sou · GPB331 · 2002-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen riktar sig mot samtliga upphandlande enheter och, till skillnad från den nuvarande bestämmelsen i 4 kap. 15 §, gäller den för samtliga verksamheter inom försörjningssektorerna. Skälet till detta har vi utvecklat närmare i avsnitt 11.10.2. En enhet skall , dock senast lämna begärda upplysningar. Som vi närmare utvecklar i sistnämnda avsnitt överensstämmer detta med den nuvarande regleringen. Paragrafen är ny. I första stycket första meningen har införts en skyldighet för en upphandlande enhet att på eget initiativ lämna information till anbudssökande eller anbudsgivare om vem som tilldelats kontraktet och skälet till det. Vi har närmare behandlat skälet till införandet av bestämmelsen i avsnitt 11.10.1 och 11.10.2. Bestämmelsen har en viss motsvarighet i nuvarande 2 kap. 7 a §, 3 kap. 11 §, 4 kap. 15 § och 5 kap. 13 §. I nämnda bestämmelser behöver information dock endast lämnas på begäran av anbuds- givare eller anbudssökande. En upphandlande enhet är skyldig att lämna informationen när den fattat beslut om leverantör och anbud. Detta innebär att en- heten, när en leverantör lämnat flera anbud, även skall ha fattat be- slut om vilket av de av leverantören ingivna anbuden som skall antas. Bestämmelsen omfattar samtliga upphandlande enheter och, till skillnad från bestämmelsen i 4 kap. 15 §, samtliga verksamheter inom försörjningssektorerna. I första stycket andra meningen har införts en skyldighet för en upphandlande enhet att i informationen även upplysa om den dag då giltigt upphandlingskontrakt med tillämpning av 30 § tidigast kan slutas och att upplysa om möjligheten att enligt 7 kap. ansöka om överprövning eller väcka talan om skadestånd. Denna skyldig- het har inte någon motsvarighet i de nuvarande bestämmelserna om informationsskyldighet. Informationsskyldigheten i första stycket gäller inte när det inte finns några anbudssökande eller några andra anbudsgivare än den som enheten vänt sig till, exempelvis i de situationer som avses i 2 kap. 11 §, 3 kap. 15 §, 4 kap. 16 § samt 5 kap. 17 §. Den tidsfrist som anges i 1 kap. 30 § skall räknas från det att information som avses i detta stycke har avsänts. I andra stycket har införts en skyldighet för en upphandlande enhet att till varje leverantör som begär det lämna upplysningar om vem som tilldelats upphandlingskontraktet och skälen till det. Uppgiftsskyldigheten i andra stycket avser även potentiella leveran- törer som visserligen inte är anbudssökande eller anbudsgivare men som ändå har rätt att ansöka om överprövning eller väcka talan om skadestånd enligt bestämmelserna i 7 kap. Bestämmelsen i andra stycket är tillämplig vid alla upphandlingar enligt 2-5 kap. och vissa upphandlingar enligt 6 kap (se kom- mentaren till 6 kap. 1 §). Bestämmelsen i andra stycket gäller där- för, till skillnad från bestämmelsen i första stycket, även när det inte funnits några anbudssökande eller andra anbudsgivare än den enheten ingått avtal med. Uppgiftsskyldigheten i andra stycket skall fullgöras omgående. Det framgår av att uppgifter skall lämnas genast. Det förhållandet att en upphandlande enhet inte genast lämnar ut information om tilldelningsbeslutet när det begärts av en leverantör kan ha betyd- else vid förvaltningsdomstols prövning av om ett interimistiskt be- slut skall meddelas. En enhet som har att iaktta reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess kan utan hinder av sekretess lämna ut den informa- tion som anges i denna bestämmelse, se vidare kommentaren till 6 kap. 2 § och 8 kap. 10 § sekretesslagen. Andra uppgifter rörande anbud än de som anges i denna paragraf kan dock endast lämnas ut sedan en sekretessprövning gjorts, se vidare kommentaren till änd- ringarna i nämnda sekretessbestämmelser. Bestämmelsen är ny. I första stycket har, som vi närmare utvecklat i avsnitt 11.10.2, införts den skyldighet en upphandlande enhet har , enligt 2 kap. 7 a §, 3 kap. 11 §, 4 kap. 15 § och 5 kap. 13 §, att