sou · GPB328d1 · 2002-01-01 00:00:00 — De senaste årens utveckling inom IT-området kan beskrivas med ett antal faktorer vilka har varit centrala för utvecklingen av nya medier och kan förväntas vara det även för . ljud, signaler etc. på längre avstånd, exempelvis genom högtalaranläggningar, signalflaggor eller kikare. Den s.k. optiska telegrafen som användes är ett exempel på ett sådant hjälpmedel. 2Begreppsparet synkron och asynkron kommunikation kommer ursprungligen från telekommunikationsområdet där begreppen syftar på den tekniska lösningen för överföringen. Vid synkron kommunikation synkroniseras sändande och mottagan- de enhet med klocksignaler medan asynkron kommunikation som är vanligast för datorkommunikation innebär att data skickas i bitar med start- och stoppsignaler. 3Text är egentligen en form av standardiserade symboler som också kan behandlas som bilder. Både av historiska och datatekniska skäl har dock information repre- senterad i form av text fått en särskild betydelse, bl.a. möjliggör det standardisera- de alfabetet och typsnitten större grad av komprimering vid överföring mellan datorer. 4Datorkommandon kan också beskrivas i textform innehållande kommandon som kan läsas av datorer, men är således inte avsedd för kommunikation mellan männi- skor. 5I begreppet multimedia brukar numera även egenskaperna interaktivitet och icke- linjär presentation av texten e.d. inkluderas. Ny teknik och nya medieformer... Digitaliseringen innebär att data i alla former såsom text, ljud, bilder, vi- deo och datorprogram representeras med det binära talsystemet, dvs. med ettor och nollor. Datorer läser och förstår digitalt lagrad data med hjälp av olika datorprogram och kan vanligtvis behandla all form av digitaliserad data integrerat med varandra. Digitaliseringen är således en förutsättning för bl.a. multimedia och de nya interaktiva tjänsterna. Digitalt lagrad data kan dessutom komprimeras betydligt mer än analogt lagrad information och tar därför mindre utrymme, vilket är särskilt viktigt för snabb överfö- ring via telenät. Även om olika typer av digitalt lagrad data kan representeras på ett enhet- ligt sätt (som en bitström, en serie av ettor och nollor) har olika telenät varierande förutsättningar för att förmedla informationen. Äldre telenät består av kopparledningar med tämligen begränsad överföringskapacitet, medan mer moderna nät består av koaxialkabel eller optiska fibrer. I det senare fallet överförs signalen med hjälp av ljus vilket tillåter betydligt större kapacitet (bandbredd). Den hastighet med vilken information kan överföras i ett nät mäts i enheten bit/s.7 Nätens kapacitet brukar diskuteras i bandbredd och man skiljer i huvudsak mellan tre typer: –smalband: upp till 64 kbit/s (tillräckligt för t.ex. telefoni och telefax) –mellanband: från 64 kbit/s till /s (tillräckligt för t.ex. videokon- och musiköverföring) –bredband: över /s (behövs för exempelvis video med TV/filmkvalitet, högupplösningsbilder och multimedieapplikationer).8 Den överföringskapacitet som tele-, data-, radio- och satellitnät har är inte tillräcklig för att på ett ekonomiskt sätt överföra vissa typer av information som ger upphov till mycket långa bitströmmar. Ge- nom att informationen kodas och komprimeras ökas kapaciteten i befintli- ga infrastrukturer avsevärt så att mängden överförd data blir 6Se betänkande, SOU 1999:55, s. 41 f. 7Observera att bit inte är detsamma som byte. En byte är en grupp av bits i regel En överföringshastighet på /s betyder således inte att (MB) kan överföras utan (2 milj./8). 