sou · GPB395d6 · 2002-01-01 00:00:00 — Föreliggande volym utgör en särskild bilaga till slutbetänkande. Den består av fristående bidrag som forskare och utvärderare har skrivit på uppdrag av kommittén. Dessa bidrag har varit en värdefull källa för kunskap när kommittén har utarbetat sitt slutbetänkande. När vi nu avslutar vårt särskilda regeringsuppdrag är det väsentligt att denna kunskap sprids vidare till en mängd aktörer och i övrigt intresserade i samhället. Förfat- tarna ansvarar själva för innehållet i sina respektive bidrag. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Syfte och frågeställningar....................................................... Metod och mempiri................................................................ Främst missbrukande svenska män....................................... Hyresskuld och vräkningshot...................................... Bostadsbolagen har dialog med men kontaktar inte hänvisar först tillbaka till värden ................... Hyresvägledning – för personer som ........................... Byte av lägenhet svårt med skuld .......................................... Krav på god ekonomi från bostadsbolagen........................... Inget utvecklat samarbete...................................................... Reflektioner från intervjuerna om ................................ Störningar relaterade till psykiska problem .................. Bostadsbolagen tar inte kontakt med eller många sätt att få kontakt med ........... Inte säkert att får kontakt före vräkning....... Hyresvärdens inställning är avgörande ................................. Insatser till och stöd till värden................................... Svårt att ordna lägenhet om vräks............................... Brist på boendealternativ för personer som ............... Samarbetet med psykiatrin fungerar inte.............................. Ännu svårare att samverka kring de som har Svårt med samarbete även inom kommunen ........................ Reflektioner från intervjuerna om .............................. Utskriven utan bostad eller försörjning........................ Kriminalvården arbetar inte med bostadsfrågan................... Informationsöverföring mellan kriminalvård och kan nog ordna ett andrahandskontrakt ................... Få boendealternativ oavsett om har missbruksproblem eller ej...................................................... Olika sysselsättning beroende på situation ............. Samverkan med frivård och anstalter är inte perfekt ........... Reflektioner från intervjuerna om ........................... En hemlös missbrukares väg till bostad....................... Ingen hjälp om han inte vill sluta missbruka ........................ Inackorderingshem om vill ha behandling ................ Bostadsföretagen säger nej till .................................... Svårigheter med bekanta ........................................................ Idéer om alternativ ................................................................. Reflektioner från intervjuerna om ............................. Sammanfattande reflektioner och koppling till Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? På uppdrag av regeringen genomförde 1999 en nat- ionell kartläggning av antalet hemlösa. Undersökningen baserades på antalet inrapporterade hemlösa som myndigheter och frivil- ligorganisationer hade varit i kontakt med under en mätvecka . Kartläggningen resulterade i rapporten i – vilka är de och vilken hjälp får de? (följer upp och utvärderar 2000:1). I samma rapport redovisades också resultatet av en intervjuundersökning om hur olika lokala aktörer som myndigheter, frivilligorganisationer och bostadsföretag arbe- tar för att lösa hemlöshetsproblemet. En av huvudslutsatserna i var att det är viktigt att på lokal nivå följa upp hur hemlöshetsproblemet ser ut. God kännedom om den egna kommunens hemlösa och vilka hem- lösa som registrerats hos olika myndigheter är viktig kunskap för att kunna