sou · GPB3101d1 · 2002-01-01 00:00:00 — bör tillsammans med berörda kontinuer- ligt utvärdera att de fastställda högsta renantalen är relevanta. Koncessionsrenskötsel bedrivs nedanför lappmarksgränsen i och älvdalar. Renskötseln får där endast bedrivas året runt sedan givit en eller flera samer tillstånd, koncession, att inom ett visst område hålla såväl egna renar som renar som tillhör markägarna i området, skötesrenar. Förutom koncessionshavaren deltar även ägarna av skötesrenar i viss utsträckning i renskötseln. Det är skötesrenägarna som tillsammans med koncessionshavaren fattar beslut om hur rensköt- seln skall bedrivas. Den vanligaste kategorin skötesrenägare är markägare. För att en markägare skall få vara skötesrenägare måste han äga jordbruksfastig- het i koncessionsområdet och vara bosatt på fastigheten eller åtminsto- ne inom den del av där koncessionsrenskötsel får bedri- vas. Vi anser att koncessionsrenskötseln, på grund av sin kulturella bety- delse och för att den bidrar till sysselsättningen i området, bör finnas kvar. Vi föreslår att koncessionsrenskötseln inte längre skall vara hän- visad till att bedrivas i form av sameby. Det är en konsekvens av att vårt förslag till nya regler för samebyn bygger på förvaltning av ren- skötselrätten. I stället bör förhållandet mellan skötesrenägarna och koncessionshavaren regleras genom villkor i koncessionen. Vi föreslår att möjligheten att ha skötesrenar utvidgas något. Det in- nebär att den som äger jordbruksfastighet i området men är bosatt nå- gon annanstans i skall kunna ha skötesrenar. Länssty- relsen bör få en möjlighet att om det föreligger särskilda skäl medge undantag från regeln att det får finnas högst trettio skötesrenar per hus- håll hos koncessionshavaren. Vi anser inte att förslagen i utredningen om Muonio sameby bör genomföras. Inom renskötseln har sedan gammalt tillämpats metoden att skilja mellan olika renägares renar genom märken som skärs i renarnas öron. Ren- märkena liknas av renskötarna vid lagfartsbevis och handlaget vid märkningen är en del av deras yrkesskicklighet. Renmärkenas utseende, tidpunkten för märkningen m.m. är detalje- rat reglerat i rennäringslagen och tillhörande föreskrifter. Renmärkena registreras efter beslut av . Vi föreslår att det alltjämt skall finnas ett tvång i lag att märka renar. skall föra ett register över renmärken. Registreringen skall skydda märkeshavarnas märken mot förväxlingsbara märken. Övriga bestämmelser om renmärken och märkning av ren skall meddelas i förordning eller föreskrifter. Stöd och ersättningar m.m. (kapitel 8) Vi har kartlagt de stöd och ersättningar som kommer rennäringen och den samiska kulturen till del. Vi återkommer till detta i kapitel 8. En sammanfattning av resultatet framgår av tabell 8. Med utgångspunkt från de övergripande målen föreslår vi fyra natio- nella mål för stöden till rennäringen. främja samernas egna strävanden att utveckla sin näring, främja ett optimalt betesutnyttjande, förbättra