lämna upplysningar till anbudsgivare eller anbudssökande när den beslutat att inte avsluta en annonserad upphandling eller att göra om upphandlingen. I andra stycket har införts den skyldighet som en upphandlande enhet har , vid upphandling av varor, byggentreprenader och tjänster enligt 2 kap. 7 a §, 3 kap. 11 § och 5 kap. 13 § att underrätta officiella publikationer om sitt beslut. Skyldigheten för en upphandlande enhet att lämna information om en avslutad upphandling inom försörjningssekto- rerna regleras, i likhet med vad som gäller , även fortsättnings- vis i 4 kap. 15 § andra stycket. Paragrafen är ny. Enligt första stycket är ett avtal om upphandling ogiltigt om det inte slutits genom upphandlingskontrakt och sedan en skälig tid gått från det att den upphandlande enheten avsänt information som avses i 1 kap. 28 § första stycket. Beträffande formkravet för upphandlingskontrakt, se kommentaren till 1 kap. 5 §. Skälet till att ett avtal om upphandling skall vara ogiltigt om det inte slutits först sedan en viss tidsfrist gått har vi närmare utvecklat i avsnitt 11.10.4 och 11.10.5. Tidsfristen skall vara minst och skall löpa från det att informationen som avses i 1 kap. 28 § första stycket sänts till de som ansökt om eller lämnat anbud. Om informationen skickas till flera anbudssökande och anbudsgivare skall tidsfristen räknas från den dag då den sista informationen avsändes. Ogiltighetspåföljden kan åberopas inte bara av avtalsparterna utan även av en leverantör som ansöker om överprövning av upp- handlingen. Ett upphandlingskontrakt är slutet i den mening som avses i 7 kap. 1 § andra stycket först när parterna efter iakttagande av den tidsfrist som anges i 1 kap. 30 § träffat ett upphandlingskontrakt. En ansökan om överprövning kan prövas så länge den tidsfrist som anges i 1 kap. 30 § inte gått till ända. Om den upphandlande enhe- ten underlåter att lämna information som avses i 1 kap. 28 § första stycket eller om informationen är bristfällig, dvs. inte innehåller samtliga de upplysningar som anges i nämnda bestämmelse börjar tidsfristen inte att löpa. Det förhållandet att ett avtal slutits utgör i ett sådant fall inte hinder mot att överprövning sker. Det förhållandet att överprövning begärts hindrar inte den upphandlande enheten från att sluta ett giltigt upphandlingsavtal. Om en upphandlande enhet slutit avtal sedan den iakttagit bestäm- melserna i 1 kap. 28 och 30 §§ kan enheten, utan hinder av att en ansökan om överprövning getts in till länsrätten, sluta ett giltigt upphandlingskontrakt. För att den klagande leverantören skall kunna förhindra att avtal sluts måste leverantören, i likhet med vad som gäller , utverka ett interimistiskt beslut som förhindrar enheten från att sluta avtal. Ett giltigt upphandlingskontrakt kan vidare slutas oberoende av om potentiella leverantörer fått information om tilldelningsbeslutet enligt 1 kap. 28 § andra stycket eller inte. När en potentiell leve- rantör får information om tilldelningsbeslutet kan ett giltigt upphandlingskontrakt redan ha slutits och, som vi angett tidigare, finns det då inte längre någon möjlighet att ansöka om överpröv- ning. Enligt andra stycket skall kravet på att avtal skall slutas genom upphandlingskontrakt och kravet på viss tidsfrist inte gälla vid upphandling som avses i 2 kap. 11§, 3 kap. 15 §, 4 kap. 16 § andra stycket samt 5 kap. 17 §. Beträffande undantaget för direktupphandling enligt 6 kap. 2 §, upphandling i de situationer som avses i 6 kap. 2b § samt upphand- ling enligt 1 kap. 3 § andra stycket, se kommentaren till 6 kap. 1 §. Vid de upphandlingar som är undantagna från formkravet ingås avtal i enlighet med avtalslagens bestämmelser. Avtal kan slutas muntligen, eller, om parterna så vill, skriftligen. Avtal kan även slu- tas genom konkludent handlande. Om parterna väljer att sluta avtal som uppfyller kraven för ett upphandlingskontrakt så medför det inte i sig att något krav på iakttagande av viss tidsfrist gäller. 