lösa problemet. Flera kommuner i landet har efter det gjort lokala uppföljningar av hemlöshetssituationen. I gjordes på uppdrag av individ- och familjenämnden en kartläggning /2000, då olika myndigheter och frivilligorganisa- tioner ombads att rapportera in vilka hemlösa som de haft kontakt med under den aktuella mätveckan. Resultatet av denna undersök- ning låter sig jämföras med kartläggning, eftersom kommunen har använt sig av samma definition på hemlöshet som gjorde. egen undersökning visade att det fanns 242 kända hemlösa personer. Enkätundersökningen kommer att upprepas samma vecka vilket gör det möjligt att kunna följa utvecklingen på lång sikt. Som ett komplement till den lokala kartläggningen efterfrågades information om hur man inom kommunens socialtjänst arbetar med att lösa hemlöshetsproblemet och framför allt hur man gör det tillsammans med kommunens bostadsföretag. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? fick jag i uppdrag av sekreteraren i den statliga att genomföra gruppvisa intervjuer med företrädare för socialtjänst och bostadsföretag i enligt samma modell som använde sig av i sin kartläggning 1999. Syftet med intervjuundersökningen är att få en fördjupad kunskap om hur representanter för och hyresvärdar i ser på hemlöshetsproblematiken och hur man agerar gentemot per- soner som har en svag ställning på bostadsmarknaden samt hur man arbetar för att lösa problemet. De frågeställningar studien skall besvara är: N Hur uppfattar respektive bostadsföretagen hem- löshetssituationen i ? N Hur arbetar de för att motverka hemlöshet respektive stödja de som är hemlösa? N Om och hur samverkar de och andra aktörer (psykiatri, krimi- nalvård, kronofogdemyndigheten osv. Sekretariatet för uttryckte på ett tidigt stadium önskemål om att gruppvisa intervjuer skulle ske med före- trädare för på två proAros-områden, bland annat för att se om det fanns skillnader i deras respektive syn på hemlösas problembild och behov av hjälpinsatser.1 Förfrågningar om områ- denas medverkan ombesörjdes av vid sociala nämn- dernas stab, som är kommunens beställarfunktion inom individ- och familjeomsorgen. De två områden som valde att medverka i gruppintervjuerna redovisade båda många hemlösa i den kartlägg- ning som kommunen genomförde vecka 48/2000. Kommittén hade för sin del inget att invända mot förslaget. Respektive område av- gjorde själv vilka socialarbetare som skulle medverka i gruppinter- 1 består av en beställare- och en utförarmodell. ProAros är utförarorganisationen och omfattar bl.a. verksamhetsområdet individ- och familjeomsorg. ProAros är indelat i sju geografiska områden och fyra kommungemensamma områden (kultur, gymnasieskolor, gemensamma verksamheter, sysselsättning och försörjning). Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Områdeskontoren har anonymiserats i denna rapport och benämns A respektive B. Förfrågningarna till de båda bostadsföretagen ombesörjdes likaså av sociala nämndernas stab. Utgångspunkten var att gruppen skulle bestå av både kommunens allmännyttiga bostadsföretag () och ett privat bostadsföretag. I det följande används begreppen privat bostadsföretag och privat fastighetsägare synonymt. I en kvalitativ studie som denna finns ingen ambition att försöka generalisera det erhållna resultatet; syftet är snarare att beskriva variationen av uppfattningar i populationen. Antalet intervjuer är visserligen begränsat, men viktigare än hur många intervjuer som genomförs är intervjupersonernas villighet att ge även känslig information, deras insikter om förhållanden och sammanhang samt deras förmåga att verbalisera det man lätt tar för givet och undgår att påpeka för intervjuaren (1992). Sammansättningen i respektive fokusgrupp har utgått från dessa principer. För att besvara frågeställningarna har fyra fallbeskrivningar (vin- ) använts. Vinjetterna har använts som stöd för att resonera kring olika typer av hemlöshetssituationer och inte som struk- turerat intervjuformulär. Dessa