sou · GPB355d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom regeringsbeslut bemyndigades chefen för , statsrådet , att tillkalla en kommitté bestående av forskare med uppdrag att göra ett väl- färdsbokslut över (direktiv 1999:7). Kommittén antog sedermera namnet Kommittén Välfärdsbokslut. överlämnade kommittén delbetänkandet Välfärd vid vägskäl, ut- vecklingen (SOU 2000:3) och de sex forskar- volymerna: Välfärdens förutsättningar (SOU 2000:37), Välfärd, vård och omsorg (SOU 2000:38), Välfärd och skola (SOU 2000:39), Väl- färd och försörjning (SOU 2000:40), Välfärd, ofärd och ojämlikhet (SOU 2000:41) samt Two of a ? Economic crisis, policy responses and well-being during the 1990s in and (SOU 2000:83). har kommittén kompletterat de tidigare beskriv- ningarna med uppgifter om utvecklingen sista år och arbetat med att täcka en del av de kunskapsluckor som identifierats. Kommittén har här strävat efter att ta fram fördjupad kunskap om såväl välfärdens nyckelområden som socialpolitiskt viktiga samhällsgrupper. Detta forskningsarbete publiceras nu i en serie betänkanden och utgör därmed en väsentlig grund för det slutbetänkande som kommittén skall överlämna . har kommittén överlämnat Välfärdstjänster i omvandling (SOU 2001:52), Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde (SOU 2001:53) och Ofärd i välfärden (SOU 2001:54). Föreliggande volym, Barns och ungdomars välfärd, är resultatet av ett samarbete mellan Kommittén Välfärdsbokslut och forskare vid vid där den femte Levnadsnivåundersökningen (LNU2000) genomförts och börjat rapporteras (SOU 2001:53). Tidigareläggningen av Levnadsnivåundersökningen (planerad ) skedde på kommitténs initiativ. Kommittén har också medverkat till att en särskild datainsamling, om barns och ungdomars levnadsvillkor (Barn-LNU), genomförts som en del av LNU2000. De ungas levnadsförhållanden i har tidigare identifierats som en kun- skapslucka av kommittén (SOU 2000:3). I ett 1990-talsperspektiv, där barnfamiljerna varit ekonomiskt missgynnade och resurserna inom barnomsorg och skola halkat efter behovsutvecklingen, ter sig denna brist på kunskap särskilt anmärkningsvärd. för Arbetsliv och Socialvetenskap (FAS) och är huvudfinansiärer till Barn-LNU liksom till LNU2000. Intervjuarbetet har genomförts av Statistiska central- byrån (SCB). Studien har inneburit ett omfattande arbete som utförts av levnadsnivågruppen vid och forskare vid Nätverkscentrum för forskning om ojämlikhet i hälsa, med som projektledare för . Det förtjänar att framhållas att författarna på endast några få månader analyserat ett stort datamaterial och färdigställt texter som ger nya perspektiv på barns och ungdomars välfärd. versioner av kapitlen i föreliggande volym har varit föremål för vetenskaplig granskning. Detta skedde vid ett särskilt seminarium som kommittén arrangerade . Som externa kommentatorer medverkade , och . Kommitténs sekretariat har vidare bistått med såväl innehållsgranskning som korrekturläsning av kapitlen. Kommittéassistent har skött det praktiska arbetet med betänkandets texter, tabeller och figurer. Utan medverkan av de drygt tusen barn och ungdomar som ställt upp och svarat på frågor om sina levnadsförhållanden hade inget av detta varit möjligt. Kommitténs ledamöter tar inte ställning till innehållet i de en- skilda kapitlen. Det är med andra ord författarnas analyser, tolk- ningar och slutsatser som presenteras här och författarna ansvarar själva för innehållet. Vår förhoppning är att föreliggande forskar- volym skall bidra till en nyanserad diskussion, baserad på kunskap kring välfärdens tillstånd och utveckling i . Inledning och sammanfattning ............................................ Att studera de yngres välfärd: en inledande beskrivning av levnadsnivåperspektivet och Barn-LNU.... Luckor i tidigare forskning och statistik om de yngre........... 1.3Att studera barns och ungdomars välfärd - inledande 1.3.1 Barn är här och , så också deras levnadsnivå ........... Fokus på handlingsutrymme........................................ 