8 Bredband beskrivs av som överföringskapacitet på minst 2 Megabits (Mbit/s) i båda riktningarna i förhållande till använ- daren (SOU 1999:85, s. 14). Någon officiell definition av bredband finns inte. 132 Ny teknik och nya medieformer... Här spelar bl.a. MPEG-standarderna9 en viktig roll, men även andra tekniker med andra kodningsprinciper existerar, som t.ex. videostrea- ming.10 Förutom denna kapacitetsökning finns också en parallell förbättring av existerande infrastrukturer. Exempel på detta är ISDN () och s.k. xDSL-tekniker11 för att förbättra det fasta tele- fonnätets lokal(access)nät samt ATM (Asynchronous Transfer Mode) som används i många olika typer av nät och för många olika typer av kommu- nikation mellan framför allt företag. Utvecklingen av dessa tekniker för transmission, kodning och kompression gör att tjänster som tidigare bara kunde levereras i avancerade och dyra bredbandsnät nu i allt högre grad kan överföras också i enklare nät. Sammanfattningsvis rör det sig alltså om en utveckling som gör att samma informationsmängd kan överföras till mottagaren . Detta beror på två saker. För det första förbättras telenätens kapa- citet ständigt. För det andra tar den överförda informationsmängden mind- re kapacitet i anspråk då den digitaliseras, kodas och komprimeras. Användningen av öppna gemensamma standarder, dvs. sådana standarder som är fritt tillgängliga för alla, har varit en av de mest grundläggande förutsättningarna för de senaste årens utveckling på IT-området. Internet består inte av något fysiskt nät utan hålls samman genom användningen av en grundläggande standard, ett s.k. kommunikationsprotokoll (TCP/IP, Transmission Control Protocol/Internet Protocol). Detta protokoll ligger till grund för andra standarder som används för andra tjänster på Internet, t.ex. http för webbsidor och smtp för e-post. Internets stora spridning anses vara en följd av användningen av s.k. öppna de facto-standarder som inte hämmats av upphovsrättsligt skydd eller byråkratiska procedurer som är vanligt förekommande vid utvecklingen av standarder inom branschorga- nisationer el.dyl. Inom andra områden sker utvecklingen mot ökad stan- dardisering med hjälp av öppna branschstandarder. 9MPEG är en familj av standarder för att koda audiovisuell information som fil- mer, video och musik och står för . Det finns en serie standarder (MPEG–1 till MPEG–4) för att koda digital information. 10Videostreaming är en teknik som innebär att överföring och uppspelning av rörliga bilder sker successivt, i stället för att uppspelningen påbörjas först då över- föringen av hela datafilen el.dyl. 11Detta är en familj av tekniker där DSL står för och x är en generisk beteckning för olika varianter. Några av dessa varianter är H som står för High bitrate, V för high bitrate och A för Asymmetrical. Ny teknik och nya medieformer... har exempelvis organisationen tagit fram standarder för digital television. Filformatet MP3, som är en MPEG- standard (se ovan), är ett annat exempel på standardisering inom IT- sektorn. MP3 är avsedd för ljudfiler och möjliggör en kraftig komprime- ring av information som ljudkvaliteten bibehålls. En MP3-fil på 1 MB motsvarar i princip en minut av musik eller av tal. Standardiseringen sker således inom alla områden – näten, kommunika- tionsprotokoll, tjänster som e-post, filformat, sidbeskrivningsspråk m.m. Den tekniska utvecklingen har medfört att traditionellt sett olika och ur- skiljbara tjänstetyper, såsom tele-, data- radio- och TV-tjänster, kan integ- reras och förmedlas via infrastrukturer som var mer eller mindre tekniskt avgränsade för en viss typ av tjänst. Parallellt med denna tekniska utveckling sker också förändringar på andra områden som politik, mark- nader och branschstrukturer. Tillsammans medför dessa utvecklingsten- denser att gränserna mellan de tidigare relativt klart avgränsade tele-, data- och mediesektorerna blir otydliga. Det brukar beskrivas som att dessa sektorer och informationstekniken konvergerar (sammansmälter). Samti- digt som konvergensen innebär att tidigare klart särskiljbara tjänster, t.ex. telefoni och TV-program, kan sändas i samma nät finns det också en risk för monopolisering av nättjänster eftersom det är mycket kostsamt att an- lägga konkurrerande nät och innehavaren av det befintliga nätet kan vara ovillig att upplåta nätet åt andra operatörer eller visst innehåll. Konvergensfenomenet kan uppdelas