sou · GPB37d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Detta krav skall kvarstå och skall hädanefter gälla vid (se avsnitt 4.6) bedömning. 4.1.7Bättre uppföljning av åtgärdernas effektivitet Krav på uppföljningsmätning införs. Mätning skall göras , beräknat från åtgärdernas färdigställande. Bidrag betalas ut, utan att mätningen kommit till stånd och oberoende av resultatet av mätningen. Om radonhalterna trots åtgärder är högre än /m3 kan fastighetsägaren söka bidrag på nytt. Uppföljningsmätningar har endast skett i ett begränsat antal av de hus som har sanerats. Det är därför svårt att uttala sig om åtgärdernas effekt. Det ställs inga krav på uppföljning av resultatet av genomförda åtgärder i de nu gällande bidragsreglerna. Av förordningen följer att åtgärderna skall leda till att radonhalten efter åtgärd skall understiga /m3, dvs. samma krav som för nyproducerade byggnader. Vi menar att det måste anses vara ett berättigat krav att bidrags- finansierade åtgärder följs upp och att bidragsgivaren får uppgifter om effekten. En uppföljning skulle innebära att man skulle få en bild av radonhalterna i fastighetsbeståndet samt ge en grund för bättre underbyggda åtgärdsval . Bidrag betalas ut till den som för utbetalningen är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighets- registrets inskrivningsdel I förordningen ställs krav på att fastighetsägaren skall bo i och äga fastigheten vid såväl ansökan om som vid utbetalning av bi- draget. Vi föreslår en ändring så att bidrag betalas ut till den som för utbetalningen är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsregistrets inskrivningsdel. För räntebidrag och även för de flesta engångsbidrag är regeln att bidrag betalas ut till den som för utbetalning är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsre- gistrets inskrivningsdel. Denna regel är tydlig och enkel att tillämpa I datasystem sker dessutom kontroll mot Fastighetsdata systemet vid utbetalningen av bidraget. Ett bidragssystem för hyres- och bostadsrättshus införs. Med hyres- och bostadsrättshus menas flerbostadshus samt en- och två- bostadshus som inte ägs av en eller flera fysiska personer (dvs. andra en- och tvåbostadshus än egnahem). Bidragssystemet omfattar också de så kallade särskilda boende- formerna. I bidragssammanhang talar vi både om flerbostadshus och om hyres- och bostadsrättshus. Definitionen av hyres- och bostads- rättshus innebär att såväl flerbostadshus som en och två bostads- hus, som inte är egnahem, omfattas. Talar vi bara om flerbostads- hus menar vi ett hus med fler än två bostadslägenheter. Avsikten med att använda det vidare begreppet är att flerbostadshus, men även en- och tvåbostadshus, som är upplåtna med hyres- eller bo- stadsrätt skall omfattas av bidragssystemet. Det finns inget bidragssystem för åtgärder mot radon i inom- husluft i hyres- och bostadsrättshus. omfattades flerbostadshus av ett stöd som innebar att bidrag kunde lämnas för förbättringar av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler. Möjli- gen kan någon radonåtgärd ha gjorts inom systemet. Det finns inget stöd för att det har utnyttjats i någon större omfattning. Kostnader för åtgärder drabbar alla boende oberoende av hur man bor. En småhusägare svarar själv för sina kostnader för drift och underhåll i sitt hus. På samma sätt drabbar drifts- och under- hållskostnader bostadsrättshavaren genom att årsavgiften påverkas av föreningens utgifter. Även hyresgäster betalar för drift och underhåll över hyran, även om det finns ett särskilt system för hur hyran bestäms, det så kallade bruksvärdessystemet. Vi kan därför inte se att det, ur brukarsynpunkt, skulle finnas några kostnadsskäl att inte låta bidragssystemet omfatta hyres- och bostadsrättshus. Problem med radon i dessa typer av hus har fått en undanskymd plats jämfört med problemen i småhus. Visserligen är radonpro- blemet generellt sett större i småhus, men vi menar att problemen i hyres- och bostadsrättshus förtjänar att