sou · GPB3102d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Dessa risker elimineras med samma teknik som vid för- bränning med plasmateknik. Se nästa stycke. Förbränning med plasmateknik. Denna teknik används för avfall som inte är lämpat för vanlig materialåtervinning. Det kan vara kabel- och elektronikskrot, kylmöbler inklusive freoner, utsorterad brännbar fraktion och farligt avfall från industri och hushåll, stopp- ning och textilier från bilar s.k. fragmenteringsrester som ofta är flamskyddade, byggmaterial som innehåller kemiska föroreningar eller är för komplexa för att materialåtervinna, kemikalier m.m. Mycket av detta avfall läggs på specialdeponi eller vanlig deponi. En anläggning byggs upp i . Genom den mycket höga förbränningstemperaturen söderdelas gaskomponenterna av giftiga ämnen. Energi utvinns i form av bränslegas och hetvatten som kan användas i fjärrvärmenätet eller i Restprodukter är lakningsfri glasifierad slagg som är godkänd att användas som byggmaterial, flygaska och slam som kan upparbetas för återvinning av tungmetaller, samt salter från tvättvattnet som är naturliga beståndsdelar i havsvattnet. Förbränning med energiutvinning. Den tillvaratagna energin från avfallet används för produktion av elektricitet eller för uppvärm- ning av byggnader via fjärrvärmenätet. Det pågår ett arbete inom EU med att utveckla standarder för s.k. kretslopps- bränslen där bränslena med hänsyn till sin sammansättning kan uppdelas i olika klasser. Klass 1 skulle i princip kunna användas i vanliga kraftvärmepannor medan den sämsta klassen enbart kan förbrännas i anläggningar med mycket väl utvecklad rökgasrening. Ökad livslängd och fler åldringar. var medel- livslängden . är den nära . Andelen personer över 65 kommer att fördubblas fram enligt SCB:s prog- noser. Många pensionärer kommer att vara aktiva men många kommer att kräva eller behöva en avfallshantering som är enkel och bekväm. Antalet enmanshushåll i växer och är . har antalet singelhushåll tredubblats. Det växande antalet singelhushåll innebär att antalet hushåll växer snabbare än befolkningen i stort, och att ensamhushållens konsum- tionsmönster påverkar avfallet. Se vidare under Konsumtions- mönstren förändras. Individuell anpassning efterfrågas. Konsumenterna vill inte ha standardvaror och standardlösningar. Framförallt i storstäderna kommer individen att ersätta gruppen som den centrala enheten i samhället. Denna tendens är mycket tydlig i enligt den internationella livsåskådningsundersökningen World Value Study. Att erbjuda skräddarsydda lösningar ger mervärde inom många branscher. Inom renhållningen har inte så mycket hänt men efterfrågan finns och viss anpassning har påbörjats. Avfallssystemen behöver anpassas till ett mångkulturellt samhälle och generationsskillnader. Det mångkulturella samhället kräver att informationsinsatser om miljöanpassad konsumtion och avfalls- hantering anpassas till olika språk och även med hänsyn till att kon- sumtionsmönstren skiljer. Livsstilarna skiljer sig mellan olika generationer. Sjuttio- och åttiotalister, en köpstark, materialistisk och reklampåverkad gene- ration har starkt skilda värderingar jämfört med tidigare generatio- ner där spara och hushålla ligger djupt rotat i beteendet. Stora krav ställs på den pedagogik som ska nå fram och leda till ändrade värderingar och beteenden hos de minst miljöintresserade grup- perna. Många typer av samhällsgrupper med olika värderingar och olika beteenden innebär också att systemen för avfallshantering behöver vara lätta att förstå, praktiskt enkla att använda och inte kräva för mycket av den enskilde individen som t.ex. långa förflytt- ningar till uppsamlingsplatser. Avfallsströmmar varierar över året. Många konsumenter har sommarbostäder eller hyr sådana, alternativt reser på sin fritid. Vissa attraktiva semesterorter får ett säsongsberoende flöde av av- fall med toppar vissa årstider. Dessutom varierar mängderna över året för det enskilda hushållet med toppar och i samband