i fyra områden, nämligen: –Nätverkskonvergens: skilda infrastrukturer för tillhandahål- landet av olika former av informations- och kommunikationstjänster kan integreras och bära samma typer av tjänster. Framför allt handlar det om att nätverk som tidigare enbart användes för privat (en till en) kommunikation, t.ex. telenät och mobiltelenät, numera kan användas för masskommunikation och t.ex. för tillhandahållande av TV- och ra- diosändningar. Men nätkonvergensen visar sig också genom möjlighe- ten att tillhandahålla t.ex. telefoni och Internetaccess genom kabel-TV- nät eller elnät, filmer, TV-program och andra multimediala tjänster över telenät samt olika typer av datatjänster via marknät och satellit- system som traditionellt används för radio och TV. 12 Följande redovisning grundar sig på beskrivning av konvergensfenoment, se SOU 1999:55, s. 35 ff. 134 Ny teknik och nya medieformer... –Tjänstekonvergens: Den innebär en sammansmältning mellan informa- tionstjänster13 och kommunikationstjänster14, vilket leder till dels upp- komsten av nya tjänstetyper, t.ex. gruppkommunikation via elektronis- ka anslagstavlor, dels nya användningsområden för traditionella tjäns- ter, t.ex. e-post via mobiltelefon. –Apparatkonvergens: Apparater som tidigare endast kunde användas för en typ av tjänst utvecklas för att kunna förmedla flera olika former av tjänster, t.ex. samma skärm för TV och Internet. Utvecklingen av små, lokala nät och integrerad utrustning för hushållen spås av många bli nästa stora utvecklingsområde inom IT-sektorn. Med en sådan utveck- ling skulle telefoni, datorkommunikation, radio och TV samt styrning och kontroll av andra maskiner i bostaden kunna ske via ett och samma system och via s.k. multiterminaler. Det är dock inte troligt att konver- gensen kommer att leda till en enda standardiserad multiterminal, sna- rare kommer det att finnas en uppsjö av terminaler med varierande syften (för köket, vardagsrummet eller bilen och båten). Det är troligt att även apparaterna kan skräddarsys av användaren så att de får de funktioner som är lämpligast för denne. Exempelvis kan terminalen i båten och bilen ha tillgång till radio- och TV-sändningar och möjlighet till satellitnavigering. –Marknadskonvergens: Den uppstår som en följd av konvergensen be- träffande nätverk, tjänster och apparater och innebär att företag från olika sektorer, framför allt tele-, data- och mediesektorerna, går sam- man eller utökar sitt utbud så att de kan tillhandahålla mer kompletta lösningar för kommunikation med tillgång till nät, utrustning och tjänster. Det kan handla om teleföretag som börjar tillhandahålla inne- hållstjänster och rör sig in på mediemarkanden, medieföretag som in- vesterar i interaktiva medier med möjlighet att tillhandahålla kommu- nikationstjänster integrerat med det traditionella utbudet av t.ex. radio och TV eller IT-företag som agerar på tele- och mediemarknaderna ge- nom att erbjuda tillämpningar och utrustning för kommunikation och innehållstjänster. Dessa rörelser kan ta sig olika uttryck, t.ex. genom uppköp, sammanslagningar och joint-venture-bolag som går på tvärs över data-, tele- och mediesektorerna. Till detta kommer nya företag som växer upp fristående från de traditionella sektorerna och tillhanda- håller olika typer av konvergerade tjänster. Som exempel på marknads- 13Med informationstjänster avses här tjänster vars huvudsakliga syfte är att till- handahålla någon form av information (i vid bemärkelse) till mottagaren, t.ex. databaser, och radio. 