vinjetter konstruerades för Soci- alstyrelsen större intervjuundersökning 1999. De skapades med stöd av journaler och akter från tidigare Socialvårdsbyrån för bostadslösa2 i och speglar inga verkliga ärenden. Vinjet- terna beskriver följande problematiska bostadssociala situationer: hyresskuld, störningar (relaterade till psykiska problem), utskriv- ning från institution samt akut hemlöshet. Gruppintervjuerna genomfördes på i . Intervjuerna har spelats in på band och därefter skrivits ut i sin helhet för bearbetning och analys. För att lättare kunna skilja på vad olika intervjupersoner och olika grupper har sagt anges första bokstaven i personens namn vid återgivande av citat. Benämningen I betyder intervjuaren. Under varje citat anges vilken intervju citatet är taget ur. 2 Har numera ändrat namn till . Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Främst missbrukande svenska män De intervjuade ombads i inledningen av intervjuerna beskriva hur de uppfattade att gruppen hemlösa såg ut i . Den bild som gavs var samstämmig trots att intervjupersonerna arbetar i olika verksamheter. De intervjuade inom säger att de arbetar väldigt mycket med bostadssociala frågor eftersom nästan alla deras klienter har bostadsproblem eller är hemlösa. Både bostadsföretagen och hävdar att hemlösa i främst består av svenska missbrukande män i åldern 35–. Resultatet av kommunens egen kartläggning visar emellertid att åldersintervallet 41–inrymmer största andelen hemlösa (). Cirka 2/3 av antalet hemlösa var i åldrarna 31–(tabell 1). Åldersfördelning av hemlösa i vecka 48/2000. Källa: (2001). Resultat av kartläggning över hemlösas sociala situation vecka 48/2000. (Rapporten är författad av , sociala nämndernas stab). Den privata fastighetsägaren nämner att den tidigare vanligt före- kommande gruppen av äldre alkoholister är så markant. Denna iakttagelse bekräftas av i område B som även säger att missbruksmönstret ändrats; är blandmissbruk vanli- gare än renodlat alkoholmissbruk. I område B säger också att hemlöshet är vanligare i vissa missbruksgrupper jämfört med andra. M: Sedan måste jag säga att dom som är rena alkoholister har oftast ett eget kontrakt, alltså eget boende mera, narkotikamissbrukare har oftare inackorderingshem eller bor i bilar eller med mamma eller med Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? kompisar, dom flyter runt. Alkisarna klarar av att bo bättre än vad en narkotikamissbrukare gör. K: Dom ballar inte ur lika mycket, emellan är dom väldigt reko, mellan perioderna kan dom ju..., dom kan ju haft arbete och skött sig jättebra, så dom kan ju det livet ända fram till det blir för mycket drickande. M: Dom dricker ofta ensamma eller tillsammans med några få, men narkotikamissbrukare drar åt sig så många andra både kriminella och andra missbrukare, så det är så mycket störningar. (Område B) Det är inte så många kvinnor som är hemlösa i enligt soci- altjänsten i område B. (Dess andel av antalet kända hemlösa vecka 48/2000 utgör vilket i princip är samma andel som i Social- styrelsens kartläggning 1999. Andelen kända hemlösa kvinnor i har dock minskat från ). där känner till kvinnor som missbrukat hårt , men som ändå alltid haft ordnat boende. M: Sedan har jag också en känsla av att procentuellt sett så bland kvin- nogruppen missbrukare så är det fler som har ett boende trots att dom har sitt missbruk än män för att..., jag vet inte om kvinnor har, nu låter det jättedumt, men jag vet inte om kvinnor har lättare att beveka hyresvärdarna eller lättare att komma till eller få nya chanser. (Område B) råder det enligt de intervjuade grupperna bostadsbrist i . Som exempel får det privata bostadsföretaget ungefär 1 000 ansökningar om lägenhet , medan de enbart förmedlar 50–100 lägenheter . Det allmännyttiga bostadsbolaget å andra sidan har en kö med 5 600 personer och i beståndet finns cirka 14 000 lägenheter. Vid båda bostadsföretagen säger man att situationen är ovanligt svår just , eftersom det