sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — I utbildning tar man emellertid inte hänsyn till skillnader i kunskapskulturer och därmed erbjuds orättvisa utbildningsvillkor. En god pedagogik är den nödvändiga förutsättningen för att konstruera eller bygga upp grund- och spets- kunskap om informationstekniken hos båda könen. Studiens kvinnliga deltagare visar stark motivation för att lära sig och utveckla IT-tekniken. Pedagogiken motverkar detta genom att inte ta hänsyn till rätt utgångspunkter och skapar istället osäkerhet i försö- ken att utveckla en ny yrkesidentitet. Det nns behov av att lyfta fram de skillnader som existerar mellan manliga och kvinnliga deltagare när det gäller förutsättningarna för att överbrygga de dolda, informella förkunskapskraven. Studiens slutsatser och åtgärdsförslag Studien resulterade i nedan angivna slutsatser och åtgärdsförslag. Det fanns en klyfta mellan utbildningens formella och informella förkunskapskrav. Trots att delta- garna uppfyllde de formella kraven, upplevdes deras kunskapsnivå som otillräcklig för att upp- fylla de förkunskapskrav som utbildningen outtalat byggde på. I kursinnehållet i IT-basutbildning fanns en inbyggd motsättning. Å ena sidan avsåg utbild- ningen att vara en basutbildning med syfte att ge deltagarna nödvändig kunskap för att komma fram till spetsutbildningen, å andra sidan krävde undervisningen en hög förkunskapsnivå som inte kunde omfattas av en nybörjare. I förhållande till de tekniska utgångspunkter som utbildningen vilade på saknade de kvinnliga (ev. även en del av de manliga) deltagarna i studien stora delar av relevant förkunskap. nns detta inte inom utbildningarnas ramar. Den kvinnliga deltagargruppen visade hög studie- motivation och intresse för att utveckla sig i det nya utbildnings- och yrkesvalet men utbildningens upplägg utgjorde en orimligt hög tröskel p.g.a. att utbildningen utgick från höga förkunskapsnivåer, en stor mängd enbart minnesbaserad kunskap och i förhållande till detta en mycket hög studietakt. Den IT-kunskap som utvecklas i traditionellt manliga kunskapskulturer tycktes vara norm för utbildningarnas uppläggning och innehåll. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Den förutsatta baskunskapen måste synliggöras. Deltagarna måste få möjlighet att skaffa den inom eller före kursen. Det nns behov av att skapa en IT-teknisk grundutbildning som ger den kunskaps- grund som eleverna saknar. Kunskapsdjup och tid för integration skulle sanno- likt vara till större nytta för deltagarna än stora mängder ytkunskap. En god pedagogik är en nödvändig förutsättning för att skapa både grund- och spetskunskap om informationsteknik hos båda könen. Både tids- och lärartäthetsfaktorn bör vara noga anpassade efter det kunskapsomfång som kursen vill att deltagarna ska bygga upp. Detta kan emellertid inte ersätta brist på bra pedagogik. Det behövs mer kunskap både om genusfrågor och om lärande hos dem som beställer och upphandlar utbildningar inom IT. Dessa personer bör dessut- om både kunna specicera kraven och kunna bedöma om det som utbildaren erbjuder är väl upplagt med hänsyn till deltagarnas kunskaps- kulturella utgångspunkter. Fortsatt forskning om psykologiska och pedagogis- ka aspekter på inlärande av IT behövs i kombina- tion med genuskunskap för att komma vidare i dessa frågor. Sammanfattningsvis har kunnat konstatera att även de av AMS anordnade arbetsmarknadsutbildning- arna saknar genusperspektiv och således inte lever upp till det av riksdag och regering uppsatta jämställdhets- målet. anser därför att behöver en tydligare styrning från regeringen i dessa frågor. Jämställdhetsmålet måste på ett tydligare sätt integreras i arbetsmarknadspolitiken i synnerhet vad gäller arbetsmarknadsutbildning med inriktning på IT och teknik och kopplat till den könsuppdelade arbets- marknaden. J Ä M I T S F Ö R S L A G Uppdrag till () Regeringen bör ge i uppdrag att presentera en handlingsplan för hur arbetet med att integrera jämställdhetsper- spektivet i arbetsmarknadsutbildningarna, med inriktning på IT och teknik, ska bedrivas. Analys av Datateknisk Utbildning för vid uni- versitet har genomfört en enkätundersökning med samtliga kvinnor som genom- gått Datateknisk Utbildning för Kvinnor (). Syftet var att kartlägga vilka effekter som utbildning- en har givit samt att analysera orsakerna till dessa effekter. Nedan anges resultaten från undersökning- en och en bakgrund om DUK-utbildningen. 