med storstädning och trädgårdsskötsel. Renhållnings- och återvinningslösningar som är flexibla och kan hantera ojämn be- lastning över tiden behövs och även . Tidsbesparande tjänster efterfrågas. var tjänster till stor del ett sätt att köpa prestige. vill många resursstarka köpa tids- vinst eller bekvämlighet, antingen genom att slippa stå i kö eller genom att låta någon annan utföra jobbet. Studier i visar att vid en inkomstökning ökar konsumtionen av tjänster mer än varor. Exempel är flygbolagens snabbincheckning för business- passagerare eller möjligheten att göra varuinköp med datorns hjälp. När det gäller fritid och nöjesliv efterfrågas allt mer tjänster i form av upplevelsekonsumtion. Allt ska fungera medan man själv be- höver göra så lite som möjligt. Sådana önskemål kommer sannolikt också avfallshanteringen att möta. Allt fler måltider konsumeras utanför hemmet, på restauranger, på gatan eller i samband med resor. Bensinstationer och livsmedelsbutiker erbjuder snabbmål- tider. uppstår avfall på nya platser och ibland på platser där möjligheterna att källsortera är dåliga eller inte alls möjliga. I det egna hushållet konsumeras allt mer färdigmat vilket innebär att behovet av förpackningar ökar och därmed även avfalls- mängderna som ska gå till återvinning. Ökad vegetarisk kosthåll- ning innebär att mängderna organiskt avfall ökar. De nya konsum- tionsmönstren påverkar både var och hur avfall uppstår. Fler en- manshushåll innebär fler och mindre förpackningar. Konsumenten blir även prosument. * Prosumtionen ökar dvs. kunden görs alltmer till medproducent. har varit föregångare inom prosumtion, dels genom att kunden agerar lager- och trans- portpersonal, dels genom att kunden själv monterar sina möbler. Internetbanker har gjort kunden till bankkassör. Inom avfallshan- teringen har hushållen involverats i källsortering, hemkomposte- ring och andra återvinningsaktiviteter. Skillnaden mellan dessa pro- sumtionsaktiviteter är att konsumenten ibland får belöning ibland inte. IKEA-möbeln blir billigare och Internetbankkunden tjänar tid, men källsortering av förpackningar innebär oftast inte någon vinst eller pengar för konsumenten. Prosumtionen har fått genomslag inom många områden och för att lösningarna ska kunna överleva i långa loppet behöver konsumenten känna att han eller hon tjänar på att välja en viss lösning. * A. Toffler lanserade begreppet prosument som ursprungligen hade en vidare mer filosofisk definition än den här angivna, som är hämtad från Kairos Futures. Förändringstakten i samhället ökar. Ökat informationsflöde, snab- bare kommunikationer och en snabb utveckling inom datatekniken är några exempel på att det går allt fortare. Varor och tjänster er- sätts allt snabbare med nya alternativ genom en accelererande pro- duktutveckling. Exemplet är som vunnit framsteg på mark- naden genom att ha en snabbare förnyelsetakt på sina produkter än konkurrenterna. Det innebär att avfallsflöden blir allt svårare att planera och hantera, speciellt i återvinningsfallet där demonterings- anvisningar är nödvändiga. Ökad globalisering innebär att världen krymper. Varor och idéer flödar allt friare mellan länder och världsdelar. Företag löses upp och eller slås samman och det blir allt svårare att avgöra var de börjar och slutar. Nätverksföretag och branschglidningar blir allt vanligare. För företag med producentansvar behövs någon form av säkerställande att ansvaret fungerar även när det ursprungliga före- taget har upplösts. Elektronisk handel gör hela världen tillgänglig för konsumenterna. Företag från hela världen har tillgång till de svenska konsumenterna som kan beställa varor av olika slag. En ökande privatimport från länder utanför EU kan innebära problem när det gäller producentansvarsfrågorna. Ökat behov av standardisering. När företag satsar på sin kärn- verksamhet blir de mer beroende av att samverka med andra företag. I detta ökande utbyte av varor och tjänster mellan olika aktörer finns ett starkt behov av klara