det ekonomiska resultaten inom renskötseln, samt främja en hållbar utveckling av fjällen och renskötselområdet i övrigt med beaktande av natur- och kulturmiljövärden. Vi föreslår att får i uppdrag att utforma stöden till ren- näringen inom ramen för de nationella målen för dessa. Vi föreslår vidare att ansvaret för att administrera de medel som riktar sig till ren- näringen bör flyttas från till . (kapitel 9) Mål- och resultatstyrning av statens verksamhet är utgångspunkten för våra förslag. Vi har funnit att många uppgifter som är myndig- hetsuppgifter kan upphöra att vara det och uppgifterna kan handhas av samerna själva. Hanteringen av de kvarvarande myndighetsuppgifterna kan förenklas och en bättre samordning av frågor som rör samer kan komma till stånd. Vi föreslår att regeringen inrättar en särskild enhet inom regerings- kansliet för alla samefrågor med en ansvarig minister och att merparten av de kvarvarande myndighetsuppgifterna som rör rennäringen och som handläggs av överförs till . bör också vara central förvaltningsmyndighet (sektors- myndighet) för rennäringsfrågor. Vi föreslår vidare att skall ha ansvar för tillsynen över att rennäringen tar den hänsyn till miljön och övriga allmänna intressen som föreskrivs i lagen om bedrivande av rennäring. Vi föreslår att styrelsen för Samefonden upphör och att fonden överförs till . Länsstyrelserna i , och skall ha ansvaret för frågor kring markupplåtelser inom sitt område och vi föreslår att uppgifterna för rennäringsdelegationerna tydliggörs i instruk- tionen för länsstyrelserna. När det gäller administrativa frågor som rör skogsbruk – rennäring föreslår vi att frågorna blir kvar på skogsvårdsstyrelserna och att rege- ringen finner former för att ge samerna inflytande i beslutsprocessen. Eftersom vi har som utgångspunkt att samerna bör tillförsäkras in- flytande i statliga beslut som berör rennäringen som allmänt intresse, föreslår vi att regeringen överväger att utse en samisk ledamot i statliga beslutsorgan såsom styrelserna för , skogsvårdsstyrel- serna, , m.fl. Kostnader (kapitel 11) Våra förslag innebär i ett långsiktigt perspektiv huvudsakligen omför- delningar av tillgängliga medel. I några fall innebär förslagen att ytter- ligare resurser bör avsättas genom ökade anslag över statsbudgeten. Vi föreslår en rad tillfälliga insatser som syftar till att underlätta införan- det av ny lagstiftning främst inom samebyarna och öka samverkan och minimera konflikterna mellan rennäringen och andra markanvändare. De tillfälliga insatserna beräknas kosta . Vidare föreslår vi åtgärder som innebär att ersättningar i några fall betalas till rennäringen respektive skogsbruket. Dessa åt- gärder samt viss ökad administration inom skogsvårdsorganisationen bedöms kosta . Medlen bör tas genom omfördel- ningar inom ramen för utgiftsområde 23; Jord och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Sámit leat dolo¿iid rájis orron davvi Skándinávias ja Guoládatnjárggas. Dolin elle