95 Elektronikcentrum i (EC-gruppen) bedriver en utbildning kallad DUK-utbild- ningen i samarbete med . Det är en treårig högskoleutbildning inom datateknik och pro- gramutveckling som är anpassad speciellt för kvinnor. Utbildningen bedrivs i i där EC- gruppen har sitt huvudkontor Utbildningen vänder sig framför allt till kvinnor som saknar teknisk bakgrund och som från början inte har planerat att studera på någon teknisk utbildning. (antagning 1995–98) genomför- des utbildningen med enbart , d.v.s. platser för studerande som är 28–och som har varit yrkesverksamma . Detta innebär att en stor del av studenterna har arbetat inom någon icke- teknisk bransch tidigare. Exempelvis är det många som arbetat inom vården, barnomsorgen, skolväsen- det och kontor. Utbildningen har blivit mycket populär och fått ett stortantalsökande,cirkatiosökandeperplats.Företagen som har kommit i kontakt med utbildningen har uttalat sig positiva till denna satsning och det sätt den bedrivs på. De som avslutat utbildningen har direkt fått era J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T erbjudande om arbete. Under föregående läsår startades utbildningen även i genom ett samarbete mellan EC-gruppen och högskolan i . Dessutom har utbildningen genomförts i tillsammans med högskolan i (antagning 1996–1998). Utbildningen är uppbyggd med hänsyn till att de studerande ska få kompetens och erfarenhet både inom mjukvarukonstruktion och inom hårdvarukon- struktion. Tyngdpunkten i utbildningen ligger dock på programutveckling. Denna kombination av mjuk- varu- och hårdvarukonstruktion är relativt unik och ges inte på så många andra högskoleprogram. Det karaktäristiska med utbildningen är, förutom att den vänder sig till kvinnor, bl.a. att förkunskaperna i matematik är kurs C och inte att man har någon teknisk grund att stå på. Vidare innehåller utbildningen relativt mycket schemalagd undervisning med tillgång till lärare, en stor andel laborationer och mycket projektarbeten. Teori och praktik varvas i hög 96grad under utbildningens gång och den genomsyras av en småskalighet med en nära kontakt mellan studenter och personal. Sammanlagt 117 av 160 kvinnor har besvarat enkäten, vilket innebär . Resultatet visar bl.a. att de esta () har stannat kvar i och har bostad i eller . Den största arbetsgivaren är där av kvinnorna arbetar. Bland övriga arbetsgivare kan nämnas andra IT-företag, banker, kommuner och landsting för att ge några exempel. De vanligaste befattningarna är systemutvecklare/system- designer () och programmerare (). Innan man började DUK-utbildningen hade de esta varit studerande () eller arbetat inom vård, barnomsorg, skola eller kontor. På en fråga om det hade någon betydelse att utbild- ningen enbart vänder sig till kvinnor svarar ungefär lika många ja () som nej (). De som svarat ja menar att de annars inte vågat söka utbildningen. Det kändes tryggare med enbart kvinnor och utbildning- en kunde utformas på ett annat sätt nämner man. hade nansierat sina studier med NT- SVUX-medel och många menade att denna möjlig- het var mer eller mindre avgörande för att man sökte till utbildningen. De främsta anledningarna till att man sökte utbild- ningen var att man inte längre kände att det nuvaran- de arbetet var utmanande, det var osäkert och att man ville ha bättre utvecklingsmöjlighet. Flera nämnde intresset för tekniska ämnen och att man ville arbeta med IT och datorer. svarade att det hade betydelse att utbildningen enbart vände sig till kvinnor medan