uppmärksammas i högre grad än vad som gjorts . Markradon strömmar in såväl i småhus som i flerbostadshus. Bo- städer med markkontakt är mest utsatta. Det innebär att flertalet lägenheter i flerbostadshus byggda i flera plan inte är drabbade, med undantag för lägenheter i markplanet. Å andra sida löper fler- bostadshus som är byggda i ett plan där alla lägenheter sålunda har markkontakt, exempelvis radhus, desto större risk för förhöjda radonhalter. Förhållandena i flerbostadshus varierar på detta vis mer mellan olika hus och skiljer sig därför från förhållandena i småhus. Vidare kan en åtgärd som vidtas i ett flerbostadshus betjäna flera lägen- heter. Dessa hus kan också utsättas för radon från byggnadsmate- rial i samma omfattning som småhus. Bidragssystemet för åtgärder mot radon i flerbostadshus tidsbe- gränsas till . Det skall upphöra då lägsta godtagbara miljökvalitet enligt den föreslagna miljökvalitetsnor- men för radon inte får överskridas. Åtgärder skall utföras före en viss angiven tidpunkt, som fast- ställs av bidragsgivaren i varje enskilt fall och som skall framgå av beslutet. Liksom för bidragssystemet för åtgärder mot radon i småhus, och av samma skäl, skall bidragssystemet för hyres- och bostadsrätts- hus vara tidsbegränsat. Åtgärder skall utföras innan en viss angiven tidpunkt, som fast- ställs av bidragsgivaren i varje enskilt fall och som skall framgå av beslutet. Bidrag lämnas med ett belopp motsvarande av skäliga kostna- derna för åtgärder. Det är generellt sett svårt att uttala sig om kostnader för att åtgärda ett hyres- eller bostadsrättshus, eftersom förutsättningarna kan variera så. Bidragssystemet måste utformas med beaktande av detta. Vi anser därför att bidraget skall lämnas av skälig kostnad för åtgärderna. Med kostnad avses utlägg fastighetsägaren haft, även utredningskostnader och kostnad för uppföljningsmät- ningar. Bidraget skall inte maximeras. Det finns heller inget behov av att införa en bidragstrappa lik- nande den som föreslås för småhus. Fastighetsägare har andra incitament att göra åtgärder än vad en enskild småhusägare har. Hyresgäster och bostadsrättshavare har intresse av att radonhalten sänks och kommer sannolikt därför att ställa krav på åtgärder inom rimlig tid. En fastighetsägare/bostadsrättsförening som inte genomför åtgärder vid förhöjda halter riskerar även att hyran/årsavgiften reduceras med ett belopp som motsvarar den brist som en förhöjd radonhalt kan anses utgöra. Fastighets- ägaren/bostadsrättsföreningen kan även i vissa fall bli skadestånds- ansvarig. Krav ställas på att radonhalten skall överstiga /m3 luft för att bidrag skall lämnas. Mätningen skall vara utförd enligt Statens strålskyddsinstituts metodbeskrivning. Ett mätprotokoll som visar resultatet av mätningen skall biläggas ansökan. Källan till den förhöjda radonhalten skall anges i ansökan. Bidrag lämnas endast i de fall där radonhalten i huset överstiger det i den föreslagna miljökvalitetsnormen fastställda gränsvärdet, /m3 luft. Protokoll som visar att så är fallet skall biläggas an- sökan. Mätningen skall vara utförd enligt Statens strålskyddsinsti- tuts metodbeskrivning. Radonkällan skall anges i ansökan. 4.2.4Radonkällan skall styra valet av åtgärder De föreslagna åtgärderna skall motiveras utifrån radonkällan, efter att en särskild utredning om vad de förhöjda radonhalterna beror på gjorts. Utredningen skall biläggas ansökan. Den som ansöker om bidrag skall hämta in konkurrerande anbud från minst tre från varandra fristående företagare eller företag, för att genomförandet av åtgärderna kan göras till lägsta pris. Misstanken om att det inte alltid är de mest effektiva åtgärderna som väljs bekräftas i den undersökning radonutredningen utfört om radonläget i landet bland kommunerna. Av svaren på frågorna i kommunenkät (se kapitel 7 i Fakta och lägesrapport om radon) framgår att radonhalten efter åtgärd fortfarande var för hög i mer än en fjärdedel av de åtgärdade bostäderna i flerbostadshus. Halten