1.3.3 Hur skall vi definiera barns levnadsnivå?..................... 1.3.4 Ungas deltagande i den demokratiska processen........ Åldersavgränsningen i Barn-LNU ............................... 1.4 Barn-LNU: urval, uppläggning och genomförande............... Urval och viktning ........................................................ 1.4.3 Intervjumetoden – närmare beskrivning ..................... 1.4.5 Bortfall och möjligheter att generalisera 1.5 Betänkandets uppläggning....................................................... 1.5.1 Bakgrundsvariabler och kausala tolkningar................. Barns sociala demografi, familjeförhållanden och 2.2Barns och ungdomars villkor och i historiskt 2.2.1 Barns och ungdomars sysselsättning........................... 2.2.2 Hur många växer upp med syskon? 2.2.3 Andelen barn i splittrade och ombildade familjer 2.2.4 Flyttningar har blivit vanligare bland barn.................. 2.2.5 Barn till utrikesfödda föräldrar.................................... 2.2.6 Socioekonomisk position – fler tjänstemannabarn, färre med ekonomiska 2.2.7 Ortstyp - hälften av barnen bor på landet och i Familj och föräldrarelationer som sociala resurser................ 2.3.1 Sociala relationer: resursbrist och kvalitet .................. 2.3.2 Socialt stöd.................................................................... 2.3.3 Sociala resurser för olika kategorier barn.................... Ekonomiska och materiella resurser ............................ Betydelsen av ekonomiska resurser...................................... Föräldrarnas ekonomiska resurser och problem ................. 3.4Har barnhushållens ekonomiska resurser minskat över 3.4.2 Ekonomiska problem i uppväxtfamiljen 1968- 3.4.3 Materiella tillgångar i barnfamiljer 1968-2000........... Ekonomiska problem och ekonomiska tillgångar ... Barn och ungdomars egen ekonomi...................................... Högstadie- och gymnasieelevernas ekonomi ............ 3.6.2 Materiella tillgångar bland 10–18-åringarna .............. 3.6.3 Samgång mellan olika aspekter av barns och ungdomars ekonomiska resurser................................ Hushållets ekonomi och barnens ekonomiska resurser ...... Föräldrars tid och arbete ........................................... Utveckling av arbetstider och villkor.................................... Sociala skillnader i tider och villkor ...................................... Föräldrars tillgänglighet och tid ............................................ Boende, närmiljö och trygghet ................................... Barns bostadsstandard under ........................................ 5.3.1 Stadsbarns upplevelse av trygghet.............................. Barn och trafik............................................................. Trygghet i bostadsområdet.................................................... 5.4.1 Föräldrars upplevelse av problem i 5.4.2 Barns och ungdomars trygghet i bostadsområdet .... Händelser i bostadsområdet....................................... 5.4.4 Jämförelse mellan barns och föräldrars Vardagen i skolan: arbetsmiljö, vänner och mobbning ... Klassrummets fysiska och läromässiga miljö....................... Vänner i skolan och kamratstatus......................................... Utsatthet och mobbning....................................................... 6.4.1 Utsatthet, otrygghet och psykisk hälsa .................... 6.4.2 Att bli mobbad och att mobba .................................. 6.4.3 Sociala relationer och sammanhang........................... Utbildning som resurs och för framtiden: uppväxtfamilj och skolgång ........................ Skolgång och utbildningsaspirationer .................................. 7.3Hemförhållanden och utbildning: betydelsen av olika former av resurser.................................................................. Materiella förutsättningar - ekonomiska resurser ............... 