byggs marginellt och högskolans expansion gör att socialt utsatta grupper har extra svårt att kunna få de små lägenheter som de ofta efterfrågar. Soci- altjänsten i område A lämnar samma bild. Ett problem som nämns i alla intervjuer är den förtroendekris mellan fastighetsägare och kommunen som finns . De privata fastighetsägarna upplever att kommunen brutit ett avtal Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? när man inte erhållit tomtmark i det attraktiva området Östra ham- nen, vilket ledde till en förtroendekris mellan bostadsföretagen och kommunen. Denna konflikt verkar nu ha bilagts eftersom ett nytt samarbetsavtal slöts med ungefär samma innebörd som tidigare avtal. 3 Hyresskuld och vräkningshot är en 40-årig ensamstående kvinna. Hon arbetar av heltid och är lågavlönad. Inkomsterna efter skatt ligger strax över försörjningsstödsnorm. Hon kan inte få heltidsjobb. Hon har lite dyr hyra () och har inte kunnat få någon billigare lägenhet som hon vill ha. Hon ligger nu efter med tre månaders hyror och riskerar vräkning. Hon har inte några besparingar eller släktingar som kan hjälpa henne. Hon ansöker nu om hjälp till att betala sin hyresskuld. Med detta fall som utgångspunkt tillfrågades de intervjuade om arbetssätt och svårigheter när det gäller N hur informeras när någon riskerar vräkning, N hur arbetar för att avvärja det akuta vräknings- hotet och förhindra att situationen uppstår igen, N vad och bostadsföretagen tror om möjlig- heter att ordna en billigare bostad, N vad som händer om skulle vräkas, N krav på god ekonomi som hyresvärdar ställer för att acceptera hyresgäster, samt N samarbetssvårigheter mellan socialtjänst och bostadsbolag vad gäller vräkningshotade hushåll. Bostadsföretagen känner inte riktigt igen ärende. T: Ja, fast det är ovanligt att det är en fyrtioårig kvinna för dom brukar ha hög betalningsmoral, det är oftast män i tjugo- till tjugofemårs- åldern som prioriterar att byta bil i stället för att betala hyran. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Även i område A nämner man denna grupp som inte förstår vilka konsekvenser som kan uppstå om man inte betalar sin hyra . A: När det gäller ungdomar är min känsla att man inte fattat hur all- varligt det här är jag betalar den 10:e och dom vet att jag får in pengar nu den 18:e men det är ju liksom hela månaden , så ska dom ut med nästa månadshyra, att man inte riktigt fattar att betalar man den 5:e så ser bostadsbolaget det som en skuld. (Område A) Det finns enligt samma förvaltning en viss grupp som faktiskt bör vräkas för att till slut inse vad deras handlande leder till. A: Och det finns ändå, vidhåller jag ändå, dom som bara ska avhysas. Om man är , man har pengar eller får socialbidrag till hyran, man betalar aldrig någon hyra utan man bara bor, då tycker jag att man inte ska få bo. Man får ta konsekvenserna av sitt handlande och dom ärendena..., det är ju ofta unga män, sextiotalister, jag tycker att dom kan ta den här avhysningen, hur det är att bli bostadslös. Hur ska dom annars..., om vi skyfflar in deras hyror, vad är det för uppfattning om livet? (Område A) i område B påpekar att med hänsyn till att enligt beskrivningen i vinjetten inte ser ut att ha några andra pro- blem än ekonomiska, kommer man troligtvis inte i kontakt med henne. I stället kommer hennes ärende att handläggas av den kom- mungemensamma enheten Sysselsättning och Försörjning (därför diskuterades detta ärende mer övergripande i denna intervju). I område A gör man samma bedömning, men där har man arbetat mer tydligt med hyresskuldfrågor och man känner väl igen histo- rien om . Båda socialkontoren säger att de främst kommer i kontakt med om det visar sig att hon utöver sina ekonomiska problem även har andra sociala problem. Bostadsbolagen har dialog med men kontaktar inte Det kommunala bostadsbolaget säger att det skulle kontakta tidigare än vad som anges i vinjetten, troligtvis . Den privata fastighetsägaren delar denna uppfattning och Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? framhåller att påminnelser skickas ut åtminstone när två hyror har uteblivit. T: Det går till på ungefär samma sätt, det går ut några påminnelser och det är väl först när dom har... en hyra är det inte ovanligt att man slä- par efter med men när det väl börjar bli två hyror börjar man dra öro- nen åt sig och vi agerar väl ungefär på samma sätt. Vi har ju så pass få hyresgäster så vi har en ganska bra kontakt, vi känner ju nästan alla våra hyresgäster. Våran uthyrare känner dom mycket bättre än jag för jag vet knappt vilka de är. Så vi har en ganska rak kontakt och hon är inte rädd för att ringa någon och fråga hur ligger det till? och för- klara för dom att om ni inte skärper er så riskerar ni eran hyresrätt. Samma värd betonar att bolaget alltid för en dialog med hyresgästerna och försöker hitta lösningar. Det man konkret gör när denna situation uppstår är enligt det allmännyttiga bostads- bolaget att man erbjuder en avbetalningsplan. Det privata bostadsföretaget säger att man nästan aldrig kon- taktar i fall som , utan det är upp till hyresgäs- terna att ordna med hyresbetalningen. Även det kommunala bostadsbolaget säger att man i ett sådant läge inte kontaktar social- tjänsten utan det sker först i samband med avhysningen. Det pri- vata bostadsföretaget berättar också att dessa problem inte alltid går till verkställd vräkning. Ett alternativ är att be hyresgästen att själv säga upp sin lägenhet. Då slipper företaget vräkningsprocessen och hyresgästen får enligt dem en bättre referens än om hushållet vräks enligt rutin. I område A ser man ett problem i att vissa hyresvärdar inte kon- taktar förrän det har gått några månader utan att en hyresgäst betalat sin hyra. G:Men du, finns det inte ett annat problem här också, värdarna signa- lerar inte så det går kanske två–. M:Dom flesta signalerar ju och har vi ett nytt... G:Men tidigare var det ju så att vi inte fick veta. I:Var det så förut att värdarna kontaktade sent? G:Ja dom signalerade inte till personerna. H:Det där har man försökt fixa till ett bättre samarbete. (Område A) Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Samma områdeskontor nämner att den interna gången för infor- mation om vräkning inom tidigare var rörig vilket nu har stramats upp. hänvisar först tillbaka till värden I område B tror socialarbetarna att om kontaktade sysselsätt- nings- och försörjningsenheten skulle hon först få rådet att försöka göra upp om en avbetalningsplan med sin hyresvärd. Det var enligt lättare att få hyresvärdarna att acceptera detta, men det är inte omöjligt heller. De intervju- ade påpekar i och för sig att det kan bli svårt för med sin låga inkomst att klara av att betala av sin hyresskuld i den takt som hyresvärdarna ofta kräver. I område B tror man att också skulle få en förteckning över andra värdar med en uppmaning att själv kontakta dem om ny lägenhet. De tror inte att kommer att få sin skuld betald av . Däremot skulle hon kanske kunna få låna pengar av , som hon sedan får betala av. Utöver insatser för att hjälpa i det akuta skedet tror social- tjänsten i område B att även kommer att hänvisa henne till arbetsförmedlingen så att hon kan försöka ordna ett heltidsarbete. I område A säger intervjupersonerna att det nog skulle kunna bli en diskussion om kan få hjälp att betala sin hyresskuld. De tror att den kommuncentrala enheten (Sysselsättning och försörj- ning) skulle vara ganska restriktiv mot och att det är mycket möjligt att hon skulle få avslag på en ansökan om bistånd, eftersom hon har inkomst över försörjningsstödsnorm. Även på område A tror man att kanske skulle kunna få ett lån av som hon sedan får betala tillbaka. En annan insats som socialtjäns- ten i område A nämner är hushållsekonomisk rådgivning. Om vräks tror i område A att hon skulle kunna lösa sin situation själv genom att flytta in hos någon kompis eller släkting, något man också skulle resonera med henne om. En annan möjlighet