4 kap. Upphandling inom vatten-, energi-, transport och telekommunikationsområdena Tredje stycket i paragrafen har utgått. Bestämmelsen i detta stycke finns, genom våra förslag, i en modifierad lydelse i förslagen till nya bestämmelser i 1 kap. 27 –28 §§, se vidare kommentaren till nämn- da bestämmelser. Ändringen är motiverad av att införa enhetliga regler för alla upphandlingar i 1 kap. och någon ändring i sak är inte avsedd. 6 kap. Upphandling som understiger de tröskelvärden som anges i 2-5 kap., m.m. I andra stycket har införts en hänvisning även till 1 kap. 28 och 30 §§. Skälet till detta har utvecklats i avsnitt 11.10.6. Hänvisningen gäller endast vid förenklad upphandling eller urvalsupphandling. Direktupphandling har således undantagits från kravet på information enligt 1 kap. 28 § och på att avtal skall ha viss form och ingås först efter en viss tidsfrist iakttagits enligt 1 kap. 30 §. Vidare har upphandling som avses i 6 kap. 2 b § och 1 kap. 3 § andra stycket uttryckligen undantagits från hänvisningen till 1 kap. 28 och 30 §§. Detta gäller dels situationer där upphandling kan ske utan annonsering med en leverantör, dels upphandling som om- fattas av sekretess eller andra särskilda begränsningar med hänsyn till rikets säkerhet och upphandling av försvarsprodukter och tjänster som inte har civil användning och som omfattas av artikel 223 i EG-fördraget. För sistnämnda upphandlingar gäller enligt 1 kap. 3 § andra stycket endast bestämmelserna i 6 kap. Inte heller vid upphandling som sker med stöd av 6 kap. 2b § eller 1 kap. 3 § andra stycket finns således något krav på informationsskyldighet eller på iakttagande av viss form och tidsfrist innan avtal kan slutas. För upphandling som regleras av 6 kap. gäller dock den nuvarande informationsskyldigheten i 6 kap. 14 § andra stycket. Andra stycket i paragrafen har ändrats så att området för direkt- upphandling har utökats. I bestämmelsen anges att direktupphand- ling, utöver vad som gäller (p 1, 4 och 5), får ske om kost- naderna för en upphandling överstiger värdet av upphandlingen (p 2) eller upphandling av tjänster som innefattar hälso- och sjuk- vårdstjänster samt socialtjänster inte är ändamålsenlig eller riskerar att försämra kvaliteten i vården eller omsorgen för en enskild individ (p 3). Skälet till detta har vi närmare utvecklat i avsnitt 11.9. Exempel på situationer som avses i p. 3 är om en upphandling riskerar att försämra behandlingsresultatet för en enskild individ på grund av att relationen mellan vårdgivare och vårdtagare är beroen- de av fortsatt personkontinuitet. Ett nytt tredje stycke har införts. Där anges att en upphandlings värde skall anses vara lågt om den understiger sju prisbasbelopp. Prisbasbeloppet är för fastställt till , vilket innebär att den övre gränsen för vad som avses med lågt upphand- lingsvärde är . I enlighet med vad som gäller för upphandling enligt 2–5 kap. anges att en upphandling inte får delas upp i syfte att underskrida För beräkning av tröskelvärdet gäller i övrigt mot- svarande principer som gäller enligt nuvarande regler om tröskel- värdesberäkning. I ett nytt fjärde stycke har den nuvarande bestämmelsen i andra stycket sista meningen införts. Till skillnad från tidigare är dock enheten skyldig att fastställa riktlinjer för användning av direkt- upphandling. Dokumentation, underrättelse, förvaring av handlingar I första stycket har kravet på att underrättelsen skall ske senast före utgången av den tid under vilken anbudet är bindande för anbuds- givaren tagits bort. Beträffande skälet till att andra stycket har bibehållits även om det införts en mer omfattande informationsskyldighet i 1 kap. 28 §, se avsnitt 11.10.2. Överlämnande av verksamhet utan föregående upphandling Paragrafen är ny. Bestämmelsen förtydligar och ger handlings- normer för överlämnande av verksamhet, avknoppning, från en upphandlande enhet till enhetens personal utan föregående upp- handlingsförfarande. Förfarandet syftar till att underlätta konkur- rensutsättning inom ramen för förenklad