14Med kommunikationstjänster avses här tjänster vars huvudsakliga syfte är att förmedla kontakt mellan människor, vanligtvis mellan personer som är i förväg bestämda, t.ex. telefoni, fax och e-post. Ny teknik och nya medieformer... konvergens kan nämnas sammanslagningen av , och , sammanslagningen av bl.a. största Internetleveran- tör AOL, tidskriften , TV-bolagen och samt filmbola- get till mediejätten samt samman- slagningen av Viacom, som bl.a. äger musikkanalen , och största . Distributionen av olika informations- och kommunikationstjänster kan ske antingen genom spridning av fysiska databärare som t.ex. böcker, tidning- ar, videofilmer och cd-skivor eller med hjälp av elektromagnetiska vågor som t.ex. radio, TV, e-post, webbsidor, telefon och telekommunikation. Följande redovisning behandlar huvudsakligen den teknik som kommer till användning för olika distributionssätt samt dess användningsområden. Därtill förutsätter varje distributionssätt någon form av organisation (spridningskanal). Databärare måste transporteras till mottagarna och för- utsätter därför någon form av organisation, såsom postväsende eller kurir- system. Vid telekommunikation är motsvarande organisation till stor del integrerad med tekniken, såsom administration och handhavande av ett telenät. Det finns också företeelser som kan framstå som en mellanform mellan kommunikation med hjälp av fysiska databärare och kommunikation med hjälp av elektromagnetiska vågor nämligen s.k. e-böcker och e-tidningar. Det är då fråga om papperstunna dataskärmar utformade så att de liknar en traditionell bok eller tidning. Om e-boken eller e-tidningen levereras utan innehåll och kräver t.ex. nedladdning från Internet är det fråga om kom- munikation med hjälp av elektromagnetiska vågor. Informationen överförs då från avsändaren till mottagaren med hjälp av elektromagnetiska vågor. Situationen är densamma som vid användning av en mera traditionell bär- bar dator. Om e-boken eller e-tidningen däremot levereras med visst inne- håll och detta kan uppdateras t.ex. via Internet kan det framstå som en kombination av kommunikation med hjälp av elektromagnetiska vågor och kommunikation med hjälp av fysiska databärare. Betraktar man varje in- formationsöverföring för sig är det dock fråga om en överföring med hjälp av en fysisk databärare (den tunna dataskärmen levererad med innehåll) och en överföring med hjälp av elektromagnetiska vågor (uppdateringen). Med detta betraktelsesätt saknas det anledning att behandla e-boken eller e-tidningen särskilt i fortsättningen. 136 Ny teknik och nya medieformer... 3.4.1Kommunikation med hjälp av elektromagne- tiska vågor Telekommunikation, eller närmare bestämt överföring med hjälp av elekt- romagnetiska vågor, används för en mängd olika tjänster, både för kommunikation mellan enskilda, kommunikation till allmänheten och för överföring mellan datorer för styrning och kontroll. Sådan kommunikation kan ske antingen via olika radionät (etersändningar) eller via ledningsnät (trådnät, kabelnät). Dessa nät, som med en gemensam beteckning kallas för fysiska nät, kan indelas i följande grupper. Radionät (och satelliter) –marknät för TV- och radiosändningar –radiokommunikationsnät (VHF, PR) - satellitöverföringar –telenät (tidigare telefonnät) I de fysiska näten förekommer s.k. logiska nät som således använder sig av de fysiska näten men särskiljs genom användningen av särskilda kom- munikationsstandarder (kommunikationsprotokoll). Internet är ett exempel på ett sådant logiskt nät. De fysiska och logiska näten är således integrera- de och kan inte alltid klart skiljas från varandra. Ett fysiskt nät kan exem- pelvis bära flera logiska nät och ett logiskt nät kan använda sig av flera fysiska nät. Ett sätt att beskriva telenätens olika beståndsdelar är att dela in varje nät i ett antal nivåer, t.ex.15 –Tillämpningsnivån: användarens utrustning och nödvändiga program och data, –Protokollnivån: kommunikationsprotokoll, som möjliggör kommunika- tion mellan olika användares utrustning, –Transmissionsnivån: utrustning som ger transmissionsnätet en viss överföringskapacitet, –Ledningsnivån: ledningen utan utrustning (endast ledningsnät), –Kanalisationsnivån: dvs. nedgrävda tomma rör för ledningsdragning eller för radiosändningar. 