skulle vara att hon kan bo på vandrarhem ett tag. lägger inte ner mycket krut på att hjälpa henne eftersom hon har en försörjning och inte är utslagen. Det finns inga boendeenheter inom kommunen som vänder sig till personer som bara har ekonomiska problem. Det är inte heller troligt att Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? hon med enbart detta problem kan få förtur eller boendestödsavtal via försorg. Hyresvägledning – för personer som I drev proAros – ett hyresskuldsprojekt med syftet att sänka kostnaderna för försörj- ningsstöd till hyresskulder, att utveckla former för ett förebyg- gande arbete med personer som söker hjälp för hyresskulder samt förbättra samarbetet mellan involverade parter (utdrag ur tjänste- skrivelse 000612 till individ- och familjenämnden). Det primära syftet var med andra ord inte att minska antalet avhysningar, även om detta blev en sidoeffekt av de uppsökande insatserna. Under arbetet med hyresskuldsprojektet kunde man iaktta att det var samma personer som hade återkommande problem med att betala sina hyror. Inom ramen för projektet utvecklades en arbets- metodik som innebar att man utvecklade ett samarbete med hyres- värd, socialkontoren på områdena samt sysselsättnings- och för- sörjningsenheten. I slutrapporten noterar projektledarna bland an- nat följande: beskriver den förändrade metoden i hyresskuldsarbetet med att klienten får ta ett större ansvar, och måste i större utsträck- ning själv bidra till att hitta lösningar på sin hyresskuld. upp- ger att de i högre grad lägger tillbaka ansvaret på klienten för att hitta lösningar. får klienten göra mer vad den kan t.ex. betala in alla sina inkomster till hyresskulden, därefter kan familjen beviljas mat- pengar. Arbetssättet har en stor pedagogisk vinst. Det blir en kännbar konsekvens för klienten. Detta kan motverka att en ny hyresskuld uppstår (2000, s. 12). Detta uppfostrande synsätt på klientarbetet innebär att social- tjänsten i största möjliga mån strävar efter att lägga över ansvaret på den enskilde individen; det är inte frågan om att utveckla en arbetsallians mellan socialarbetare och klient. resulterade i ett nytt projekt med hyres- vägledning som startade med särskilt anställda hyres- vägledare och en samordnare som närmast ansvarig för verksam- heten. Hyresvägledarna bedriver en uppsökande verksamhet i sam- arbete med bostadsföretagen gentemot de hushåll som har för- summat att betala in hyran eller där det finns en ackumulerad Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Avsikten är att på ett tidigare stadium kunna erbjuda hushåll rådgivning och i samarbete med bostadsföretaget kan man göra upp om avbetalningsplaner. Hyresvägledarna kan även följa med personer till konsumentrådgivningen eller se till att en sådan kontakt etableras. tidigare erfarenheter har varit att ekonomiskt svaga hushåll inte gärna gick till rådgivning. Perso- nerna uppfattades inte som motiverade av att ändra sin livsstil. En viktig del i hyresvägledarnas arbete är därför att hjälpa berörda hushåll att ändra livsstil och hitta alternativa sätt att agera för att undvika att hamna i ekonomiska svårigheter. Det bör understrykas att uppkomna hyresskulder naturligtvis inte enbart är en livsstilsfråga, utan också resultatet av att många människor – inte minst ensamstående mammor – lever under svår ekonomisk press (2001, SOU 2001:79). Byte av lägenhet svårt med skuld Enligt det privata bostadsbolaget är det sällsynt att man tillåter en hyresgäst med skuld att byta lägenhet inom beståndet, även om denna lägenhet skulle innebära en lägre hyreskostnad. Det har hänt i något fall men då krävs att hyresgästen lyckas uppvisa betalnings- vilja. Hos det allmännyttiga bolaget säger man att detta bedöms från fall till fall. Det beror på hur länge personen har bott hos hyresvärden och om det funnits betalningsproblem tidigare. Båda medger att principen är att skulder skall vara betalda innan man får byta sin lägenhet inom beståndet.