upphandling. De tjänster som avses är s.k. B-tjänster enligt bilagan. Bestämmelsen är for- mellt tillämplig även på anskaffningar av varor och A-tjänster under tröskelvärdena. Bestämmelsen skall inte tillämpas på upphandling som avses i 1 kap. 3 § andra stycket. Avtalet som sluts om överlämnande av verksamhet utan före- gående upphandling skall således ses som en överenskommelse av sitt eget slag som sluts för en begränsad övergångstid. När avtals- tiden löper ut eller avtalet av någon anledning sagts upp skall den upphandlande enheten genomföra en upphandling i enlighet med procedurreglerna i . Den nu avknoppade verksamheten kan delta, men då på samma villkor som gäller för övriga leverantörer. Avtalet om överlämnande av verksamhet sluts med de anställda. Avtal kan även slutas med den juridiska person som de anställda bildat och det oavsett val av associationsform. Även olika koopera- tiva associationsformer omfattas av bestämmelsen. Under avtals- tidens gång kan förändringar av ägarstrukturen ske. ändringar som innebär att nya ägare inte tidigare haft ett anställ- ningsförhållande med den upphandlande enheten påverkar inte avtalets fortsatta giltighet. Emellertid avses här inte att möjligheter skall öppnas för aktörer som har som affärsidé att bilda avknopp- ningsföretag. Om det skulle visa sig att grunderna för överens- kommelsen om överlämnande av verksamhet radikalt förändrats skall den upphandlande enheten med omedelbar verkan kunna bringa överenskommelsen att upphöra. I andra stycket anges att den längsta tid för vilken ett avtal om överlämnande av verksamhet kan slutas är . Enheten kan välja att dock tillämpa en kortare avtalstid. När avtalstiden gått ut kan verksamheten konkurrensutsättas genom att en upphandling genomförs. Vid en sådan upphandling kan även den avknoppade enheten inbjudas att delta. Särskilda bestämmelser vid upphandling av hälso- och sjukvårds- tjänster samt socialtjänster Paragrafen är ny. I första stycket har införts en möjlighet för upp- handlande enheter, som så önskar, att i samband med upphandling av samhällsfinansierad vård- och omsorgsverksamhet i för- frågningsunderlaget få ställa krav på att en leverantör inte får vara ett renodlat vinstsyftande kommersiellt företag. Det åligger kom- muner och landsting, som avser att överlämna ansvaret för genom- förandet av sådana tjänster till annan, att försäkra sig om att den tilltänkte verksamhetsutövaren inte tillgodogör sig vinst. Bestämmelsen medför inte någon diskriminering genom att icke vinstdrivande företag från andra medlemsstater hindras från att delta i anbudstävlingen, se avsnitt 11.8.2. Stadgandet ger således ett utrymme för de upphandlande enheterna att positivt särbehandla icke vinstsyftande leverantörer, som har svårt att hävda sig på en konkurrensutsatt marknad mot kommersiella företag. Verksamhet som drivs i t.ex. kooperativ form och med ett stort mått av idealitet kan inte jämställas med privata vinstsyftande företag. Gemenskaps- rätten och praxis269 hindrar inte införandet av bestämmelsen. För att värna de sociala målsättningarna fordras att det i förfrågningsunderlaget samt i upphandlingsavtalet uppställs som krav att leverantören skall verka utan vinstsyfte. 269 Se mål C-70/95 (Sodemare). skall heller inte vara styrda av internt uppställda mål, som innebär att vinst eftersträvas. Begränsningen gäller vinst åt ägare, dvs. att överskott delas ut till aktieägare eller motsvarande intressenter. Med motsvarande intres- senter avses här medlemmar i en ekonomisk förening, grundarna av en stiftelse och liknande. Eventuellt uppkomna överskott i verk- samheten får användas t.ex. i och för utveckling av verksamheten. Det kan handla om investeringar i teknisk och annan utrustning eller utveckling av personalens kompetens. Av bolagsordningen eller motsvarande handling samt i avtalet som tecknas mellan leve- rantörerna och den upphandlande enheten skall framgå att ett eventuellt överskott inte får användas för att ge ägarna vinst. De upphandlande enheterna