sámit bivdduin, guolástemiin ja oaggimiin. Goddi lei dalle dea¼álaš bivdoealli. Áiggiid mielde rievddai sámiid árbevirolaš eallinmálle dasa ahte bargat ealuiguin ja uovvut daid guohtuneatnamiid gaskkas. Sámiid historjjálaš eanangeavaheapmi lea gártan šaddat earenoamáš geavahanvuoigatvuohtan opmodahkii, boazodoallovuoigatvuohtan. Boazodoallovuoigatvuohta mearkkaša dan ahte dat guhte lea sápmi oa¿¿u geavahit eatnamiid ja áziid vissis ládje ie¿as ja ie¿as bohccuid birgemii. Boazodoallovuoigatvuohta gullo sámi álbmogii ja dasa lea vuo˜˜un vieruiduvvan oamasteapmi. Boazodoalluvuoigatvuhtii gullo ea.ea. vuoigatvuohta boazoguohtumii, bivdui ja guolásteapmái. Boazodoallovuoigatvuo˜a sisdoallu ilgejuvvo dárkileappot 2 kápihttalis. Sámiin lea 1 káp. 2 § njeallját oasis rá˜˜ehusnjuolggadusas vuo˜˜oláhkasuodji earddalaš unnitlohkun. Riikabeaivi lea cealkán ahte Ruo¼a sámiin lea eamiálbmogin ie¿aset eatnamiin sierranas árvu (prop. 1976/77:80, bet. 1976/77:KrU43, rskr. 1976/77:289). Riikabeaivi ásahii jagi 1993 sierranas stáhta eiseváldi, Sámedikki. Sámi álbmot nammada Sámedikki 31 lahttu válggaid bakte. Rá˜˜ehus mearridii golggotmánu 19 beaivvi 2000 gohut sierra ielggadeaddji dárkkistit Sámedikki organisašuvnna, Sámediggelága (1993:327) ja ásahusa (1993:327) Sámedikki njuolggadusaiguin (dir. 2000:70). Mii leat gohon buktit evttohusa o˜˜a boazodoallopolitihkkii mii attálii vuo˜u ekologalaš, ekonomalaš ja kultuvrralaš bistevaš boazodollui. Dasa lassin mii galgat ea.ea. evttohit movt boazodoallu galggalii orgániserejuvvot boahtteáiggis, ielggadit makkár doaimmat ovddosguvlui galggale leahkit eiseváldedoaimmat ja maiddái suokkardit boazodoalu ja ie¿á areálalaš ealáhusaid gaskavuo˜a. Mii leat hábmen vissis oasseulbmila ie¿amet bargui evttohusaiguin vai joksat ulbmila, ráhkadit eavttuid kultuvralaš, ekonomalaš ja ekologalaš guhkitáigái bistevaš boazodollui. Mii oaivvildit ahte ulbmila joksama várás fertejit evttohusat ielggadallat dan siviila vuoigatvuo˜a, boazodoallovuoigatvuo˜a, sisdoalu ja njuolggadusaid, mat lea vuo˜˜un earuid eatnamiid ja áziid geavaheapmái, ielggadallat njuolggadusaid boazodoallovuoigatvuo˜a ja oamastanvuoigatvuo˜a gaskavuhtii nu ahte dan oktavuo˜as mii ferte leat báikkálaš eanangeavaheamis leat vuo˜˜on ielga njuolggadusat dasa movt goappáš eanangeavaheaddjit galggale váldit vuhtii goabbat guoimmiska, lasidit earuid miellahttuid váikkuhanfámu ie¿aset siskkáldas organisašuvnna badjel, addit earuide ja Sámediggái eanet váikkuhanfámu boazodoallohálddahusa badjel ja daid doarjagiid ja buhtadusaid badjel mat leat boazodollui, ja addit visot sámiide vejolašvuo˜a šaddat miellahttun dan errui gos sis leat máttut ja addit earuide vejolašvuo˜a ie¿a mearridit eavttuid miellahttovuo˜a ávkkástallamii earus. Ie¿amet evttohusas lasihit Sámedikki váikkuhanfámu leat vuolgán das ahte ielggadus Sámedikki organisašuvnna birra dahká ielgaseabbun mii Sámediggi lea eiseváldin ja álbmotválljejuvvon orgánan. Ulbmil o˜˜a boazodoallopolitihkkii (kápihttal 