översteg alltså /m3, gränsen för radonhalt i en åtgärdad bostad! Vi menar därför att en särskild utredning om vad de förhöjda radonhalterna beror på skall biläggas ansökan. De föreslagna åt- gärderna skall motiveras utifrån radonkällan, för att bidrag skall kunna utgå. Åtgärdernas nödvändighet skall prövas särskilt nog- grant mot bakgrund av att inget maximibelopp för bidragets storlek bestäms. Den som ansöker om bidrag skall hämta in konkurrerande anbud från minst tre från varandra fristående företagare eller företag, för att genomförandet av åtgärderna kan göras till lägsta pris. 4.2.5Krav på huset efter åtgärd Huset skall efter åtgärd uppfylla de krav som i fråga om radonhalt i inomhusluften kan ställas med stöd av . I befintligt stödsystem för egnahem finns ett krav på att kommu- nen skall bedöma de föreslagna åtgärderna. Man skall bedöma om åtgärderna innebär att huset efter åtgärder uppfyller de krav som i fråga om radonhalt i inomhusluften som med stöd av (1987) kan ställas vid ombyggnad (enligt byggregler /m3 luft). Detta krav skall hädanefter gälla vid bedömning och vi föreslår att motsvarande krav även omfattar hyres- och bostadsrättshus. 4.2.6Bättre uppföljning av åtgärdernas effektivitet Krav på uppföljningsmätning införs. Uppföljning skall göras , beräknat från åtgärdernas färdigställande. Utbetalning av bi- draget skall emellertid kunna ske, utan att mätningen kommit till stånd och oberoende av resultatet av mätningen. Om radon- halterna trots åtgärder är högre än /m3 kan fastighetsägaren söka bidrag på nytt. Efter genomförda åtgärder skall en uppföljande mätning göras av samma skäl som för småhus. Protokoll där mätresultat skall framgå skall skickas till bidragsmyndigheten. Bidrag betalas ut till den som för utbetalningen är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsre- gistrets inskrivningsdel I förordningen ställs krav på att fastighetsägaren skall bo i och äga fastigheten vid såväl ansökan om som vid utbetalning av bi- draget. Vi föreslår en ändring så att bidrag betalas ut till den som för utbetalningen är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsregistrets inskrivningsdel Hyres- och bostadsrättshus med lägenheter upplåtna som särskilda boendeformer, dvs. för äldreboende och gruppboende, skall om- fattas av bidragssystemet för hyres- och bostadsrättshus. 4.4Förskolor, skolor och fritidshem Ett bidragssystem för åtgärder mot radon i lokaler för förskolor, skolor och fritidshem införs. Det finns inget bidragssystem för åtgärder mot radon i inom- husluften i förskolor etc. omfattades förskolor och skolor av ett stöd som innebar att bidrag kunde lämnas för förbättringar av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler. Möjligen kan någon radonåtgärd ha gjorts inom systemet, men det har inte utnyttjats i någon större omfattning. Kommunerna har ansvar för att lokaler för förskolor etc. uppfyller de krav som ställs ur hälsoskyddsaspekt. Trots detta vet vi att radonhalten inte är mätt i det stora flertalet lokaler och att endast ett begränsat antal lokaler har åtgärdats (se kap. 8). Trots att kommunen redan har skyldighet att se till att radon- halterna understiger gällande gräns- och riktvärden menar vi att det finns skäl att införa ett bidragssystem även för åtgärder mot radon i förskolor och skolor. Det känns särskilt viktigt att undvika att barn och ungdomar utsätts för radon, med beaktande av de sjukdomar man kan drabbas av till följd av exponeringen debuterar . Bidragssystemet för åtgärder mot radon i lokaler för förskolor, för- skoleklasser, skolor och fritidshem tidsbegränsas till . Det skall upphöra då lägsta godtagbara miljökvalitet, enligt den föreslagna miljökvalitetsnormen för radon, inte får överskridas. Liksom för bidragssystemen för åtgärder mot radon i småhus och i flerbostadshus, och av samma skäl, skall bidragssystemet för för- skolor etc. vara tidsbegränsat. Bidrag skall lämnas med ett belopp motsvarande av skäliga kostnader för åtgärder. Markradon kan