standarder. En annan drivkraft mot ökad standardisering kommer från lagstiftningen. Miljölagar som kräver att utsläpp ska ligga under vissa gränsvärden är meningsfulla endast om det finns en allmänt accepterad metod för att mäta miljöföroreningen i fråga. Ökade krav på etik och miljö. Ett ökat tryck på miljö- och etisk anpassning inom företagen är några tydliga trender och de kan förväntas bestå och bli starkare, liksom ifrågasättandet av den ekonomiska världsordningen. En ökning av antikommersiella rörelser som Attac kan få effekter på det globala handelsutbytet. Ett annat exempel på ifrågasättande av dagens ekonomiska system är boken som gör en kritisk granskning av arbetsmiljö och andra etiska förhållanden inom märkesföretagen. 7.2Syftet med omvärldsscenarierna och arbetssätt För att kunna identifiera styrkor och svagheter hos de beskrivna visionerna gick gruppen av forskare och experter vidare och tog fram ett antal omvärldsscenarier. Visionerna prövades sedan mot dessa omvärldsscenarier med samma morfologiska analysverktyg som användes för att ta fram visionerna. Det huvudsakliga syftet är att få bättre kunskap om visionerna, att testa deras robusthet dvs. förmåga att fungera under olika omvärldsförhållanden. Resultatet av en sådan övning blir oftast inte att man kan välja en vision rakt av som den bästa. Däremot får man kunskaper så att man kan kon- struera en ny vision som är en blandning av tillstånd från de ur- sprungliga visionerna och som sammantaget har en bättre förmåga att möta en osäker framtid än de renodlade ursprungliga visionerna. 7.3Variabler som kännetecknar omvärldsscenarierna Omvärldsscenarierna beskrevs med ett antal variabler som antas ha stor påverkan på det studerade systemet. För varje variabel be- skrevs också ett antal möjliga tillstånd som variabeln kan anta. (Se figur 7.3.1 i slutet av kapitlet). Omvärldsscenarierna beskrevs med hjälp av följande variabler -Inköpsbeteende: Hur miljömedvetna och miljökunniga är kon- sumenterna (innefattar såväl privatpersoner som inköpare i pri- vata och offentliga organisationer)? Hur villiga är den domine- rade delen av konsumenterna att betala för miljöanpassning av produkter? -Konsumtion: Går den totala konsumtionen upp betydligt eller är ökningen måttlig? Ökar privatimporten (t.ex. via nätet) be- tydligt eller måttligt jämfört med ? -Konsumentbeteende sortering: Vilket förhållningssätt har konsu- menten till att källsortera och lämna avfall på ett miljömässigt godtagbart sätt? -Nationell miljöpolitik: Ligger den svenska miljöpolitiken i takt med EU:s miljöpolitik eller i framkant jämför med den? Finns det ett helhetstänkande med samspel mellan olika miljöpolitik- områden? Bygger politiken på frivilliga åtaganden från olika aktörer? Om styrmedel i stället används, vilka prioriteras? -Pris på nyråvara jämfört med återvunnen råvara: Hur förhåller sig priset på nyråvara jämfört med återvunnen råvara? Priserna på nyråvara inklusive oljepriset avgörs huvudsakligen på världsmarknaden samt av nationella skatter och subventioner. Priserna på återvunnen råvara påverkas mycket av teknik- utvecklingen inom området. -Teknikutveckling Materialanvändning: Hur fort går demateriali- seringen (dvs. utvecklingen mot mindre material/nytta, större andel tjänster)? -Teknikutveckling Återvinning: Hur går teknikutvecklingen för materialåtervinning? Ensidiga satsningar på återvinning av rena material alternativt blandmaterial eller satsning på olika meto- der? -EU-regler för import och export av avfall: Hur förändras reglerna som reglerar flöden av avfall mellan nationsgränserna (jämfört med )? Gruppen bestående av forskare och experter tog ut åtta intressanta och sinsemellan olika konfigurationer från det morfologiska fältet. Resultatet blev följande åtta omvärldsscenarier -Världskris – Vilda Östern (Efter oss ) -Råvarubrist – Oljekris 2020 -Dagens utveckling med miljöstagnation -Dagens utveckling med stark miljöpolitik -Växthuset – Bort från fossil förbränning -En sammansatt värld – Mindre ger mer -Grön marknad. Världskris – Vilda Östern -Politiken: Mycket svag -Marknaden: Anarki -Teknikutvecklingen: Svag -Miljöläget: Katastrofalt I Världskris ser vi en allmän global lågkonjunktur, liknande kri- sen 1929. och har misslyckats med den nya ekono- min. Slumrande regioner som är kvar i den gamla ekonomin ser sin chans. EU är i sönderfall och därmed mycket svagt. De svenska konsumenterna är okunniga i miljöfrågor och/eller har andra bekymmer, främst ekonomiska. Konsumtionen i ökar dock, trots att konsumenterna har ont om pengar. Det låter sig göras genom ohejdad import av billiga produkter från låglöne- länder utan miljöregler. En jämförelse är situationen i och vissa tillväxtregioner i där suget efter att konsumera är mycket stort. Råvarupriserna på världsmarknaden är låga eftersom man ex- ploaterar – utarmar – naturresurserna utan tanke på morgondagen. Teknikutvecklingen är mycket svag. Man utvecklar ny teknik bara när det behövs för att tjäna mer pengar. Miljöfrågan är inte rele- vant. Politikerna i (och övriga f.d. I-länder) är svaga och tvingas släppa på miljöreglerna för att rädda sysselsättningen. Euro- peiska företag omstrukturerar ständigt i syfte att hantera ekono- miska förluster. Ständiga ägarbyten och risken för omfattande fri- åkarproblem gör att lagstadgat producentansvar överhuvudtaget inte fungerar. Kommentar: Det här scenariot är en domedagsvision som inte känns trovärdig för . Den fyller ändå en funktion som mental baslinje för övriga scenarier. Det anger gränsen för när det är meningsfullt att överhuvud taget tala om producentansvar. (Figur 7.3.2 i slutet av kapitlet visar omvärldsscenariet Världskris – Vilda Östern). Råvarubrist – Oljekris 2010 -Politiken: Svag -Marknaden: Stark (men världsekonomin i kris) -Teknikutvecklingen: Svag -Miljöläget: Allvarligt Det råder global brist på nyråvara. Oljepriset är mycket högt och världsekonomin går på sparlåga. Det är inte en total global ekono- misk kris, men ett starkt bakslag för den nya ekonomin. Säker- hetspolitisk instabilitet i många delar av världen, korruption och en ökande kriminalitet med maffialiknande metoder försätter bland annat världshandeln med råvaror ur spel. De svenska konsumenterna är inriktade på överlevnad för dagen och i huvudsak ointresserade av miljöproblemen. Konsumtionen har stagnerat och allt fler importerar billiga varor på egen hand för att pressa priserna. Konsumenterna kan endast fås att källsortera med hjälp belöning i form av lägre taxor eller andra morötter. Den nationella miljöpolitiken är mest retorisk, ambitionerna är höga – verbalt – men följs inte upp med verkningsfulla styrmedel. Marknadens aktörer förutsätts frivilligt leva upp till de stolta målen. I ett avseende fungerar det faktiskt, men det beror på de höga råvarupriserna. Utvecklingen av teknik för materialåtervin- ning tvingas fram av höga råvarupriser vilket leder till relativt låga priser på återvunnen råvara jämfört med nyråvara. Produktdesignen anpassas för att varorna ska kunna demonteras och återvinnas från rena materialfraktioner. Det här innebär bland annat att bindande regler för producentansvar inte behöver tvingas fram med lagar, även om politikerna skulle klara av att driva igenom sådana. Avfallet är en åtråvärd råvara som tillverkarna slåss om och det utvecklas ny och bättre teknik för att tillgodogöra sig den. EU-reglerna för import och export av avfall har blivit mer re- striktiva. Länderna vill behålla så mycket returråvara som möjligt på hemmaplan. Eftersom ekonomin har stagnerat så är teknikutveck- lingen när det gäller minskad materialanvändning svag. Det finns ingen stor efterfrågan på flotta produkter av sofistikerade material, man återanvänder och materialåtervinner i stället. Det finns också en viss konkurrens mellan återvinning av material och energiutvin- ning. Kommentar: Det här scenariot påminner lite om på 1960- talet med sina end-of-pipe-lösningar och om DDR där bristen på utländsk valuta för inköp av olja drev fram