måste förvissa sig om att leverantörens styrande dokument har ett acceptabelt innehåll, innan ett överläm- nande sker. Kommunerna och landstingen skall därutöver göra en helhetsbedömning av de syften som verksamheten kan antas ha. Ger prövningen – grundad på arten av tidigare verksamhet m.m. – vid handen att ägarna, trots innehållet i alla relevanta handlingar, kan antas, direkt eller indirekt, ta ut vinst ur verksamheten, får något överlämnande av ansvaret för hälso- och sjukvårdstjänster samt socialtjänst inte ske, när detta uppställts som krav i upphand- lingen. Den upphandlande enhetens krav innebär att utförandet av upp- draget endast får täcka verksamhetens faktiska kostnader, dvs. I 2 kap. 7 § kommunallagen (1991:900) stadgas som en förutsättning, för att kommunerna och landstingen skall få bedriva sedvanlig affärsverksamhet, att det sker utan vinstsyfte. Den nu föreslagna bestämmelsen skall tolkas med ut- gångspunkt från den kommunala självkostnadsprincipen. Genom att ange denna förutsättning framträder skillnaden klart mellan det privata näringslivets klart uttalade vinstsyfte och den kommunala verksamheten, som har till uppgift att bära upp ett allmänt och samhälleligt intresse. Någon avgränsning har inte gjorts i bestämmelsen till vilken eller vilka associationsformer som en tjänsteleverantör kan ha för att kunna få uppdraget att tillhandahålla dessa tjänster. Avgörande blir i stället om bolaget, föreningen, stiftelsen etc. avser att driva upp- draget under kommersiella villkor eller inte. Bestämmelsen gäller oavsett värde men endast för tjänster avseende hälso- och sjukvårdstjänster samt socialtjänst, vilka upp- tagits i avdelning B, punkten 25, till . Enligt andra stycket kan avtal rörande hälso- och sjukvård samt socialtjänst inte tecknas med kommunala företag, oavsett om dessa är helägda av en eller flera kommuner eller landsting. Regleringen innebär, att sådana traditionella kommunala och landstingskom- munala kärnverksamheter, såsom hälso- och sjukvård samt social- tjänst, inte tillåts att upphandlas av kommunala bolag, även om dessa skulle vara helägda av kommunen eller enligt 3 kap. 17 eller 3 kap. 18 §§ kommunallagen. Bestämmelsens syfte är att främja alternativa driftformer och att undanröja faktorer som skapar skilda förutsättningar mellan drift i privat och offentlig regi. Kommuner och landsting ges i större utsträckning möjligheter att engagera privata, kooperativa och ideella aktörer i och i primärvården, som de grundläggande principerna för välfärdspolitiken kan upprätthållas. Det skulle således motverka syftet att främja alternativa driftformer om kommunala företag tilläts att utföra sådana tjänster. Vidare saknas motiv för att tillåta att icke vinstsyftande och helägda kommunala företag medges rätt att utföra dessa tjänster, enär detta lämpligast kan ske i traditionell förvaltningsform. Av 7 kap. 5 § framgår att ett beslut på vilket denna lag är tillämplig, inte får överklagas med stöd av 10 kap. kommunallagen. I en upphandlingssituation i vilken en kommun eller ett landsting avser att lämna över driften av hälso- och sjukvårdstjänster samt socialtjänst till annan, kommer eventuella felaktigheter som kommunen eller gör sig skyldig till i förhållande till vad som stadgas i inte att kunna laglighetsprövas enligt 10 kap. kommunallagen. Ett agerande i strid mot bör däremot kunna prövas enligt 10 kap. kommunallagen. Om ett beslut upphävs med stöd av kommunallagens bestämmelser finns emellertid en risk för att kommunen eller kan drabbas av civilrättslig skade- ståndsskyldighet på grund av kontraktsbrott. 