7.4.1 Hushållets ekonomi och materiella tillgångar .......... Skolrelevanta ekonomiska resurser ........................... Utbildningsresurser i hemmet .............................................. 7.7.1 Socialt kapital och skolarbete .................................... Betydelsen av olika typer av resurser för skolgången.......... 7.8.2 Betydelsen av barnens egna, direkta resurser............ Hälsa och välbefinnande ........................................... Psykiskt välbefinnande och psykosomatiska besvär ............ 8.4Sociala relationer, ekonomiska problem och psykiskt Barns hushållsarbete och könsroller............................ 9.2.2 Hushållsarbetets fördelning bland svenska barn Teori och praktik i arbetsdelningen i hemmet ..................... 9.3.1 De vuxnas fördelning av hushållsarbetet: tidigare 9.3.2 Vad betyder de vuxnas arbetsdelning för barnen? 9.3.3 Barnen och det socialiserande hushållsarbetet .......... 9.3.4 Föräldrars och barns inställning till jämställdhet mellan könen: tidigare forskning ............................... 9.3.5 Hushållsarbetets fördelning bland svenska mödrar och fäder med barn .......................... 9.3.6 Barn och familjeservicearbete: vad avgör 9.3.8 Barns inställning till jämställdhet............................... Betänkandet Barns och ungdomars välfärd följer en lång och väl utarbetad tradition av rapportering om människors välfärd i . Kunskapen om levnadsvillkorens nivå och fördelning, rapporterade av medborgarna själva, utgör ett oundgängligt under- lag för den allmänna bilden av tillståndet i landet. Denna kunskap har varit relativt god för vuxna, men inte för barn och yngre tonåringar. En riksrepresentativ och fyllig beskrivning av barns och ungdomars levnadsvillkor, rapporterade av dem själva, har länge efterlysts. Föreliggande betänkande är den första från ett projekt där barn och ungdomar intervjuats om sina villkor. Den har författats av och , i samarbete med och . Barnintervjuerna har ingått som en del i ett större projekt, näm- ligen Levnadsnivåundersökningen (LNU). LNU inkluderar en promille av den vuxna befolkningen som intervjuas om en rad olika aspekter av sina levnadsvillkor. Den första undersökningen genom- fördes 1968 och sedan har nya gjorts åren 1974, 1981, 1991 och 2000. Vid den senaste intervjuades även de barn, , som ingick i intervjupersonens hushåll. LNU drivs av en projekt- grupp av sociologer vid () vid . Projektledare för är vid medan Barn-LNU leds av , Nätverkscentrum för forskning om ojämlikhet i hälsa (CHESS), i nära samarbete med forskare vid . Hela projektet finan- sierades av forskning under Forsk- ningsrådsnämnen (FRN, numera ) och Social- vetenskapliga forskningsrådet (SFR, numera FAS, om arbetsliv och socialvetenskap). Eftersom Barn-LNU är den första undersökningen i sitt slag i har vi konfronterats med många utmaningar och en del problem under resans gång. En rad personer har bidragit till att projektet har kunnat genomföras. , och , knutna till British Household Panel Survey (BHPS) vid , gav oss en introduktion till den metod vi använt för att intervjua barn och ungdomar. tog ett stort ansvar vid utvecklandet av det fråge- formulär till barn och ungdomar som använts. Hon är även den som läst in frågorna på band. Frågeformuläret har förbättrats genom synpunkter och dis- kussioner med forskarkollegor vid och , , speciellt och . Många viktiga synpunkter har vi även erhållit från , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , samt och . För information om huruvida frågorna och intervjutekniken fungerade har vi en rad barn att tacka, speciellt , , , , , , , och . har varit vår samarbetspartner, personi- fierad av som även bidragit med många värdefulla synpunkter kring barnstudien. har lett arbetet med djupintervjuer med barn vid pilotundersökningen. SCB:s intervjuare och granskningsgruppen i , under ledning av (utan vilken ingenting hade fungerat), gjorde ett professionellt jobb och har starkt bidragit till undersökningens höga kvalitet. Miljan Vuksanovič har, för