teknik för återvinning av plast. Men mest påminner det om med sin tyngd- punkt på återvinning och inte på dematerialisering. (Figur 7.3.3 i slutet av kapitlet visar omvärldsscenariet Råvaru- brist). Dagens utveckling med miljöstagnation -Politiken: Svag -Marknaden: Stark -Teknikutvecklingen: Långsam -Miljöläget: Försämras sakta EU har utvidgats relativt snabbt och omfattar nu de flesta euro- peiska länder. Fokus ligger på att få ihop jordbrukspolitiken – och det är inte lätt! På miljösidan har man valt att vänta in och se till att de nya medlemmarna kommer i kapp, framför att gå vidare i de länder som ligger längst fram. Den ekonomiska utvecklingen i världen är svag, vilket bl.a. har fört med sig att teknikutvecklingen går långsamt. Det gäller främst återvinningsteknik, vilket främst beror på att priset på nyråvara är lågt, vilket i sin tur beror på en svag politik som inte hindrar ut- armning av naturresurserna. Teknik för effektivare materialanvänd- ning är mer attraktiv och där finns också en något snabbare teknisk utveckling som drivs av krav på nya typer av funktionalitet. Allt fler blandmaterial kommer i nya produkter. Reglerna för avfalls- handel inom EU blir friare för att blandmaterialen ska kunna tas om hand kostnadseffektivt i de få storskaliga anläggningar som finns. Miljöengagemanget hos konsumenter och politiker i har svalnat något men är inte helt dött. Miljökrav får dock ofta stryka på foten eftersom konsumenterna är priskänsliga och köper billigt framför miljöanpassat. Människor har inget emot miljöanpassade produkter – men de får inte kosta mer och det finns ingen opinion som kräver billiga och miljöanpassade produkter. Konsumtionsök- ningen som vi ser håller i sig delvis genom att privatimporten ökar. Utomlands går det att få tag i billiga produkter, som har sämre miljöegenskaper än motsvarande svenska produkter. Kon- sumtionsmönstren blir allt mer heterogena, avfall uppstår oftare utanför hemmet i samband med resor eller annan förflyttning där källsortering inte är praktiskt möjlig. Konsumenterna sorterar bara om de är tvungna, om det är enkelt och det inte kräver upp- offringar i form av tid eller pengar. Inom den svenska miljöpolitiken finns inget helhetstänkande. Politiska miljöbeslut leder mest till symbolhandlingar när pressen från media och lobbyister blir för stor. ligger dock på fram- kant jämfört med EU när det gäller miljökrav men styrmedlen är inte samordnade. Det här missgynnar svensk produktion för såväl hemma- som bortamarknad, på kort sikt. På innebär miljöanpassade produkter en konkurrensfördel. (Figur 7.3.4 i slutet av kapitlet visar omvärdsscenariet Dagens utveckling med miljö- stagnation). Dagens utveckling med stark miljöpolitik -Politiken: Stark -Marknaden: Stark -Teknikutvecklingen: Medelsnabb -Miljöläget: Förbättras sakta Växthuseffekten börjar bli allmänt erkänd och de rika länderna har ålagt sig koldioxidskatter för att minska förbränningen av fossila bränslen. Oljepriset har därmed skjutit i höjden, vilket har höjt pri- serna på andra nyråvaror. Det har lett till en relativt god fart på teknikutvecklingen, både vad gäller minskad materialanvändning och ökad återvinning. Forskning och utveckling för miljöanpass- ning har ett starkt politiskt stöd och yttrar sig bl.a. i ekonomisk stimulans till dem som vågar satsa. Vissa producenter satsar på nya material som laminat, kompositer och bionedbrytbara plaster. Syf- tet är att öka viktiga prestanda hos materialen som mate- rialanvändningen minskar per nyttoenhet. Återvinningstekniken utvecklas för att kunna ta hand om blandmaterialen. Andra produ- center väljer en annan strategi för produktdesign som innebär att den uttjänta produkten lätt kan tas isär och delas upp i rena mate- rialfraktioner. EU har utvidgats och de nya medlemmarna har relativt snabbt kommit in i gemenskapen. Turbulensen har lagt sig och EU har en klar miljöprofil. (Det svenska ordförandeskapet med sin miljöprofil fick ett överraskande starkt gensvar). Det finns alltså