för flickor och pojkars arbetsbörda här och , så kan fördelningen få följdverkningar längre fram. Om flickor lärt sig att laga mat, diska och städa medan pojkar inte gjort det, är sannolikheten större att flickorna också får ta ett större ansvar för dessa sysslor när de själva bildar familj. Intressant har då varit att se vilka faktorer som har betydelse för fördelningen av familjeservice och utomhusarbete i hemmet, samt om det finns ett samband mellan det arbete flickor och pojkar utför och deras in- ställning till jämställdhet. Barns inställning till jämställdhet i Barns hushållsarbete och könsroller hemmet kan också påverkas av föräldrarnas inställning till det- samma och/eller av föräldrarnas uppdelning av arbetet i hemmet, något som också studerats här. I den första multivariata analysen är den beroende variabeln det antal familjeservicesysslor pojkar och flickor 10 utför. Ana- lysen gav här delvis stöd för teorin om ett rollmodellsperspektiv där modern tjänar som förebild för döttrar och fadern för söner, då pojkar men även flickor hjälpte till mer i hemmet om fadern var den som utförde mest hushållsarbete. Skillnaden i det antal sysslor barnen i dessa familjer utför jämfört med familjer där modern och fadern spenderar ungefär lika mycket tid i hushållsarbete var störst för flickor. I viss utsträckning tyder detta på att flickor får dra ett större lass i familjer där arbetsbördan är hög. Detta antagande får stöd av det faktum att döttrar i hushåll där modern arbetar 35 tim- mar eller mer hjälper till mer i hushållet än andra. Tänkbart är att det är lättare att motivera sönerna till att hjälpa till i hushållet när fadern redan är den som spenderar mer timmar i hushållsarbete än modern. Det faktum att det antal sysslor flickor hjälper till med minskar om modern är högutbildad kan – till- sammans med effekten av faderns hushållsarbete för sönerna – eventuellt tolkas som att ett könsatypiskt beteende hos föräldrarna är det som har störst inverkan när ett rollmodellsperspektiv an- vänds för att försöka förstå barnens beteende. Detta antagande får också delvis stöd i analysen av barns utomhusarbete där flickor oftare hjälper till med s.k. manligt utomhusarbete om modern är den som utför mest underhålls- och reparationsarbete, arbete som annars oftast utförs av män. I nästa steg studeras barns inställning till att de vuxna i hemmet delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn och här märks ett tydligt samband mellan det antal familjeservicesysslor barnen själva hjälper till med och sannolikheten att de ska tycka att delat ansvar mellan de vuxna är mycket viktigt. Om föräldrarna är mycket noga med att barnen hjälper till i hemmet ökar också sannolikheten att sönerna ska tycka att jämställdhet är mycket viktigt. Med andra ord tycks praktiskt hushållsarbete ha en betydande inverkan på barns attityd till jämställdhet i hemmet och då främst i form av barnens egna erfarenheter av familjeservice. Föräldrarnas uppdelning av hushållsarbetet tycks däremot inte ha någon avgörande betydelse för den bild barn skaffar sig om hur de vuxna i hemmet bör fördela ansvar för barn och hushåll. Barns hushållsarbete och könsroller och (1981) befarar en socialisering in i hem- marollen för flickor vars mödrar arbetar långa dagar då dessa flickor hjälper till mer hemma än flickor vars mödrar arbetar mindre. För- utsatt att inställning till jämställdhet kan tas som indikator på framtida inställning till jämställdhet tycks risken enligt våra data dock inte vara överhängande. Flickor vars mödrar arbetar 35 tim- mar eller mer är oftare positivt inställda till jämställdhet mellan könen än andra flickor. Är modern högutbildad bidrar också detta till att både flickor och pojkar tycker att det är viktigt att de vuxna delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn. Sammanfattningsvis reser de här redovisade resultaten något motstridiga förväntningar . Det faktum att flickor arbetar mer än pojkar i hushållet redan i 10 18-årsåldern gör det lätt att tvivla på att jämställdheten i hemmet kommer att förändras