svarade att det inte hade någon betydelse. De som svarade ja menade att kvinnor vill ha noggrannare och mer djupgående förklaringar, mer konkreta exempel, vill ha en helhets- syn och förstå sammanhang till fullo. På frågan om man anser att uppläggningen av en utbildning eller kurs bör skilja sig åt beroende på om kursdeltagarna enbart är kvinnor jämfört med en blandad grupp fördelade sig svaren på nästa samma sätt. ansåg detta medan menade att det inte bör göra det. De som svarat ja motiverar det ungefär som redan nämnts och att kvinnor uppfattar och förstår saker på ett annat sätt och har ett annat förhållningssätt. Vidare nämns att kvinnor inte experimenterar lika mycket som män och behöver därför mer praktik. Bland nej-svaren nns att teknik är detsamma för både män och kvinnor och att man har lika stora för- utsättningar att lära sig detta, det är lika lätt eller svårt. Att det sedan krävs vissa förkunskaper är en annan sak. ansåg det var lätt att få arbete efter avslutad utbildning. ansåg att arbetsgivaren hade en stark eller ganska positiv uppfattning om DUK-utbildning- en. Endast tre kvinnor har upplevt att arbetsgivaren varit negativ. hade ingen uppfattning eller kände inte till utbildningen. Det positiva bestod i att man ansåg utbildningen vara en bra grund att stå på. Kurserna hade en bra sammansättning, bra ämnen och att man redan hade anställda som själva gått utbild- ningen. Några nämnde också vikten av att få in er kvinnor i en mansdominerad bransch. De esta av de svarande kände också att de var uppskattade på arbe- tet, kompetenta, att de trivdes och värdesattes. Man såg heller ingen nackdel i att vara kvinna i det arbete man hade. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Män använder Internet betydligt mer än kvinnor enligt statistik från SIKA14. Denna skillnad har också kunnat åternnas på företagssidan. För att stimulera kvinnliga företagare att använda IT som ett verktyg i sitt företagande har olika projekt initierats, delvis med stöd av EU-medel. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T I har avgetts en slutrapport angående Y-kvinnor på nätet, som handlar om ett före- tagarutvecklingsprogram nansierat av Europeiska socialfonden, och regionala instanser bl.a. . Ett av projektets mål var att etablera ett elektroniskt nät- verk för utbyte av erfarenheter och idéer, både natio- nella och internationella. Därtill har deltagarna fått lära sig engelska och affärsengelska. Utbildning skedde också via webben. Kvinnorna ck också lära sig att utveckla egna webbsidor. Vid utvär- deringen framgick att de kvinnliga entreprenörerna behövt den gemensamma mötesplatsen på nätet, att den bidragit till att öka affärerna med varandra o.s.v. Företagen ökade sin omsättning och till en del även sysselsättningen, dock inte enbart bero- ende på projektet. Det framgick emellertid tydligt att IT var ett viktigt verktyg för dem som företagare15. har ett samarbete med på områ- det IT och jämställdhet. 98i i syfte att belysa hur det ser ut beträffande kvinnors användning av Internet. Ett annat syfte var att nna sätt att utveckla området. Vid konferensen framträdde samma bild av kvinnors och mäns använd- ning av Internet i övriga EU-länder som i Sverige16. På Internet nns en stor mängd nätverk för kvin- nor och antalet nätverk växer både nationellt, regio- nalt och lokalt. Med tanke på det statistiskt visade gapet mellan kvinnors och mäns användning av IT så är det viktigt att sådana nätverk stöttas. Offentlig service på nätet I delbetänkandet Jämställdhet och IT lyfte fram frågeställningar kring offentliga tjänster på nätet och pekade på arbete med att ut- veckla IT-användningen inom myndigheten och även i myndighetens verksamhet. visade på betydelsen av ett genusperspektiv vid införandet av IT som kom- munikationsverktyg gentemot samhällets medborgare. Det är era myndigheter som håller på att utveckla offentliga tjänster på nätet. Just nu pågår diskussioner inom hälso- och sjukvårdsområdet om