4) Min bargu lea danin leamaš addit evttohusa boazodoallopolitihkkii mii addá vuo˜u kultuvrralaš, ekonomalaš ja ekologalaš guhkitáigái bistevaš boazodollui. Mii evttohit danin golbma ulbmila boazodoallopolitihkkii. Dát ulbmilat gusket kultuvrii, ekonomiai ja birrasii. Dát golbma ulbmila leat gaskaneaset gittalaga iige ovttatge sáhte lohkat leat daid nuppiid badjelis. Sámiid viggamuš bisuhit ja ovddidit boazodoalu ja ie¿á árbevirolaš sámi ealáhusaid mat leat vuo˜˜un sámi kultuvrii galgá oa¿¿ut doarjaga. Dea¼álaš uovus dán ulbmilii lea ahte sámiid ie¿aset vuoruheamit, addojuvvon meriid siste, leat dat mat galget mearridit movt stáhtta hábme sierranas ovddidandoaimmaid. Ruo¼¼a lea dahkan má¹ggaid riikkaidgaskasaš lohpádusaid mat sáhttet adnot mearrin kultuvralaš ulbmilii. Dáid bakte lea Ruo¼¼a lohpidan ovddidit daid eavttuid mat leat dárbbašlaat dasa ahte olbmot geat gullojit unnitlohkui sáhttet bisuhit ja ovddidit ie¿aset kultuvrra ja gáhttet daid dea¼álaš osiid ie¿aset identiteahtas, namalassii oskku, giela, dábiid ja kulturárbbi. Dán oktavuo˜as adno kultuvrii maid o.m. unnitlogujoavkku árbevirolaš eanangeavaheapmi. Sámit galget nu guhkás go vejolaš atnit eavttuid ovddidit ja bisuhit sámi ealáhusaid maidda lea vuo˜˜un boazodoallovuoigatvuohta. Seammáládje go ie¿á ealáhusaide mii leat vuolgán das ahte ealáhusdoallit han ie¿aset mearrádusaiguin galget ovddidit ealáhusa. Dán ulbmilii maid lea deá¼álaš vuolgga dat ahte sámit nu guhkás go vejolaš galget mearridit ie¿aset áššiin. Doaimmat maidda lea vuo˜˜un bozodoallovuoigatvuohta galget eatnamiid geavahettiin váldit vuhtii –luondduresurssaid buvttadanmuni guhkitáigái, –biologalaš eatnatvuo˜a, –luonddu- ja kulturmuitoárvvuid ja –olgodaddama árvvuid. Stuora árvu lea das ahte boazodoallu bisuha luonddu- ja kulturmuitoárvvuid duoddariin. Seammás sáhttá boazodoallu maid muosehuhttit luonddu. Dát galggalii min mielas leahkit duogá¿in go boazodoalu birasulbmil hámuhuvvo. Mii vuolgit das ahte sámit ie¿a galggale vástidit das makkárat sin ealáhusat leat. Danin mii atnit ahte dát birasulbmil galggalii guoskat visot doaimmaide maidda lea vuo˜˜un boazodoallovuoigatvuohta. Dakkár ulbmil galggalii hámuhuvvot nu ahte biraspolitihka oktasaš ulbmilat devdojuvvojit. Seammás dát ii oao cakkadit resurssaid ávkinatnima sámi ealáhusaide ja kultuvrii. Boazodoallovuoigatvuo˜a hálddaheapmi (kápihttal 5) Sámit geavahit boazodoallovuoigatvuo˜ain boazodoalloguovllu boazodollui, bivdui ja guolásteapmái. Boazodoalloguovlu goká sullii goalmmádasa Ruo¼a eatnamiin ja lea Norrbottena, Västerbottena, Jämtlandda, Västernorrlandda, Gävleborgga ja leanain. Boazodoallovuoigatvuo˜a geavaheami dihte ferte dat gii lea sápmi leahkit miellahttun earus. Boazodoallolágas lea mearriduvvon geat leat miellahttut earus. earru lea ieš sierranas juridihkalaš persovdna ja das leat sierranas njuolggadusat organiseremii. Ovttaskas olbmot goit oamastit bohccuid ja atnet boazodoalu o.m. Juohke earus lea ie¿as oassi boazodoalloguovllus. Boazodoallolága