avsevärt inom en överskådlig framtid. indikerar flickors och pojkars ofta positiva inställning till delat ansvar i hemmet en potential till förändring. Värt att notera är dock att barnen här på intet sätt är mer radikala än sina föräldrar, andelen som tycker det är mycket viktigt att satsa på delat ansvar i hemmet är lika stor för föräldrar som för barn. Tidigare studier har funnit tecken på socialiseringsprocessens större betydelse för pojkars hushållsarbete än för flickors (se t.ex. 2001). För vuxna kvinnor spelar ofta kontexten större roll, där inte minst förekomsten av ett eller flera egna barn har avsevärd betydelse för den tid kvinnan spenderar i hushålls- arbete. Vägen till större jämställdhet torde därmed i stor utsträck- ning gå via mannen vilket här för tanken till sönerna i familjen. Om pojkar får hjälpa till med fler sysslor i hemmet, och om föräldrarna är noga med att barnen hjälper till hemma, ökar sannolikheten att pojkarna ska tycka att jämställdhet mellan könen är viktigt. En positiv inställning till delat ansvar i hemmet följs inte alltid av kon- sekvent praxis, men det kan utgöra en första förutsättning för en jämställd familj och, i slutändan, ett mer jämställt samhälle. Barns hushållsarbete och könsroller Deskriptiva uppgifter för bakomliggande faktorer. Procenttalen an- ger andel barn i olika kategorier. Har syskon 0-6 år Antal yngre syskon (i genomsnitt) Har syskon max yngre/äldre av motsatt kön Bor med båda sina biologiska föräldrar Bor med en förälder Bor i ombildad familj En eller båda föräldrarna födda i Båda föräldrarna födda utanför Andel barn som bor i fristående hus Dominerande/högsta utbildning i familjen, antal år Moderns utbildning antal år Modern högutbildad dvs. >=16 års utbildning totalt I familjen dominerande (högsta) klass: Tjänsteman mellan/låg Arbetare okvalificerad/kvalificerad Fadern spenderar mer tid i hushållsarbete än modern Fadern och modern spenderar ungefär lika mycket tid Modern spenderar mellan och mer tid i hushållsarbete än fadern Modern spenderar tid mer än Andel barn vars föräldrar spenderar i reparations- och underhållsarbeten Modern och fadern utför lika mycket Fadern spenderar mer tid i reparationsarbete än Modern spenderar mer tid i reparationsarbete än Andel barn som kommer mycket bra överens med Andel barn som kommer mycket bra överens med Andel barn vars föräldrar tycker det är mycket noga att barnen hjälper till hemma 28 Gäller familjer som spenderar någon tid i reparationsarbete. Barns hushållsarbete och könsroller De regressionsanalyser som beskrivs är estimerade i Stata 7.0. Detta program gör det möjligt att korrigera för att barn i samma familj är mer lika på en rad bakgrundsfaktorer jämfört med andra barn. Pro- grammet tar hänsyn till detta genom att korrigera standardfelen i analyserna för beroende inom grupper – i detta fall familjer (se Stata Userss Guide eller . Nedan följer en beskrivning av de olika förklaringsfaktorer som används i analyserna. I de fall en variabel anses självförklarande tas den ej upp här. I Tabell 9:1–9:4 samt Appendix 9:1 visas deskriptiva data för variabler och grupper inom dessa. Familjeservice är sammansatt av åtta sysslor. De barn som brukar hjälpa till med någon/några av dessa sysslor minst en gång utför s.k. familjeservice arbete.29 Om de 1) diskar, 2) städar någon annanstans än i det egna rummet, 3) lagar mat, 4) dukar eller dukar av, 5) tvättar, stryker, hänger eller viker kläder, 6) vattnar blommor, 7) tar hand om syskon eller 8) handlar mat utför de familjeservice. I regressionsanalysen används denna variabel som ett index med värden mellan 0 och 8 beroende på det antal sysslor barnen utför. Självservice består i att bädda den egna sängen och/eller städa det egna rummet. Värdena för denna variabel kan alltså bara variera mellan 0 och 2. Det totala antalet sysslor omfattar självservice och familjeservice samt att göra frukost och utföra utomhusarbete och består av sammanlagt tolv sysslor (varierar mellan 0 och 12). An- ledningen att inte kategorisera att göra frukost som självservice eller familjeservice