fjärde decenniet i följd, skickligt skött hantering av data och mer avancerad programmering för hela . Som assistenter inom under datainsam- lingsskedet kom och att snabbt bli oumbärliga. kom som assistent i ett senare skede att göra ett viktigt arbete med att förbereda data och hon har vid slutskrivandet av denna rapport assisterat oss med både stora och små saker. Hon har bl.a. sett till att referenslistan är i skick. har deltagit som assistent i LNU2000 under alla skeden av arbetet och som assistent vid rättning, kodning och analys av data framför allt i Barn-LNU. Vi har också fått värdefulla synpunkter på innehållet i denna rapport. För detta vill vi återigen tacka och samt . Av ledamöterna i och sekreterarna till Kommittén Välfärdsbokslut har vi även fått viktiga kommentarer och de har tillsammans med kommitté- assistent utgjort ett effektivt stöd i slutskedet av vårt arbete med betänkandet. Vi är också tacksamma för syn- punkter från , , , , , och . Slutligen, och främst, vill vi tacka alla dem som deltagit i Levnadsnivåundersökningen som intervjupersoner, speciellt dem i åldrarna 10 . Föreliggande betänkande syftar till att ge en bred bild av barns och ungdomars välfärd, ett slags tillståndsbeskrivning av de yngres levnadsnivå. Vi gör också, i de fall där det är möjligt och särskilt påkallat, jämförelser bakåt i tiden, bl.a. för att utröna om de ungas levnadsvillkor förändrats . Framställningen bygger på data från Levnadsnivåundersökningarna (LNU), speciellt den studie som vi kallar Barn-LNU. Denna studie grundar sig på intervjuer med 1 304 barn och ungdomar i åldern 10 och med en av, eller båda, deras föräldrar. Närmast följer en kort redogörelse över innehållet i de nio följande kapitlen och de frågeställningar som väglett oss i dessa. Därefter sammanfattar vi huvudresultaten och diskuterar ojämlikheter bland barn, sambandet mellan hus- hållets resurser och barnens samt förändringar i barns välfärd . Uppläggningen av betänkandet är i stora drag följande: I Kapitel 1 presenteras de vägval vi gjort i föreliggande studie. Vi definierar barns välfärd som deras förfogande över resurser, eller levnadsnivå, inom olika områden. De områden vi urskiljer är hälsa och tillgång till vård; familj och social förankring; sysselsättning och skolmiljö; kunskap och utbildningsmöjligheter; ekonomiska resurser; bostad och närmiljö; trygghet och säkerhet; rekreation och kultur; samt politiska resurser. Vi ger också en bakgrund till och en beskrivning av Barn-LNU:s innehåll och genomförande. I de kapitel som följer studerar vi barns och ungdomars välfärd, dess nivå och fördelning, inom olika områden. När det gäller väl- färdens fördelning är det främst skillnader med avseende på kön, ålder, familjetyp, samhällsklass och föräldrarnas födelseland som behandlas. I den utsträckning det har varit möjligt för oss gör vi också jämförelser , bl.a. för att utröna hur barns villkor förändrats . I Kapitel 2 följer en översiktlig beskrivning av barns och ung- domars socio-demografiska förhållanden. Vi studerar familjesam- mansättning, flyttningar, samhällsklass, typ av boendeort, samt andelen med utrikesfödda föräldrar. I detta kapitel sätter vi också in levnadsförhållandena för dagens barn och ungdomar i ett längre historiskt perspektiv. Därefter frågar vi oss vilka sociala resurser dagens unga har: hur många bor inte tillsammans med båda sina ursprungliga föräldrar och hur många av dessa har kontakt med sin frånvarande förälder? Vilket socialt stöd har barn och ungdomar i olika sociala grupper? Kapitel 3 innehåller en redovisning av ekonomiska förhållanden och materiella resurser, såväl de som hänför sig till hushållet som de som direkt gäller de ungas egen situation. Vad har utvecklingen inneburit för de yngres ekonomiska förhållanden i stort? Hur många barn lever i familjer med stora ekonomiska pro- blem? Hur påverkar det barns och ungdomars eget ekonomiska utrymme? Kapitel 4 behandlar föräldrars tid och arbete. Vilken arbetstid och vilka