mielde mearrida leanastivra eatnamiid juohkima earuid gaskkas. Boazodoallu oa¿¿u geavahit Norrbottena ja Västerbottena sámieatnamiid jagiid birra sihke gilvinráji bajábealde ja dan ráji vuolábealde dain eatnamiin gos vuovdeboazodoallu dolo¿iid rájis lea gi˜˜at, geasset dehe akat ja gos eanan gullo dehe geassemánu 1992 loahpas gullui stáhttii (ruvnnaeatnamat) dehe lea boazoguohtuneanan, boazoguohtunduoddariid Jämtlandda leanas, dain guovulluin Jämtlandda ja leanain mat geassemánu 1992 loahpas gulloje stáhttii ja ledje vásedihte lohpiduvvon boazoguohtumii. Boazodoallu oa¿¿u golggotmánus gitta cuo¹ománnui geavahit ie¿á osiid sámieatnamiin gilvinráji vuolábealde, dakkár guovlluin sámieatnama ja boazoguotunduoddariid olggobealde gos boazodoallu dolo¿iid rájis lea muhtin áiggi jagis. Mii evttohit ahte Sámediggi, leanastivrraid sadjái, galgá mearridit eatnamiid juohkima earuid gaskkas. Ovdal go Sámediggi mearrida galgá vuo˜˜onjuolggadussan lea dat ahte oahkkin dollot gullevaš earuiguin. Dat ii leat goit dárbbašlaš jos earut leat ovttaoaivilis ja juohkin lea vuogas. Gullevaš eananoamasteaddjit galggale oa¿¿ut vejolašvuo˜a addit ie¿aset oainnu plánejuvvon juohkima birra. Min evttohus o˜˜a juohkinnjuolggadusaide earuid eatnamiidda ii mearkkaš ahte ovddeš juohkinmearrádusat automáhtalaat fámuhuvvet. Mii atnit ahte galget ein leahkit bággonjuolggadusat earuid birra. Dat mearkkaša ahte lágas galgá leahkit njuolggadus dasa ahte vissis guovllu boazodoallovuoigatvuo˜a hálddaheapmái galgá gávdnot earru. Duogáš evttohussii lea dat ahte mii vuolgit das ahte boazodoallovuoigatvuohta eanaš lea kollektiiva vuoigatvuohta. Dat gullo sámi álbmogii ja earuid miellahttut geavahit dan odne. Mii oaivvildit ahte láhkanjuolggadus dasa ahte galgá gávdnot earru juohke guovllu boazodoallovuoigatvuo˜a hálddaheami várás lea buoremus oavddus. Mii evttohit ahte njuolggadusat earuide nu guhkás go vejolaš galget leat seammá lágánat go ekonomalaš servviide. Dat mearkkaša dan ahte earru akto goká ie¿as velggiid. Miellahttuin ii leat šat persuvnnalaš ovddasvástádus máksit earu velggiid. Mii guoská earu vuo˜˜udeapmái ja heaittiheapmái ja miellahttuga¿aldagaide gáibiduvvojit sierranas njuolggadusat earuide. Gielddus earuide atnit ie¿á doaimmaid go boazodoalu váldo eret. Mii evttohit ahte earru galgá miellahttun váldit visot sámiid geain leat máttut earus. Gáibádus ahte miellahttu galgá leat sápmi ii guoskka miellahttu eamida/isida dehe ovttasorru. lea soabatmeahttunvuohta de galgá Sámediggi sáhttit iskat lea go ohcci sápmi dehe leat go sus máttut earus. earu oahkkimis galgá jienasteapmi, oavenjuolggadussan, dahkkot nu ahte juohke rávis miellahttus lea okta jietna. unnimusat okta miellahttu gáibida galgá áššin mat gusket boazodoalu, bivddu ja guolásteami juohke miellahttus leahkit okta jietna juohke bohcco ovddas man son oamasta. Sierra láhka boazodoallovuoigatvuoba birra Min gohus lea mearkkašan ea.ea. dan ahte mii leat ollislaat divodan boazodoalloláhkaásaheami. Mii