14.2Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Sekretess med hänsyn till det allmännas ekonomiska intresse Paragrafen har ändrats och delats upp i tre stycken. I första stycket finns bestämmelsen i den nuvarande första och andra meningen. Till bestämmelsen har gjorts ett tillägg som inne- bär att uppgift får lämnas ut till enskild enligt vad som föreskrivs i utan hinder av sekretess. Skälet till detta har vi närmare utvecklat i avsnitt 11.10.7. Genom tillägget utgör sekretessen i första stycket inte hinder för en upphandlande enhet som har att iaktta sekretessreglerna, att lämna ut uppgifter som avses i 1 kap. 28 § . Som vi angett i kommentaren till denna bestämmelse gäller detta uppgifter till leverantörer om vem som tilldelats ett upphandlingskontrakt och skälet till det. Andra uppgifter rörande anbud, t.ex. innehållet i det anbud som antagits kan dock endast lämnas ut sedan en sekretessprövning gjorts. Utgångspunkten är därvid att uppgifterna är offentliga. Endast om det kan antas att det allmänna lider skada om uppgiften röjs kan enheten besluta att inte lämna ut uppgifterna. Det förhållandet att den absoluta anbuds- sekretessen hävs redan när tilldelningsbeslutet meddelas kan leda till en något strängare tillämpning av skaderekvisitet i tiden mellan tilldelningsbeslut och avtalsslut. Enheten skall även iaktta bestäm- melserna i lagen (1990:409) om företagshemligheter. När uppgifter enligt vårt förslag lämnas ut utan hinder av sekretess har mottagaren inte någon tystnadsplikt avseende de mottagna uppgifterna. Eftersom uppgifter kan lämnas ut utan hin- der av sekretess blir det inte aktuellt att dessutom tillämpa bestäm- melsen om partsinsyn i 14 kap. 5 § och om förbehåll vid utlämnande av information i 14 kap. 9 eller 10 §§ sekretesslagen. Bestämmelsen om absolut anbudssekretess i ärende om upp- handling eller försäljning av lös egendom i den nuvarande tredje meningen har tagits in i ett nytt andra stycke. I första meningen andra stycket regleras sekretess vid försäljning av lös egendom på motsvarande sätt som i nuvarande lydelse. I andra meningen andra stycket regleras sekretess i ärenden om upp- handling. I den nya lydelsen upphör den absoluta sekretessen i ärenden om upphandling redan när beslut om leverantör fattats i stället för när avtal har slutits. Skälet till detta har vi utvecklat närmare i avsnitt 11.10.7. Bestämmelsen innehåller fortfarande en möjlighet för en upphandlande enhet att upphäva den absoluta sekretessen genom att offentliggöra samtliga anbud. För att den absoluta sekretessen, i likhet med vad som gäller enligt den nuvarande lydelsen, skall upphöra när ärendet slutförts på annat sätt än genom att avtal slutits har angetts att sekretessen upphör om ärendet har slutförts. I tredje stycket har det nuvarande andra stycket införts. Sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskilds ekono- miska förhållanden Ett nytt andra stycke har införts. I andra stycket anges att uppgifter utan hinder får lämnas ut till enskild enligt vad som föreskrivs i . En upphandlande enhet, som har att iaktta sekretessreglerna, kan således utan hinder av sekretess lämna ut uppgifter i enlighet med 1 kap. 28 § . Andra uppgifter, t.ex. uppgifter i det anbud som enheten beslutat anta, kan lämnas ut först sedan en sekretess- prövning gjorts. Se kommentaren till bestämmelsen i 6 kap. 2 §. Utgångspunkten är dock att uppgifterna är offentliga. Endast om det av särskild anledning kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs skall enheten besluta att inte lämna ut uppgifterna. Som vi närmare utvecklat i kommentaren till bestämmelsen i 6 kap. 2 § har mottagaren inte någon tystnadsplikt för de uppgifter som med stöd av den föreslagna bestämmelsen lämnas ut till en- skild utan hinder av sekretess. De nuvarande andra, tredje och fjärde styckena har förts in i ett nytt tredje, fjärde och femte stycke. Reservationer och särskilda yttranden Reservation från ledamöterna (), (), () och Krav på att leverantör inte får driva verksamhet i syfte att skapa vinst. Vi avvisar med skärpa förslaget om att kommuner och landsting skall kunna utestänga företag med vinstsyfte från att delta i upp- handling av hälso- och sjukvårdstjänster samt socialtjänst. Enligt kommitténs majoritet anses det inte rimligt "att verksamhet som drivs i kooperativ form och med ett stort mått av idealitet skall jämställas med privata vinstsyftande företag."