webbtjänster som har med allas livskvalitet att göra. Man diskuterar vårdportaler och webbens betydelse för verksamhet och utbildning inom vårdområdet. Här sker en utveckling av användningen av IT som är direkt kopplat till patien- ter, unga som gamla, kvinnor som män. Det är då viktigt att man har ett genus- tänkande. Det nns emellertid tecken på att det är över- vägande män som föreläser och utbildar, inte enbart vad gäller webbaserad vård utan i andra sammanhang där det handlar om IT och framtidsutvecklingen. Initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv ska genom- syra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn och då också kopplat till webbaserade tjänster. J Ä M I T S F Ö R S L A G Offentlig service på nätet Regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa ett jämställdhetsperspektiv i utformandet av webbaserade tjänster inom myndigheterna och inom myndigheternas verksamhetsområden. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T visade i sitt delbetänkande Jämställdhet och IT bl.a. på att andelen kvinnor i styrelser och ledande positioner är låg inom IT-branschen. Av de ca 640 IT-företag som branschorganisationen hade som medlemmar hade 26 av dessa företag en kvinnlig VD. pekade på behovet av att såväl staten som näringslivet bidrar till att kvinnor ges möjlighet att delta i IT-utvecklingen. Riskkapitalmarknaden har utvecklats starkt i , både till antalet aktörer och till antalet gjorda investeringar respektive investerade belopp. Branschen består av riskkapitalbolag (venture capi- talbolag och andra), privata investerare (business ) samt börs och andra marknadsplatser respektive fondbolag. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T är ca 200 ventura capitalföretag verksamma i . Riskkapitalbolag som tillsammans förvaltar ca enligt uppgifter från Förvärv (. Företaget genomförde med hjälp av en studie bl.a. av andelen kvin- nor i beslutsfattande positioner inom riskkapitalbran- schen17. Studien har genomförts med stöd från , och . Studien bygger på uppgifter från 53 bolag och visar bl.a. Av samtliga 53 bolag hade 48 bolag en manlig och fem bolag en kvinnlig VD. Av totalt 251 investerare (investment managers) inom dessa 53 bolag var 228 män och 23 kvinnor. Av det totala antalet entreprenörer som fått del av riskkapital var 6,kvinnor. Övriga 93,var män. Av de 515 företag som erhållit kapital var 34 företag där er än av grundarna var kvinnor. Övriga 481 företag var företag där er än av 100 grundarna var män. anser att fördelning av riskkapital är själva motorn i den utveckling och förändring som sker av näringslivet och IT-sektorn. Tillgången på riskkapital avgör på ett direkt sätt om en affärsidé och ett före- tag ska kunna utvecklas och bli en lönsam del i det svenska näringslivet, och styr därmed också vilka idéer och vilka företag som kommer att dominera en framtida näringslivs- och IT-utveckling. 1999 fördelades enligt Svenska Riskkapitalföre- ningen på den svenska marknaden. Att endast 6,av de entreprenörer som ck del av riskkapitalmarknaden var kvinnor pekar därför, oavsett orsakerna, på ett myck- et allvarligt problem där ekonomiska resurser och möj- ligheten att delta i och styra utvecklingen till stor del undanhålls kvinnor. Ur ett demokrati- och jämställdhetsperspektiv är detta naturligtvis helt oacceptabelt. Men även ur ett samhällsekonomiskt eller ett företagsekonomiskt per- spektiv måste detta ifrågasättas. Halva mänskligheten är kvinnor och därmed hälften av alla potentiella kun- der och köpare av dessa nya produkter och tjänster. Att de inte skulle ha något att tillföra vid utvecklingen och utformandet av dessa produkter som de i sista änden förväntas konsumera får anses högst osannolikt. Shenet är ett företaget som har som affärsidé att skapa ett jämställt näringsliv. Det är naturligtvis viktigt att risk- kapital nns att tillgå även för sådana initiativ. anser att ansvaret för att ge män och kvinnor lika tillgång till riskkapital vilar tungt på de aktörer som är verksamma inom riskkapitalmarknaden. J Ä M I T S F Ö R S L A G Jämställdhet vid fördelning av riskkapital Regeringen och dess myndigheter inom området bör såväl i kontakter med riskkapitalmarknaden som genom riktlinjer till de statliga institutioner och företag som är verksamma på riskkapital- marknaden, klargöra vikten av en könsneutral prövning vid fördelning av riskkapital. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T har gett högskolan i i uppdrag att göra en europeisk jämförelse av könsuppdelad statistik inom IT-sektorn och i de tekniska utbildningarna. Sammanställ- ningen har genomförts av WiTEC , enheten för arbetsvetenskap på högskolan i . En europeisk jämförelse av könsuppdelad statistik I rapporten policies in Union – Promoting excel- lence through mainstreaming gender equality (Publication from DG Research, written by , Assessment Net- work) beskrivs och analyseras kvinnors situation i EU inom de tekniska utbildningarna på högskola och universitet. Bland annat beskrivs kvin- nors möjligheter till forskningsanslag och deras möjligheter till karriär både inom den akademiska världen samt i näringslivet. ver också svårigheter att få fram statistik med avseende på kvinnors andel inom de tekniska yrkena och i utbildningarna. encountered in reviewing the position of women in science in the EU today is the lack of systematically collected and published statistics J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Det nns möjligheter att få fram viss jämförande sta- tistik inom utbildningsväsendet mellan olika europe- iska länder, medan det är näst intill omöjligt att få fram jämförande statistik av hur många kvinnor som är yrkesverksamma inom de tekniska områdena. Ett av problemen är också att olika länder använder skilda denitioner för olika yrkeskategorier. Kvinnor och män i tekniska utbildningar bekräftar dock bilden av att kvinnor har mycket svårt att nå högre positioner inom den akade- miska världen, se gur 1. Allmänt är andelen kvinnliga professorer mycket låg i de esta europeiska länderna. har kvinnliga professor medan har (1998). hade kvinnliga professorer (1998/99). kan konstatera att det är anmärkningsvärt få kvinnor i ledande positioner inom den akademiska världen. initierade Generaldirektoratet för Forskning vid Europeiska Kommissionen och 102 ett projekt, som syftar till att ta fram könsuppdelad statistik beträffande bland annat högskoleutbildning, forskare och forskningsnämnder i EU:s medlemslän- der samt dess kandidatländer. Rapporten beräknas vara klar /. Bakgrunden till pro- jektet är de nya krav inom jämställdhetsområdet som nns i , Amsterdamfördraget, som trädde i kraft . För att kunna kartlägga statistiken inom EU beträf- fande högskoleutexaminerade kvinnor respektive män har data tagits från – Education at a Glance 2000. Ur tabell har utbildningsområdet engi- neering, manufacturing and construction valts ut, se gur 2. Detta motsvarar i huvudsak elektroteknik, datateknik, systemteknik, telekommunikation, maskin- ingenjör, byggingenjör, livsmedelsingenjör och skogs- ingenjör. Uppgifter från , , Luxem- burg och saknas. Andelen kvinnor inom dessa utbildningar ligger i snitt kring . Variationen är dock stor – lägst ligger och högst ligger . Kvinnor och män inom högskola och universitet i sex av EU:s medlemsstater (1997) Students = studenter, = doktorander, Assistant = universitets lektor, = biträdande professor, Full Professor = professor med ämnesansvar Källa: Science policies in Union – a report written by for the Commission, DG Entreprise J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T kand eller högre utbildning inom området , manufacturing and construction %, Källa: , Education at a Glance 2000, Tabell C4.4 * Endast flamländska delen Inom utbildningsområdet computer science, vilket motsvarar systemutveckling, systemvetenskap, data- ingenjörer och programmerare, är andelen kvinnor något högre, i snitt, se gur 3. Uppgifter från , , , , och