är att vi inte vet om barnet gör frukost till sig själv eller till andra i familjen. Tveksamheter om familjeservice- relevans kan finnas även för vissa andra sysslor men frukost var den syssla som tydligast uppvisade denna brist. Utomhusarbete är den enda traditionellt manliga syssla som det frågas om. Variabeln är dikotom och har värdet 1 om barnet hjälper till med utomhusarbete och annars 0. I analysen av barns utomhusarbete kontrolleras för boende. Om intervjuaren/urvalspersonen (barnets mor/far eller styv-/foster- mor/-far) angett att det endast finns en lägenhet i huset där famil- 29 Den exakta frågan lyder: Vilket av följande brukar du hjälpa till med hemma åtminstone en gång ?. Barns hushållsarbete och könsroller jen bor, alternativt att de bor i villa eller radhus kategoriseras barnet som boende i hus. Om det finns 2 eller fler lägenheter räknas de inte som boende i hus (och får därmed värdet 0 i analysen).30 För föräldrarna finns uppgifter om antal timmar som ägnas åt reparation och underhåll av bostad, fordon och annan egendom som tillhör hushållet.31 Reparations- och underhållsarbete är den här efterfrågade syssla i vilken män spenderar mer tid än kvinnor, varför den tjänar som den traditionellt manliga syssla vi har uppgift om för föräldrarna. Uppgifter för den icke intervjuade (partnern till urvalspersonen) beräknas från den vuxne responden- tens uppgifter då denne angett totalt antal timmar och egna timmar i sysslan (partnerns tid i sysslan beräknas då som total tid minus urvalspersonens tid). Föräldrarnas hushållsarbete mäts utifrån uppgifter om det antal timmar de sammanlagt ägnar åt 1) matinköp, matlagning och disk i sitt hushåll, 2) tvätt, strykning och annan klädvård samt 3) städning (se föregående fotnot för motsvarande frågeformu- lering). Uppgifter för den icke intervjuade (dvs. partnern till ur- valspersonen) beräknas även här från den intervjuades uppgifter. I de fall respondenten eller partnern (i partnerenkäten) angett att någon utanför hushållet utför hushållssysslor i hemmet har sum- man av detta arbete dragits från det antal timmar partnern för- väntas utföra.32 Familjerna har sedan delats in i fyra grupper där män i den första gruppen utför mer hushållsarbete än kvinnan (mellan 1 och ). I den grupp som räknas som relativt jämställd utför kvinnan mellan noll och mer än man- nen och den tredje gruppen utgörs av familjer där kvinnan lägger ned mellan 6 och mer än mannen på hushållsarbete. I den fjärde och sista gruppen utför kvinnorna mer hushållsarbete än männen. I analysen av inställning till jämställdhet dikotomiseras föräldrars hushållsarbete så att de familjer där kvin- nan utför hushållsarbete än mannen får värdet 1 och övriga värdet 0. Anledningen till detta är att den mer finfördelade variabeln här inte visade sig ha någon signifikant effekt. 30Eventuellt borde även de som bor i parhus (det finns 2 lägenheter i huset) räknas som boende i hus men detta gäller bara 18 barn i sammanlagt 14 familjer varför det inte borde spela någon större roll huruvida de inkluderas här eller ej. 31Frågan lyder: Ungefär hur många timmar i genomsnitt ägnas sammanlagt åt reparation och underhåll av bostad, fordon och annan egendom som tillhör Ditt hushåll? samt Ungefär hur många av dessa arbetstimmar står Du själv för?. 32Totalt antal timmar respondentens timmar antal timmar någon utanför hushållet = partners antal timmar i hushållsarbete. Barns hushållsarbete och könsroller Föräldrars inställning till jämställdhet mäts utifrån urvalsper- sonens svar på frågan Vad anser du om förslaget att satsa på ett samhälle där männen tar lika stort ansvar som kvinnorna för barn och hushåll? Svarsalternativen varierar mellan 1 till 5 från ett mycket bra förslag till ett mycket dåligt förslag, och de som svarat att de tycker det är ett mycket bra förslag jämförs i ana- lyserna med övriga. Barnets inställning till jämställdhet estimeras utifrån deras svar på frågan hur viktigt de tycker det är att de vuxna i familjen delar lika på ansvaret för hushållsarbetet och barnen. De som tycker detta är