en stark politisk vilja och ett gemensamt agerande på miljöområdet inom EU. EU har lättat på reglerna för handel med avfall. Orsaken är att återvinning av blandmaterial kräver storskaliga anläggningar som inte finns i alla medlemsländer men också att alla har inte hunnit bygga ut sin återvinningsteknik. De höga miljöambitionerna inom EU gör att vågar lägga sig på framkant. Den svenska miljöpolitiken ligger klart över EU-genomsnittet, men vi är inte ensamma. Flera länder gör sällskap i miljöligans topp, främst , och Dan- mark. Miljöpolitiken präglas av helhetstänkande med flera olika styrmedel som kompletterar varandra på ett harmoniskt sätt. Miljökraven – i form av klara tidpunkter och tydliga mål – är tuffa. Det är marknadens aktörer som förväntas komma med lösningarna inramande av en mix av morot och piska. Sanktionerna mot de producenter som försöker smita undan är höga. Konsumenternas kunskaper om miljöfrågor har ökat genom statliga kampanjer och de efterfrågar miljöanpassade produkter, men är inte alltid beredda att betala mer för dem. Konsumtionen ökar stadigt och andelen miljöanpassade produkter med den. Många väljer till exempel att själva importera miljöanpassade pro- dukter från andra framkantsländer för att pressa priserna. Konsu- menterna är krävande och vill ha belöning för sin källsortering eller som alternativ enkla tidsbesparande system. (Figur 7.3.5 i slutet av kapitlet visar omvärldsscenariet Dagens utveckling med miljöpoli- tik). Växthuset – Bort från fossil förbränning -Politiken: Mycket stark -Marknaden: Stark -Teknikutvecklingen: Stark -Miljöläget: Mycket allvarligt, men förbättras Växthuseffekten är globalt erkänd som en realitet. Man kan tala om en växthuskris som har lett till kraftfull reglering i många länder och regioner (främst de rika länderna) för att nå resultat . EU har tagit den globala ledartröjan inom miljöområdet. Övriga rika länder ligger fortfarande något efter, men även de inser att något måste göras och det fort. ligger på framkant inom EU tillsammans med , och . EU skärper sina miljökrav successivt, särskilt de som rör förbränning av fossila bränslen. Skatterna på olja inom EU är höga och harmoniserade. Det påverkar i sin tur priserna på energikrävande nyråvara som blir därmed höga. Detta i kombination med kraftig stimulans till FoU gör teknikutvecklingen snabb inom såväl materialanvändning som återvinning. Kompositer, laminat och andra lätta materialsnåla alternativ med tillämpning på fordon och förpackningar drivs fram av de höga oljepriserna liksom plaster av förnybar råvara. Konsumenterna har blivit mycket medvetna om de hotande miljöproblemen och betalar det högre pris som miljöanpassade produkter kostar. Eftersom de svenska producenterna kan till- handahålla sådana produkter till acceptabla priser så uppvisar pri- vatimporten bara en måttlig ökning. Produkter som kräver mycket fossil råvara i produktionsledet eller under drift får allt svårare att konkurrera på markanden av kostnadsskäl. Konsumtionen stagne- rar. Den tekniska utvecklingen på återvinningsområdet bidrar till metoder för återvinning av både rena material och blandmaterial, men processer som är mycket beroende av fossil energi får svårt att konkurrera ekonomiskt. EU-reglerna för handel med avfall är rela- tivt oförändrade. (Figur 7.3.6 i slutet av kapitlet visar omvärldssce- nariet Växthuset – bort från fossil förbränning). -Politiken: Stark -Marknaden: Stark -Teknikutvecklingen: Mycket stark -Miljöläget: Förbättras stadigt Konsumenter av alla sorter har tidigare framgångsrikt drivit kravet på miljöanpassade produkter till rimliga priser. Politikerna inom EU har tagit till sig budskapet, drivit på utvecklingen och miljö- anpassning är nu en självklarhet. Dialogen mellan producenter (branschorganisationer) och politiker är livlig och öppen. Teknikutvecklingen har gått mycket snabbt inom såväl material- användning som återvinning, stimulerat av EU och nationella re- geringar. Ny teknik sprider sig snabbt världen över.