Öster- rike saknas. Högst andel kvinnor har och lägst andel har . kand eller högre utbildning inom området computer science %, Källa: , Education at a Glance, grad_fields_98 total.xls * Endast flamländska delen Kvinnor och män verksamma inom IT-sektorn Som tidigare nämnts är det mycket svårt att få fram jämförande europeisk statistik som avser kvinnor inom IT-sektorn. Det har inte varit möjligt att få fram jäm- förande statistik beträffande exempelvis kvinnor i led- ningsgrupper och styrelser bland IT-tjänsteföretag, som kan jämföras med den statistik som presentera- des i Jämits delbetänkande. Varken de europeiska IT- företagens branschorganisationer i , , , , , , Neder- länderna, , eller har tillgänglig könsuppdelad statistik. Några nationella studier i andra europeiska länder kring kvinnor och män i motsvarande JämO:s (ref. JämO Rapport från granskning av 22 IT-företags jämställdhetsplaner, 2000) och Jämits studier har inte heller gått att hitta. Det saknas generellt statistik som avser och en enhetlig denition av begreppet. har givit ut rapporten the ICT-sector där både IT-tillverkningsindustrin och IT-tjänsteföretag nns med, men inte heller här nns någon könsupp- delad statistik. Den könsuppdelade statistik som nns att tillgå inom EU med avseende på arbetslivet beskriver i huvudsak endast kvinnors och mäns sysselsättningsgrad och arbetslöshetstal, se gur 4. Inom EU har hög- sta sysselsättningsgraden , bland kvinnor i åldern 15 –. Bland de nordiska länderna ligger I låg motsvarande siffra 103 på . och hade den lägsta syssel- sättningsgraden bland kvinnor, respektive . Sysselsättning: fördelning mellan kvinnor och män. Arbetskraft i % av befolkningen mellan (1999) Land Arbetskraft i % Källa: (Labour force Survey) J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Det nns dock en studie om IT-sektorn i som innehåller könsuppdelad statistik ( ref. The ICT Sector in the Nordic Countries, SCB). Enligt () sysselsätter IT-sektorn i ca 6,av den totala andelen sysselsatta inom före- tagssektorn, vilket är den högsta siffran inom EU. Därefter kommer och med 5,respektive 5,sysselsatta inom IT-sektorn. hade bland de tolv europeiska länder som undersökt den lägsta andelen sysselsatta inom IT-sektorn, 2,. Det saknas jämförande statistik om kvinnornas andel av de sysselsatta inom IT-sektorn, men man kan kon- statera Att andelen förvärvsarbetande kvinnor med IT-utbildning är låg är inte unikt för (Rapport från om informationsteknikens betydelse för tillväxt och sysselsättning i , Ds 2000:68). I samtliga EU:s medlemsländer är kvinnorna underrepresenterade i IT-sektorn. ökade andelen kvinnor bland IT-arbets- kraften för att därefter falla. Inte i något medlemsland 104överstiger andelen kvinnor i IT-arbetskraften . I ertalet länder uppgår andelen snarare till när- mare (Panteli med era, 1999)18. I rapporten sector in the Nordic Countries redovisas hur många kvinnor respektive män som arbe- tar inom IT-sektorn i se gur 5. ICT manu- facturing avser i huvudsak tillverkning av all sorts utrustning som avser elektronisk kommunikation exem- pelvis testutrustning, elektriska komponenter, datorer ICT service avser i huvudsak försäljning av radioapparater och telekommunikations- utrustning, telekommunikationstjänster, uthyrnings- verksamhet av hård- och mjukvara, konsultverksamhet avseende maskinvara, datakonsultverksamhet, program- varuproduktion, databehandlingoch databasverksamhet samt service och reparationer av datorer och tillhörande utrustning. I rapporten sker också en jämförelse mellan andelen kvinnor inom ICT manufacturing (nedan kallat IT- tillverkningsindustri), se gur 6, och tillverkningsindu- strin som helhet i samt en jämförelse mellan (nedan kallad IT-tjänstesektorn) och tjänstesektorn i övrigt, se gur 7. Av denna jämförelse kan man konstatera att kvinnor i högre grad är syssel- satta inom IT-tillverkningsindustrin än tillverknings- industrin som helhet medan det omvända förhållan- det gäller för tjänstesektorn.