15 Se t.ex. , SOU 1999:85, s. 161 f. Ny teknik och nya medieformer... Det är endast vissa nät som ger möjlighet till en s.k. returkanal och därmed teknisk interaktivitet (se nedan). En förutsättning är att nätet har någon form av identifiering av ansluten utrustning, såsom telefonnummer och IP- nummer på Internet. Det är dock vanligt att nät utan returkanal kombineras med andra nät, vilket är fallet för marksänd digital-TV där sändningen till mottagaren sker via marknätet medan returkanalen går via det vanliga te- lenätet. Användningen av Internet har fått ett enormt genomslag och Internet kan numera användas för såväl traditionella teletjänster som för nya tjänstetyper som t.ex. chats och elektroniska anslagstavlor. Även radio- och TV-program kan göras tillgängliga via Internet. Spridningen av Internetanvändningen, som är svår att uppskatta i siffror, har skett dels genom att företag, myndigheter och organisationer i ökad utsträckning erbjuder sina tjänster via Internet, dels genom att tillgången till Internet har blivit vanlig även för privatpersoner. Med tämligen begränsade resur- ser och kunskaper kan även privatpersoner skicka e-post, läsa webbsidor och publicera egna webbsidor som i princip inte skiljer sig från yrkesmäs- siga webbsidor. Den ursprungliga förutsättningen för Internets omfattande spridning anses vara nätets tekniska uppbyggnad vilken är icke-hierarkisk, dvs. den saknar i princip central styrning av tjänster, innehåll, standarder etc. Tekniskt sett är Internet ett nät av nät förenade genom användandet av gemensamma s.k. kommunikationsprotokoll (TCP/IP - Transmission Control Protocol/Internet Protocol), dvs. standardiserade sätt för att kom- municera mellan datorer. Det finns flera olika protokoll som används på Internet, t.ex. html (Hypertext Markup Language) och http (Hypertext Transport Protocol) vilka är grunden för det som mer populärt kallas för webben eller www (World ), dvs. grafisk presentation av text, ljud, bild och rörliga bilder integrerat med bl.a. hypertext. Hypertextfunk- tionen innebär i korthet att olika dokument länkar till varandra så att an- vändaren genom en klickning förflyttas direkt till den länkade informatio- nen. En länk på en webbsida kan se ut i princip hur som helst, t.ex. en bild, en karta, ett ord (se vidare nedan om länkning). Internet bör således inte betraktas som ett nytt medium eller en ny me- dieform utan bör beskrivas som en plattform för tillhandahållande av olika tjänster – både traditionella och nyare. Dessutom är Internet ett logiskt nät, vilket innebär att det kan integreras med flera olika fysiska nät, exempel- vis kan Internet-access tillhandahållas via kabel-TV-nät och elnät. Tera- com har aviserat planer på att tillhandahålla tillgång till Internet via det 138 Ny teknik och nya medieformer... digitala marknätet för TV-sändningar (alternativt via det digitala marknä- tet för radiosändningar) kombinerat med en returkanal via mobiltelefonnät (GSM-nätet).16 När det gäller Internets organisation kan ytterligare nämnas följande. Flera olika s.k. stamnät med stor överföringskapacitet underlättar sam- mankopplingen av mindre nät. De enskilda näten tillhandahålls av en mängd olika aktörer. Varje nätägare bestämmer konfigurationen av sitt eget nät men för att kunna kommunicera via Internet och använda de tjänster som andra gör tillgängliga där, krävs att nätet dels har anslutning till ett s.k. ryggradsnät, dels att det använder de gemensamma standarder- na. Trafiken via Internet tar inte någon bestämd väg utan kan passera via flera olika nät. Den enskild nätägaren får således finna sig i att hans nät (växlar, s.k. routers) används för andras kommunikation. Nätägaren kan visserligen i vissa fall filtrera trafiken och stoppa meddelanden till eller från en viss adress, men sådana åtgärder strider mot själva grundprincipen för Internet. Med denna icke hierarkiska uppbyggnad kan Internet drivas i princip utan central styrning. Det finns således ingen organisation som äger och kan bestämma över Internet som helhet. Inte desto mindre finns det frågor som aktörerna måste komma överens om såsom fördelningen av s.k. IP- nummer (unika adresser