evttohit ahte boazodoallolága sadjái galget boahtit guokte lága, láhka boazodoallovuoigatvuo˜a birra ja láhka boazodoalu birra. Boazodoallovuoigatvuo˜a lágas leat eanaš civiilavuoigatvuo˜alaš njuolggadusat. Dat leat njuolggadusat mat ilgejit movt boazodoallovuoigatvuohta konkrehtalaat oa¿¿u geavahuvvot, dan guovllu gos dat oa¿¿u adnot, gii oa¿¿u hálddahit dan ja makkár lea boazodoallovuoigatvuo˜a, oamastanvuoigatvuo˜a ja ie¿á sierranas opmodatvuoigatvuo˜aid gaskavuohta. Odne ásahallo boazodoallolágas sihke siviilavuoigatvuo˜alaš áššit ja dat movt boazodoallu galgá leat. Dat sáhttá dagahit ahte boazodoallovuoigatvuohta ii álot ipmirduvvo sierranas opmodatvuoigatvuohtan. Guovtti lága evttohemiin lea oaivilin dahkat ielggasin dan ahte lea jearaldat sihke sierranas opmodatvuoigatvuo˜as ja ealáhusas mii vuo˜˜oduvvo dán vuoigatvuo˜a nala. Vuhtiiváldin ja oktavuohta earuid ja ie¿á eanangeavaheddjiid gaskkas (kápihttal 6) Boazodoalloguovllus geavahit earut luonddoguohtuma boazodollui. Seammá guovllus leat má¹ga ie¿álágán eanangeavaheami. Vai oa¿¿ut buriid eavttuid kultuvralaš, ekologalaš ja ekonomalaš guhkitáigái bistevaš boazodollui dárbbahuvvo sihke earuid boazodoalu dárbu luonddoguohtuneatnamiidda vuhtiiváldot ja dárbbahuvvo maid eanet oktavuohta earuid ja ie¿á eatnangeavaheddjiid gaskkas. Dákkár oktavuo˜a vuo˜˜un galgá leahkit ahte goappášagaid vuoigatvuohta ja dárbu geavahit eatnama iešgu˜etládje adno árvvus ja váldo vuhtii. earuid boazodoalu ráfehuhttin ja riiddut earuid ja ie¿áid eanangeavaheami gaskkas gávdnojit má¹gga guovllus odne nu go ovdal. Otná riidduide lea má¹gii vuo˜˜un dat ahte ii leat ielggas mii earuid boazodoallovuoigatvuohta lea ja makkár gaskavuohta das lea eananoamasteapmái ja main guovlluin boazodoallovuoigatvuohta lea fámus. Oassesivva riidduide bivddu ja guolásteami birra boazodoalloeatnamiin lea maid ahte ii leat ielggas man viiddis dat bivdo- ja guolástanvuoigatvuohta lea mii lea oassin boazodoallovuoigatvuo˜as ja movt dán bivdo- ja guolástanvuoigatvuo˜a gaskavuohta lea eananoamasteddjiid ja stáhta bivdo- ja guolástanvuoigatvuhtii. Vai earuid boazodoalu dárbu luonddoguohtoneatnamiidda váldo vuhtii ja vai eanet oktavuohta earuid ja ie¿á eanangeavaheddjiid gaskkas oauhuvvo evttohit mii uovvovaaid, ielgaset njuolggadusat boazodoallovuoigatvuo˜a birra ja makkár oktavuohta das lea oamastanvuoigatvuhtii, ielgaset njuolggadusat dasa mainna lágiin boazodoallu ferte váldit vuhtii ie¿á beroštumiid, ielgaset njuolggadusat dasa mainna lágiin meahccedoallu ferte váldit vuhtii boazodoalu, eanet diehtu ie¿á eanangeavaheddjiide das makkár eavttuid boazodoallu gáibida luondduguohtuma geavaheapmái ja das movt iešgu˜etlágán gilvaleaddji eanangeavaheapmi váikkuha dáidda eavttuide ja maid eanet diehtu boazodolliide das makkár eavttuid ie¿á eanangeavaheapmi gáibida boazodoalloguovllus ja movt boazodoallu váikkuha dasa, doarjja báikkálaš oktavuhtii eanangeavahanáššiin earuid ja ie¿á eanangeavaheddjiid gaskkas. Muhtimin