strömma in i alla hus, oavsett husets ändamål. Bo- stadslägenheter och lokaler med markkontakt är mest utsatta. Det innebär att förskole- och skollokaler i flervåningshus inte är drab- bade på samma sätt som lokaler i markplan. Förhållandena i förskolor och skolor varierar således mellan olika hus och varje åtgärd som väljs måste anpassas efter de faktiska förhållandena i det enskilda fallet. Det är därför svårare att beräkna kostnader för att åtgärda sådana lokaler generellt sett. Bidrags- systemet måste utformas med beaktande av detta. Vi anser att bidrag skall lämnas av skälig kostnad för åtgärderna. Med kostnad avses utlägg fastighetsägaren haft, även utredningskostnader. Bidraget skall inte maximeras. Det finns heller inget behov av att införa en bidragstrappa. Krav ställs på att radonhalten skall överstiga /m3 luft för att bidrag skall utgå. Mätningen skall vara utförd enligt Statens strål- skyddsinstituts anvisningar. Ett aktuellt mätprotokoll, som visar resultatet av mätningen skall biläggas ansökan. Källan till den förhöjda radonhalten anges i ansökan. Bidrag lämnas endast i de fall där radonhalten i huset överstiger det i den föreslagna miljökvalitetsnormen fastställda gränsvärdet, /m3 luft. Radonkällan skall anges i ansökan och de föreslagna åtgärderna mot radon, för vilka bidrag förväntas utgå, skall motiveras utifrån radonkällan. En särskild utredning som visar orsaken till de för- höjda värdena skall för detta ändamål biläggas ansökan. Protokoll som visar att radonhalten har mätts skall biläggas ansökan. Mätningen skall ha skett inom den tidsfrist som anges i miljö- kvalitetsnormen ifråga om radonmätning i förskolor och skolor, för att bidrag skall utgå. 4.4.4Radonkällan skall styra valet av åtgärder De föreslagna åtgärderna skall motiveras utifrån radonkällan, efter att en särskild utredning om vad de förhöjda radonhalterna beror på gjorts. Utredningen skall biläggas ansökan. Den som ansöker om bidrag skall inhämta konkurrerande anbud från minst tre från varandra fristående företagare eller företag, för att genomförandet av åtgärderna kan göras till lägsta pris. Vi menar därför att en särskild utredning om vad de förhöjda ra- donhalterna beror på skall biläggas ansökan. De föreslagna åtgär- derna skall motiveras utifrån radonkällan, för att bidrag skall kunna utgå. Åtgärdernas nödvändighet skall prövas särskilt noggrant mot bakgrund av att inget maximibelopp för bidragets storlek bestäms. Den som ansöker om bidrag skall hämta in konkurrerande anbud från minst tre från varandra fristående företagare eller företag, för att genomförandet av åtgärderna kan göras till lägsta pris. 4.4.5Krav på lokalerna efter åtgärd Lokalerna skall efter åtgärd uppfylla de krav som i fråga om radon- halt i inomhusluften kan ställas med stöd av . I stödsystemet för egnahem finns ett krav på att kommunen skall bedöma de föreslagna åtgärderna. Man skall bedöma om åtgärderna innebär att huset efter åtgärder uppfyller de krav som i fråga om radonhalt i inomhusluften som med stöd av (1987) kan ställas vid ombyggnad (enligt byggregler /m3 luft). Detta krav skall hädanefter gälla vid bedömning och vi föreslår att motsvarande krav även omfattar gälla för lokaler för förskolor etc. 4.4.6Bättre uppföljning av åtgärdernas effektivitet Krav på uppföljningsmätning införs. Uppföljning skall göras , beräknat från åtgärdernas färdigställande. Utbetalning av bi- draget skall emellertid kunna ske, utan att mätningen kommit till stånd och oberoende av resultatet av mätningen. Om radon- halterna trots åtgärder är förhöjda kan fastighetsägaren söka bidrag på nytt. Efter genomförda åtgärder skall en uppföljande mätning göras av samma skäl som för småhus. Protokoll där mätresultat skall framgå skall skickas till bidragsmyndigheten. Bidrag betalas ut till den som för utbetalningen är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsre- gistrets inskrivningsdel I förordningen ställs krav på att fastighetsägaren skall bo i och äga fastigheten