som kan liknas vid telefonnummer), tilldelningen av domännamn och säkerhetsrutiner. Det har därför skapats ett stort antal organisationer för detta samarbete, både på internationell och nationell nivå. Bland dessa organisationer kan t.ex. följande nämnas. () är en ideell och internationell organisation som verkar för att ut- veckla Internets tillgänglighet och användbarhet. Den svenska avdelningen av ISOC, ISOC-SE, fungerar bl.a. som remissinstans och tar initiativ till framtagning av nya standarder och rekommendationer för Internet i Sveri- ge. () är ISOC:s rådgivande organ i tek- niska frågor och har i uppdrag att se till helheten i Internets utveckling. IAB är något av spindeln i nätet för de olika mer eller mindre fristående grupper eller processer som arbetar med att underhålla och utveckla Inter- nets tekniska system. Internet Assigned Numbers Authority () har bl.a. till uppgift att hålla reda på fördelningen av IP-nummer och domän- namn. Domännamnsfördelningen i sköts utan inblandning av svenska myndigheter. Rätten att dela ut underdomäner inom domänen .se har av tilldelats den av ISOC-SE bildade frastruktur i (). Stiftelsen har byggt upp en struktur för att säkerställa att fördelningen sker på ett korrekt och rättvist sätt. Slutli- gen kan nämnas (W3C) som är ett interna- 16 Projekteten och , se . Ny teknik och nya medieformer... tionellt organ med syfte att utveckla World . W3C arbetar med att ta fram gemensamma protokoll för webben och har en viktig roll som arkiv för specifikationer över t.ex. alla olika versioner av webbens kodspråk. W3C tar också fram programvara som demonstrerar nya möjlig- heter på webben. innebär, som framgår av namnet, en digitalisering av traditio- nella (analoga) TV-sändningar oavsett om de går via det s.k. marknätet, via kabelnät eller via satellit. Digitaliseringen av såväl marknätet och ka- bel-TV-nät som satellitsändningar har redan inletts och sändningar har kommit igång i flera nät. Fördelarna med digitaliserade TV-sändningar är många. Digitaltekni- ken tillåter en effektivare komprimering av signalerna och medför därför att mer information och/eller programtjänster kan sändas . Hur många programtjänster som kan sändas beror bl.a. på hur ut- rymmeskrävande de är och med vilken kvalitet de sänds. Eftersom komp- rimeringstekniken går ut på att endast sända ut förändringarna från en bildruta till nästa bildruta tar ett program med många rörliga motiv, t.ex. en fotbollsmatch, mer utrymme än ett program med stillasittande motiv som t.ex. ett debattprogram. På liknande sätt innebär högre bildkvalitet (HDTV, s.k. högupplösnings-TV) och förbättrad mottagning18 minskat sändningsutrymme för andra programtjänster i samma kanal. Digitaliserade TV-sändningar är inte lika störningskänsliga som analo- ga sändningar och dessutom enklare att kryptera, vilket underlättar infö- randet av s.k. åtkomstkontroll (eller Conditional Access, CA) för betal- tjänster. Alla sändningar i det digitala marknätet för TV-sändningar är krypterade och mottagning förutsätter tillgång till ett s.k. accesskort som är unikt och individuellt för varje mottagare. Tack vare detta kort kan mottagaren välja vilka programtjänster som han eller hon vill abonnera på och även få andra tjänster, s.k. icke-programrelaterade tjänster, som exem- pelvis e-post-notifikation (meddelande om att det finns e-post att hämta) eller liknande individualiserade tjänster. Den auktorisation som access- 17För en mer utförlig teknisk beskrivning av digital-tv hänvisas till Radio- och skrift till digital-tv (se ). Se även kapitel 9 i Radio och TV i allmänhetens tjänst, ett beredningsunderlag, SOU 2000:55. 18Digitala TV-sändningar kan i en del fall tas emot med en inomhusantenn, vilket betyder att TV-konsumenten inte behöver sätta upp TV-antenn på taket eller be- finna sig i en fastighet ansluten till kabel-TV-nät. Detta möjliggör en mer mobil mottagning, t.ex. i fritidshuset, i husvagnen eller i båten. 140 Ny teknik och nya medieformer...