arbetsvillkor har förvärvsarbetande föräldrar och hur har dessa förändrats? Kan barnen komma i kontakt med för- äldrarna under arbetstid och hur vanligt är det att föräldrarna känner sig utmattade vid hemkomsten från arbetet? Kapitel 5 rör de ungas boende och trygghet i närområdet. Hur har bostads- standarden utvecklats? Hur många föräldrar och barn upplever otrygghet i sitt bostadsområde? Är denna otrygghet relaterad till händelser som de unga erfarit i sitt närområde? I Kapitel 6 studeras de yngres vardagliga arbetsmiljö, nämligen skolmiljön, med fokus på barns och ungdomars sociala relationer. Vi urskiljer olika dimensioner av negativa sociala handlingar, eller kränkningar, som kan sammanfattas under begreppet mobbning. Hur hänger utsatthet för sådana handlingar ihop med psykiskt väl- befinnande och framtidstro? Hur är situationen för barn som är utsatta och för barn som mobbar? Kapitel 7 handlar om under- visning och skolframgång. Går undervisningen i den takt eleverna vill? Vilka utbildningsrelaterade resurser (ekonomiska, kulturella och sociala) har barn i sina familjer? Hur är dessa kopplade till barns självupplevda skolprestationer och utbildningsplaner? Kapitel 8 behandlar psykisk hälsa och hälsorelaterade vanor. Hur vanliga är psykosomatiska besvär och olika typer av ohälsosamma vanor? Hur sammanhänger sociala relationer och ekonomiska resurser med psykiskt välbefinnande? Kapitel 9 studerar föräldrars och barns hushållsarbete och könsroller. Finns det skillnader bland pojkar och flickor i vilken typ av, respektive hur mycket, hus- hållsarbete de utför? Hänger dessa skillnader i så fall ihop med hur pappan och mamman fördelar arbetet i hemmet? Finns det ett samband mellan den könsbundna arbetsdelningen i hemmet och könsrollsattityder? Barn i har i många fall en levnadsnivå som är mycket högre än barns i andra länder och betydligt högre än vad den var i för ett par generationer sedan. Barn och ungdomar bor i rymliga och bekväma lägenheter och de är sällan utsatta för olika negativa händelser – som att bli jagad, fysiskt angripen, eller bestulen – i sitt närområde. Materiellt sett har de det mycket gott ställt: att av 10 18-åringarna har eget rum, drygt hälften egen TV och egen mobil- telefon demonstrerar detta. En stor majoritet upplever sig inte ha problem med skolarbetet. De allra flesta har goda relationer till sina föräldrar och nästan alla har och umgås med vänner. Att vi först vill slå fast att de ungas välfärd i allmänhet är hög, beror på att de analyser vi gjort i hög grad fokuserar på deras problem, dvs. brister i barns och ungdomars resurser. När vi nu skall koncentrera oss på sådana resursbrister inställer sig två huvud- frågor. Den första är hur vanliga de är. Den andra frågan är hur de är fördelade bland de unga. Vår studie visar att det finns ofärd bland barn, och att denna ofärd drabbar vissa barn i betydligt högre utsträckning än andra. Ekonomiska resurser, boende och trygghet Barns resurser är förstås beroende av hushållets ekonomi. Vi har mätt hushållets brist på kontanta medel via en fråga till en av föräldrarna om de kan få fram en summa om för en oförutsedd utgift. Att av alla barn mellan 10 lever i hushåll som inte kan detta, och i hushåll där man måste låna utanför familjen för att möta en utgift av denna storlek, talar för att många barn och ungdomar lever i familjer där de eko- nomiska marginalerna är små. Någon utpräglad materiell fattigdom finner vi dock inga spår av. av barnen bor i hushåll med bil, har tillgång till en dator i hushållet, bor i villa och en stor majoritet barn har egna materiella tillgångar. De ekonomiska resurserna är dock ojämnt fördelade. Barn i arbetarhushåll, barn till ensamstående föräldrar, samt barn vars föräldrar är utrikesfödda lever i högre grad i hushåll med relativt litet ekonomiskt utrymme. Så många som hälften av barnen till utrikesfödda föräldrar saknar t.ex. kontantmarginal. Såväl boendet som hushållets materiella tillgångar speglar också dessa gruppers