vid så väl ansökan om som vid utbetalning av bi- draget. Vi föreslår en ändring så att bidrag betalas ut till den som för utbetalningen är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsregistrets inskrivningsdel SSI och SGU beräknar att av landets ca 200 000 privata djup- borrade brunnar för permanentboende har ca 10 000–15 000 halter över 1 /l. Därtill kommer 80 000–100 000 privata brunnar med radonhalter över /l. /2000 fanns ett bidragssystem för åtgärder mot radon i vatten. Ett stort antal brunnar, över 2 000, åtgärdades under den relativt korta tid, , som möjlighet att få bidrag fanns. Till dessa brunnar är 26 000 hus anslutna. Resultatet av stödinsat- serna får betraktas som gott även om ett stort antal brunnar åter- står att undersöka och åtgärda. Systemet omfattade enskilda vattentäkter, allmänna vattentäkter och enskilda vattentäkter som stod under tillsyn. De flesta allmänna anläggningar och enskilda anläggningar med tillsyn är åtgärdade . Vi menar att det finns skäl att återinföra ett bidragssystem för åtgärder radon i dricksvatten i enskilda täkter. 4.5.1Bidragssystem för dricksvatten i enskild täkter Ett bidragssystem för åtgärder mot radon i dricksvatten i enskilda täkter införs. Ett bidragssystem för radon i dricksvatten, liknande det som fanns fram , införs. Bidraget omfattar endast enskilda vattentäkter, som försörjer hus för stadigvarande boende, dvs. för åretruntboende: Även för brunnar som försörjer åretrunthus och fritidshus utgår bidrag. Brunnar som enbart försörjer fritidshus omfattas däremot inte. Bidragssystemet för dricksvatten tidsbegränsas till . Liksom för övriga föreslagna bidragssystemen för åtgärder mot radon, och av samma skäl, skall bidragssystemet för dricksvatten vara tidsbegränsat. Bidraget lämnas med ett belopp motsvarande av skälig kost- nad, maximalt . Krav ställs på att radonhalten överstiger det av fastställda gränsvärdet,för att bidrag skall lämnas. Mätningen skall vara utförd enligt Statens strålskyddsinstituts anvisningar. Ett ak- tuellt mätprotokoll, som visar resultatet av mätningen skall biläggas ansökan. Ett mätprotokoll skall bifogas ansökan. Radonhalten skall överstiga det av fastställda gränsvärdet, 1 /l vatten. 4.5.5Bidrag för installation av radonavskiljare Bidrag beviljas för installation av radonavskiljare. Det finns inga skäl att ställa krav på att radonkällan skall anges. En förhöjd radonhalt i dricksvatten kan inte orsakas av byggnadsmate- rial eller mark. Förhöjd radonhalt i dricksvatten åtgärdas bäst genom luftning. Speciella luftningsanordningar finns för ändamålet, så kallad radonavskiljare. olika utföranden och av olika kvalitet varför resultatet av åtgärd i och för sig kan variera. förekommer uppgift om att kolfiter kan användas. Detta rekommenderar vi emellertid inte på grund av att filtren kan ge upphov till förhöjd gamma strålning. Därtill innebär kolfilter ett avfallsproblem och risk för hygieniska problem. 4.5.6Bättre uppföljning av åtgärdernas effektivitet Krav på uppföljningsmätning införs. Uppföljning skall göras , beräknat från åtgärdernas färdigställande. Utbetalning av bi- draget skall emellertid kunna ske, utan att mätningen kommit till stånd och oberoende av resultatet av mätningen. Om radonhalterna trots åtgärder är förhöjda kan fastighetsägaren söka bidrag på nytt. Efter genomförda åtgärder skall en uppföljande mätning göras av samma skäl som för småhus. Protokoll där mätresultat skall framgå skall skickas till bidragsmyndigheten. Bidrag betalas ut till den som för utbetalningen är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsre- gistrets inskrivningsdel I förordningen ställs krav på att fastighetsägaren skall bo i och äga fastigheten vid så väl ansökan om som vid utbetalning av bi- draget. Vi föreslår en ändring så att bidrag betalas ut till den som för utbetalningen är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsregistrets inskrivningsdel 4.6Bedömning av föreslagna åtgärder mot radon Brister i bedömningen vid