soabahallan ja riidooavdin, earuide ja Sámediggái eanet oasálastin mearridallamiidda go o˜˜a eanangeavaheamit plánejuvvojit, ielggadit juohkehaa bivdo- ja guolástanvuoigatvuo˜a mahtodaga sihke ovttaskas ja stáhta eatnamiin boazodoalloguovllus, earenoamá¿it dain eatnamiin mat biddjoje sámiid geavahussi ja mat dálá láhkaásahusain gohoduvvojit ruvnnaeatnamin gilvinráji bajábealde ja boazoguohtunduoddarin. Stáhta eatnamiin boazodoalloguovllus – d.m. eatnamiin maid stáhtta hálddaha – mii evttohit ahte earuid boazodoalu eanangeavaheami ja ie¿á sámi eanangeavaheami vuhtiiváldin oa¿¿u sierra fuomášumi eananhálddaheamis. Virolaš rá˜˜ádallamat galggale dollot earuiguin dan birra movt stáhta eanan galgá hálddahuvvot. Galgá ielgaseappot ujuhuvvot ahte ruvnnaeatnamat gilvinráji bajábealde ja boazoguohtunduoddarat ovddemusat leat oaivvilduvvon earuid boazodollui ja ie¿á sámi eanangeavaheapmái. Stáhta opmodatdoaimmahat ja leanastivrrat bohtet ein ovddosguvlui hálddahit dán eatnama muhto suodji earuid eanangeavaheapmái ja earuid vejolašvuhtii váldit oasi eananhálddaheamis galgá leahkit ielgaseabbu. Vuovdeearut o¿¿ot sin birrajagieatnamiin seammá buhtadusrievtti geavahanlobiid ovddas go dat buhtadusriekti mii dál lea duottarearuin birrajagieatnamiin boazodoallolága 34 § mielde. Boazodoallu (kápihttal 7) Mii evttohit ahte daid njuolggadusaid váras mat gusket boazodollui galgá ásahuvvot sierra láhka. Sivvan dasa boahtá ovdan dás bajil gos ilget boazodoallovuoigatvuo˜a laga birra. geahpidit njuolggadusráhkadusa o˜˜aáigásaš hálddahanprinsihpaid mielde ja nu guhkás go vejolaš delegeret mearridanvuoigatvuo˜a. Mii evttohit ahte earut galget ilget sin guohtuneatnamiid dili. dáid ilgehusaid, meahciiskkademiid, njuovvanstáhtistihkaid ja bo˜ubohccuid ja masttademiid almmuhemiid vuo˜ul galgá Sámediggi geahat bearrái ahte earuid guohtuneatnamiid geavaheapmi uovvu birasulbmiliid. Oktan oassin bearráigeahamis galgá Sámediggi maid mearridit alimus lobálaš boazologu juohke errui. Sámediggi galggalii ovttas daiguin geaidda dat gullo duollet dálle árvvoštallat leat go alimus boazologut vuohkkasat. Konsešuvdnaboazodoallu lea sámieananráji vuolábealde Gálás ja Durdnos eatnolegiin. Boazodoallu oa¿¿u leahkit doppe jagiid birra easka ma¹¹il go leanastivra lea addán ovtta dehe moatti sápmái lobi, konsešuvnna, muhtin guovllus atnit sihke ie¿as bohccuid ja eananoamasteddjiid bohccuid, geahobohccuid. Earret dat geas lea konsešuvdna barget maid geahoboazoeaiggádat muhtin muddui bohccuiguin. Geahoboazoeaiggádat ovttasrá˜iid dainna geas lea konsešuvdna mearridit movt bohccuiguin bargat. dábálaš ahte dat geas leat geahobohccot lea eananoamasteaddji. Eananoamasteaddji oa¿¿u atnit geahobohccuid jos sus lea eanandoallooapmi konsešuvdnaguovllus ja orru dan opmodagas dehe goit dan guovllus Norrbottena leanas gos konsešuvdnaboazodoallu lea. Mii atnit ahte konsešuvdnaboazodoallu, kultuvralaš mearkkašumi dihte ja danin go dat barggaha guovllu olbmuid, galggalii ein bissut. Mii