utsatta ekonomiska ställning. Nästan alla barn och ungdomar har en egen ekonomi, vid sidan av hushållets. Av skolbarn mellan lönearbetar 20 pro- cent regelbundet (t.ex. ) och av dem sommarjobbar. av 10 18- åringarna får regelbundet fickpengar eller barn-/studiebidrag. Som vi har mätt barnens ekonomiska buffert – att kunna skaffa för att t.ex. gå på bio – är den ganska liten bland de yngre (saknar sådan i åldern 10 ) men relativt stor bland de äldre (i åldrarna 16 saknar sådan). Med undantag för att äldre barn har större ekonomiska resurser än yngre, finner vi få skillnader mellan olika kategorier barn. Barnens egen ekonomiska buffert och tillgången till fickpengar varierar dock mellan socioekonomiska kategorier, där barn från tjänste- mannahem har större resurser än barn från arbetarhem. Hushållets ekonomi samvarierar förstås med bostadstyp och utrymmesstandard. Dessutom styr ekonomin var man bor. Barn till utrikesfödda () respektive ensamstående föräldrar () samt barn i arbetarhushåll () bor i hög grad i hyreslägenheter i allmännyttan, medan detta exempelvis gäller av barn till högre tjänstemän, av vilka bor i villa. I kombination med att sådana hyreslägen- heter tenderar att ligga avskiljt från villaområdena medför detta en boendesegregering som i sin tur återverkar på barns och ungdomars närmiljö. Vi har studerat hur föräldrar och barn upplever trygg- heten i närområdet och resultaten visar att vart tredje barn som bor i hyreslägenhet i allmännyttan har föräldrar som är rädda att gå ut i bostadsområdet – motsvarande siffra är för dem som bor i villa. En tredjedel av barnen som bor i all- männyttan känner sig också otrygga i bostadsområdet eller på väg till eller från skolan; en sådan otrygghet är bara hälften så vanlig bland villabarnen. Vi måste betona att våra resultat inte säger något om varför skillnaderna uppstår. Det kan handla om att det i hyreshusområden förekommer fler människor som barn och ungdomar är rädda för (t.ex. personer med missbruksproblem eller gäng av äldre ungdomar), liksom att förankringen i sådana områden är lägre därför att omflyttningen är större. Otrygghet är en ofärdsindikator som kan ha stora vardagliga konsekvenser för barn och ungdomar. som det är allvarligt att barn och ungdomar känner sig otrygga i sin näromgivning är det få som själva råkat ut för att bli jagade, hotade, fysiskt angripna eller att få något stulet. Det är av 10 18-åringarna som varit med om detta; och uppger att det händer att de inte vågar gå ut. Dessa andelar är generellt sett små även för barn som bor i hyresrätt. Familj, sociala resurser och psykiskt välbefinnande Barns ekonomiska och materiella resurser ger en bas för att leva ett gott liv; de ger handlingsutrymme. En central ingrediens för ett gott liv är också sociala relationer och nätverk, något vi kallar sociala resurser (och som ibland omnämns som socialt kapital). Sociala resurser är viktiga i sig och vi finner att de har samband med bl.a. psykiskt välbefinnande och skolframgång för 10 18-åringar. Familjen är, främst för de yngre barnen, den viktigaste sociala resursen. Även om av barn inte bor med båda sina ursprungliga föräldrar, bor i av dessa fall barnet med den andre föräldern ibland och har delat boende. Bland äldre barn, , är det som inte bor med båda sina föräldrar och det är något mer ovanligt att man även bor med den andre föräldern. Drygt hälften av dessa barn bor med den andre föräldern ibland och har delat boende. Bland 10 18-åringarna är det också ganska många som aldrig träffar den andre föräldern, t.ex. träffar vart tredje barn vars föräldrar separerat och som bor med sin mor aldrig sin far. Att bo med, eller regelbundet träffa föräldrarna är förstås viktigt, men relationerna till dem är också avgörande för hur stor resurs de utgör. En stor majoritet av 10 18-åringarna som bor med sina ursprungliga föräldrar uppger att de kommer överens med dem båda (), medan säger att de inte kommer så väl överens med någon förälder, varken mamman eller pappan.