mycket viktigt jämförs i analyserna med övriga. Svarsalternativen varierar från 1 till 4 där inte viktigt alls är det mest avvisande svaret. Moderns utbildning estimeras utifrån det antal år hennes totala skol- och yrkesutbildning på heltid varat. Om kvinnan har utbildning eller mer anses hon vara högutbildad. Denna brytpunkt har valts dels då 15 utbildning motsvarar en fil. kand. examen från universitet, dels då en viss erfarenhet av högskole- och universitetsutbildning i sig – oavsett examen – förväntas ha ett samband med individers inställning till jämställdhet och delat ansvar mellan könen. Alternativet att använda dominerande, dvs. högsta utbildning i familjen har också testats men denna faktor gav inget signifikant resultat i den första analysen (av familjeservice) varför kvinnans utbildningsnivå valts till alla analyser. Om kvinnan arbetar eller mer anses hon ha lång arbetsdag. Arbetstidens längd är beräknad för anställda, före- tagare och jordbrukare och i de fall respondenten har fler än en sysselsättning har antalet arbetstimmar i dessa summerats.33 Kvinnans och mannens socialgrupp används för att ta fram den i hushållet dominerande/högsta socialgruppstillhörigheten. Dominans- ordningen är i stigande följd (där ett högre värde dominerar över ett lägre) 1) okvalificerade/kvalificerade arbetare, 2) tjänstemän på låg/mellannivå, 3) jordbrukare och företagare samt 4) tjänstemän på hög nivå. Uppgift om föräldrarna tycker det är viktigt att barnet hjälper till hemma estimeras utifrån barnets svar på frågan om hur noga det är hemma hos dem att de hjälper till hemma. 33 För anställda lyder frågan Hur många timmar är Din ordinarie veckoarbetstid?, för före- tagare Hur många timmar brukar Du arbeta i företaget i genomsnitt ? och för jordbrukare Hur många arbetstimmar brukar det bli på jordbruket under den brådaste/lugnaste tiden? följt av en fråga om hur många veckor som är bråda veckor. Barns hushållsarbete och könsroller från 1 till 4, mellan mycket noga till inte noga alls, och de som svarat att det är mycket noga jämförs i analysen med övriga. Relationen barn-förälder estimeras utifrån barnens svar på frågan Hur kommer du och din mamma/pappa överens?. Svarsalterna- tiven varierar mellan 1 och 5, från mycket bra till mycket dåligt. För barn som bor med en styvförälder används motsvaran- de fråga för pappans eller mammans sambo beroende på i vilket hushåll barnet bor/blir intervjuat. Denna variabel inkluderas för att få en indikation på huruvida det finns något samband mellan barn- förälderrelationen och barns hushållsarbete. Roman, 1997. Hemmet, barnen och makten. Förhandlingar om arbete och pengar i familjen. Alanen, L. Exploring the child question in sociology. Allardt, E. Att Ha, Att Älska, Att . : Argos förlag. , S. 2001. The Resurgence of . Social Consequences of Joblessness in in the 1990s. , L-G., R. . Wärneryd, 1981. Att beskriva den sociala strukturen: utvärdering av förslag till socio- ekonomisk indelning, 1:113-136. Antonovsky, A. Astone, N. S. McLanahan, 1991. Family Structure, Parental Practices, and , 56:309-320. Bartley, K. Barnpolitik och barnets rättigheter. 1964/1975. Human Capital, Effort, and the Sexual Division of Labor, 3:33-58. A. , 1990. Adolescents' Chores: The Difference between Dual- and Single-Earner Families, and the Family 52:361-373. Berk, S. F. 1985. The Gender Factory. : Plenum Press. Berkman, L. F. 1985. The Relationship of Support to Morbidity and Mortality sid. 241-262 i S. . S. (red.) Social Support and Health. : Academic Press, Inc. Berkman, L. F., T. Glass, I. Brisette & T. E. Seeman, 2000. From social integration to health: in the new millennium, Social Science & Medicine 51:843-857. E. , 2000. Determinants of psychosomatic complaints in Swedish schoolchildren aged seven to twelve years, 28:281-293. & L. , 2001. Long-term illness and psychosomatic complaints in children aged 2-17 years in the five Nordic countries. Comparison between 1984 and 1996, T., L. . E. , 2001. Psychosomatic complaints in schoolchildren: a Nordic comparison, 29:44-54. Ett spel om makt.