bidragsgivning I det nu gällande bidragssystemet ställs, enligt vår uppfattning, inte tillräckliga krav på föreslagna åtgärders lämplighet i det enskilda fallet. Vi menar att åtgärder som vidtas mot radon måste vara effektiva, även ur kostnadsaspekt. Att så inte är fallet utgör en brist i systemet och behöver rättas till. Ett sätt att komma tillrätta med de brister som finns kan vara att ställa krav på att radonkällan skall anges i ansökan och att åtgärderna skall vara motiverade utifrån denna (se avsnitt 4.1.5). För att ytterligare säkerställa att relevanta åtgärderna väljs måste även prövningen av om de föreslagna åtgär- derna är nödvändiga eller ej vara noggrann och göras på ett en- hetligt sätt. Varierande bedömning av föreslagna åtgärder Personer som ansöker om bidrag för åtgärder mot radon i sitt hus skall i dagens system ange vilka åtgärder som skall göras. Varje kommun prövar därefter nödvändigheten av att genomföra de föreslagna åtgärderna. Resultatet av åtgärderna skall vara att få ner radonhalten i huset efter åtgärder, så att de krav i fråga om radon- halten i inomhusluften som ställs med stöd av vid ombyggnad, uppfylls. Det innebär att radonhalten skall under- stiga /m3 luft (Byggregler). Denna prövning görs inte utifrån tillräckligt väl utformade kriterier. För- ordningen om radonbidrag i egnahem ger inte någon närmare upplysning om vilka kriterier som skall styra bedömningen av om en åtgärd skall anses nödvändig eller ej. Bedömningen varierar från kommun till kommun. Det går knappast att tala om ett en- hetligt synsätt. Vanligen, men inte alltid, görs bedömningen av en miljö- och hälsoskyddsinspektör, som i många fall saknar relevant utbildning för uppgiften. Vi menar att den som skall göra bedömningen bör ha särskild kompetens för just åtgärder mot radon och andra åtgärder som påverkar inomhusmiljön. Som alternativ skulle man kunna tänka sig att låta granskningen av åtgärder göras på kommunens enhet för frågor inom , där man har hand om frågor av mer specifik byggnadsteknisk natur. Inte heller där är det säkert att den komplexa kompetens som krävs Den byggnadstekniska kompetensen har överhuvudtaget minskat i kommunerna. I samband med att kommunernas byggnadsväsende förändrades 1995, vilket medförde att byggherrens ansvar tydliggjordes, minskade kommunerna på sin tekniska personal. Kontrollen av byggandet sker därefter genom byggherrens kontrollplan, där vissa viktiga funktioner dokumenteras och som kan kompletteras på kommunens begäran vid byggsamrådet. Kontrollplanen skall återfinnas i entreprenörens och leverantörens egenkontroll. Innehållet i kontrollplanerna och egenkontrollen skiftar därmed oerhört mycket från projekt till projekt. Även om kommunerna har kvar sitt aktiva tillsynsansvar har antalet av kommuner genomförda besiktningar minskat betydligt. Vår slutsats blir att granskningen av åtgärder bör flyttas från kom- munerna. De flesta kommuner upplever svårigheter med att fullgöra sin tillsynsskyldighet på miljö- och hälsoskydds- området på grund av tids- och/eller resursbrist. Det är heller inte möjligt att föra över ansvaret till kommunens byggansvariga enhet på grund av de konsekvenser som ändringarna i plan- och bygg- lagen medfört. Det är naturligt att den myndighet som prövar ansökan om bi- drag, även bedömer de föreslagna åtgärderna. görs prövningen av länsstyrelserna. Vilka förutsättningar har länsstyrelserna att bättre bedöma radonåtgärder? Finns det andra alternativ? Hur vill vi att bedömningen skall gå till – vilka kriterier skall styra? 4.6.1 Finns kompetensen hos länsstyrelserna? Länsstyrelserna prövar ansökan om bidrag för radonåtgärder och det skulle vara relativt enkelt för dem, från administrativ syn- vinkel, att ta över bedömningen av de föreslagna åtgärder. Lån och bidrag för olika typer av bostäder har tidigare hanterats av länsbostadsnämnderna. togs länsbostads- nämnderna bort, då de kommit att få allt mindre att göra. gifter som återstod lades då över på länsstyrelserna.