evttohit ahte konsešuvdnaboazodoalu ovttastat ii šat galgga leat earu hámis. Dat vuolgá das ahte earuid o˜˜a njuolggadusaide lea boazodoallovuoigatvuo˜a hálddaheapmi min evttohusaid vuo˜˜un. sadjái galggale konsešuvnnas mearriduvvot eavttut konsešuvnna doalli ja geahoboazoeaiggádiid gaskavuhtii. Mii evttohit ahte vejolašvuohta atnit geahobohccuid viiddiduvvo veaháš. Dat mearkkaša ahte dat gii oamasta eanandoalu dan guovllus muhto orru ie¿á báikkis Norrbottena leanas oa¿¿u atnit geahobohccuid. Leanastivra galggalii oa¿¿ut vejolašvuo˜a jos leat earenoamáš sivat mie˜ihit earu njuolggadusain ahte veagas eai oao leat eanet go golbmalogi geahobohcco konsešuvnna doalli luhtte. Min mielas eai galgga evttohusat Muonio earu ielggadeamis a˜ahuvvot. uohppat mearkkaid bohcco belljiide lea boazodoalloguovllus dolo¿is leamaš vuohkin earuhit iešgu˜et oamasteddjiid bohccuid. Boazogeahit buohtastit bealljemearkkaid oamastanduo˜aštusain ja mearkunehppodat lea oassi sin ámmátehppodagas. Bealljemearkasánit, mearkunáigi j.ea. leat dárkilit mearriduvvon boazodoallolágas ja gullevaš njuolggadusain. Bealljemearkkaid registrerema mearrida leanastivra. Mii evttohit ahte lágain galgá ein bákkuhit bohccuid mearkut. Sámediggi galgá doallat bealljemearkaregistera. Registreren galgá suddjet mearkaeaiggádiid mearkkaid lotnašuvvat ie¿á mearkkaiguin. Ie¿á mearrádusat bealljemearkkaid ja bohccuid mearkuma birra galget die˜ihuvvot ásahusas dehe Sámedikki njuolggadusain. Doarjagat ja buhtadusat j.ea. Mii leat kárten daid doarjagiid ja buhtadusaid mat bohtet boazodollui ja sámi kultuvrii ávkin. Mii boahtit dasa 8 kápihttalis. Oktiigeassu bohtosiin oidno tabeallas 8.1. Oppalaš ulbmiliid vuo˜ul mii evttohit njeallje nášuvnnalaš ulbmila boazodoallodoarjagiidda. ovddidit sámiid ie¿aset viggamušaid ovddidit ealáhusaset, ovddidit optimala guohtungeavaheami, buoridit boazodoalu ekonomalaš bohtosiid, ja ovddidit bistevaš ovdáneami duoddariin ja mu˜uid boazodoalloguovllus luonddo- ja kulturmuitoárvvuid vuhtiiválddidettiin. Mii evttohit ahte Sámediggi oa¿¿u bargun hábmet boazodollui doarjagiid dáid nášuvnnalaš meriid siste. Mii evttohit maid ahte ovddasvástádus hálddahit daid ru˜aid mat leat boazodoalu várás sirdojuvvolii Eanandoallodoaimmahagas Sámediggái. Stáhta boazodoallohálddahus (kápihttal 9) Stáhta doaimmaid ulbmiliid ja bohtosiid stivren lea vuo˜˜un min evttohusaide. Mii leat gávnnahan ahte má¹ga doaimma mat odne leat eiseváldedoaimmat sáhttet heaittihuvvot ja dáid doaimmaid sáhttet sámit ie¿a gie˜ahallat. Dat báhcán eiseváldidoaimmat sáhttet álkiduvvot ja sámiide guoski áššiid ovttastahttin sáhttá buoriduvvot. Mii evttohit ahte rá˜˜ehus ásaha sierra ossodaga visot sámiáššiid várás rá˜˜ehusa állingoddái mas lea ovddasvástideaddji minister ja ahte eanaš dain báhcán eiseváldidoaimmain mat gusket boazodollui maid Eanandoallodoaimmahat odne gie˜ahalla sirdojuvvojit Sámediggái. Sámediggi galggalii maid leahkit guovddáš hálddahaneiseváldin (sektoreiseváldin) boazodoalloáššiin.