sou · GPB34d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Den statliga svenska organisationen inom kemikalieområdet är mera samlad än i flertalet andra länder, genom att samma myn- dighet har ansvar för både hälsa och miljö, både bekämpnings- medel och allmänkemikalier. Den svenska industrin och dess organisationer har en tradition av konstruktivt samarbete med myndigheterna. Arbetsgruppen poängterar dock att ett ökat inflytande också kräver en ökad resursinsats. Insatser enbart på övergripande policynivå har begränsad räckvidd. Policybeslut inom kemikalie- området lämnar med nödvändighet ett mycket stort utrymme för olika tekniska tolkningar. Dessa tolkningar blir i praktiken avgörande för de faktiska effekterna på hälsa och miljö, liksom för kostnaderna för medlemsländer och industriföretag. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov osäkerhetsfaktor är att andra länders resursinsatser förväntas öka, men det är oklart hur stor ökningen blir. Övrigt internationellt arbete inom riskbedömningsområdet Enligt arbetsgruppen har tappat en stark ställning efter EU-inträdet. På grund av handelns globalisering och stora kostnader kopplade till ökad ambitionsnivå, t.ex. vad beträffar kostnader för testning, är även EU litet. Detta gäller särskilt miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö etappmål 1, 2 och 3. Här är även OECD-arbetet viktigt i form av utarbetande av testmetoder och testkrav (etappmål 1). Global harmonisering av hälso- och miljöinformation, borde även gälla för information om varor (etappmål 2). Arbetsgruppen anger tre ambitionsnivåer i fråga om den del av arbetet för miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö som består av riskbedömningsarbete inom EU, och vad man kan förväntas uppnå med resurstilldelning på dessa tre nivåer. Ambitionsnivåerna anges med utgångspunkt från den förstärkning – räknat som personår – myndigheten behöver för riskbedömningsverksamheten. Där- utöver medför nysatsningar naturligtvis ytterligare behov av expensmedel, både för aktivitet på internationella möten och för uppdrag till experter, samt en utvidgad dimensionering på stora delar av den övriga verksamheten, inte minst på riskbegränsnings- sidan Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov SOU 2001:4 Arbetsgruppens bedömning av resurser (se bilaga 3). Antal personår inom Kemikalieinspektionens områden Riskbe- dömning och Bekämpningsmedel vid nuvarande nivå, samt det till- skott av personår som behöver ägnas åt riskbedömningsaktiviteter, i förhållande till nuvarande nivå, för att miljömålsarbetet ska kunna drivas på en godtagbar (= mellannivå, ungefär motsvarande underlag till fördjupad prövning) respektive heltäckande nivå (= hög nivå). Enligt arbetsgruppens bedömning kan miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö inte uppnås som planerat med en låg ambitionsnivå på riskbedömningsverksamheten. Den lägsta ambitionsnivån innebär att myndigheten inte driver riskbedömningsverksamheten av vikt för miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö av egen kraft, utan nöjer sig med att genomföra målen i den mån andra länder med kapacitet att driva frågorna tar likartade initiativ. Det egna svenska riskbe- dömningsarbetet kan då inskränkas i huvudsak till de för specifika frågorna, dvs. i huvudsak frågor som avser särskilt käns- liga svenska naturmiljöer. Denna ambitionsnivå bör kunna genom- föras med Kemikalieinspektionens nuvarande resursinsats. Med resurser motsvarande UFP kan de krav som miljö- kvalitetsmålet om en giftfri miljö medför drivas i viss omfattning enligt arbetsgruppen. En del förutsättningar har förändrats sedan Kemikalieinspektionens UFP skrevs . De strängare krav på bl.a. PBT och CMR som föreslås i SOU 2000:53 var exempelvis inte kända då. Skall vi ha någon chans att få gehör för dessa i bekämpningsmedelsarbetet är kraftfulla insatser i EU nödvändiga, både i riskbedömningsarbetet och i strategidiskussio- ner. Det är enligt arbetsgruppen bråttom inom bekämpnings- medelsarbetet att få gehör för denna stränga syn, för att motverka att ämnen med klart persistenta egenskaper tas upp på . Biocidarbetet i EU har haft liten omfattning fram till , men kommer att expandera mycket . Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov Kemikalieinspektionen inom bekämpningsmedelsområdet in cirka 16–20 EU-monografier för läsning och kommentarer. När andra etappens monografier kommer ungefär så blir det ca 70 EU-monografier/år. Dessa omständigheter gör att det skulle behövas samma resurser som 1997 för EU-arbetet dvs. ett tillskott på 5 personer att kunna täcka en rimlig del av de uppgifter som krävs. I UFP beräknades ett totalt tillskott till bekämpningsmedelsområdet på , 2003 främst inom bio- cider och nationellt. Orsaken var att själva miljömålen inte ställde mycket större krav på bekämpningsmedelsområdet, eftersom det finns rimligt god dokumentation, ett riskminsknings- program o.dyl. och att det är svårt att expandera mycket . Med en hög ambitionsnivå har de bästa möjligheterna att driva de förändringar som krävs i EU för att målet om en giftfri miljö ska nås enligt arbetsgruppen. Den högsta ambitionsnivån består i att skaffar sig bästa möjligheter att driva etapp- målen inom miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö inom EU:s riskbedömningsarbete. Detta kräver att gör substantiella insatser i alla EU:s delprogram för kemikaliekontrollen, och där- med skaffar sig positionen som ett av de mest inflytelserika län- derna inom detta område. Det är då av strategisk betydelse för de centrala målsättningarna inom miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö att öka insatserna inom området existerande ämnen. På något är det också angeläget att bli en stark kraft inom delprogrammen för testmetoder och nya ämnen, eftersom de framtida kraven för existerande ämnen är starkt beroende av utvecklingen där. Frågan är hur stort tillskott varje verksamhetsområde/delområde skulle behöva i förhållande till dagens nivå för att det inter- nationella arbetet skulle kunna utföras till ? Och hur stort tillskott skulle behövas för att därutöver utföra det extra arbete som etappmålen i miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö beräknas medföra med avseende på riskbegränsningsverksamhet? Vad det handlar om är att kunna vara ungefär lika aktiva (pålästa och ge förslag i samma omfattning som och ). Det innebär enligt arbetsgruppen ett tillskott om cirka 30 personer. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov När det gäller bekämpningsmedel har arbetet inom ramen för biociddirektivet just påbörjats medan det pågått för växtskyddsmedel. I och med de beslut som tas för växtskydds- medel sätts acceptansnivåerna . Dessa blir sedan normgivande också för andra typer av kemikalier. Om ett bekämpningsmedel med persistenta, bioackumulerande egenskaper är acceptabelt i EU kan även en allmänkemikalie bedömas kunna vara det. För att granska och kommentera alla monografier och på EU- möten argumentera effektivt för ståndpunkt skulle det behövas ca för den omfattning detta arbete har , dvs. 16–20 EU-monografier . när andra etappens monografier börjar komma ökar antalet till ca 70 (täcks ej av UPF) Kemikalieinspektionens kompetens inom riskbedömningsområdet Arbetsgruppens allmänna intryck är att den vetenskapliga nivån hos Kemikalieinspektionen är hög. Myndighetens insatser för kompetensutveckling framstår som ändamålsenliga och väl- befogade. Dock finns några sakområden där en förstärkning är angelägen. Arbetsgruppen nämner särskilt tre sådana områden: Myndighetens specialisttillgång inom området reproduktions- toxikologi är kvantitativt otillräcklig mot bakgrund av detta områdes snabbt ökande betydelse. Myndigheten avsaknad av egen kompetens inom patologi. Sådan kompetens behövs för att göra en egen bedömning av hur fynden vid djurförsök ska tolkas. Myndigheten avsaknad av egen kompetens inom biostatistik. Detta behövs bl.a. för att bedöma den praktiska relevansen av negativa testutfall. Dessutom behövs matematisk-statistisk kompetens för att delta i internationellt arbete med QSAR (Quantitative Structure-Activity Relationship, dvs. struktur- aktivitetsmodeller) och probabilistisk (sannolikhetsbaserad) riskbedömning. Som ett led i en kompetensförstärkning föreslår arbetsgruppen att myndighetens samarbete med högskolor bör utvecklas. Möjlig- heten att anlita svenska forskare som representanter i internatio- nellt arbete borde t.ex. kunna utnyttjas bättre, särskilt i de mera tekniska frågorna om t.ex. testmetoder. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov För myndighetens långsiktiga kompetensutveckling är styrkan hos svensk toxikologisk, ekotoxikologisk och miljökemisk forskning av stor betydelse. Det är oklart hur denna forskning kommer att kunna hävda sig i den nya svenska organisationen för forskningsfinansiering. Arbetsgruppen föreslår att Kemikalie- inspektionen ges i uppdrag att bevaka denna fråga. 7.2.3.4Våra överväganden och förslag Vi kan konstatera att man med begreppet riskbedömning kan avse olika saker. I Kemikalieinspektionens verksamhet används begreppet riskbedömning: i teknisk/vetenskaplig bemärkelse för att beteckna omfattande, kvantitativa riskuppskattningar, allmänt och vardagligt för att beteckna bedömningar av kemis- ka risker och faror. I våra överväganden i detta avsnitt om Kemikalieinspektionens framtida inriktning och omfattning av riskbedömningsarbetet avser vi båda dessa ovanstående betydelser, dvs. vi inbegriper såväl noggranna kvantitativa riskuppskattningar till mer översiktliga risk- och farobedömningar. Vi avser också såväl riskbedömnings- arbete avseende allmänkemikalier som bekämpningsmedel. Ytterligare bedömningar av bekämpningsmedel (utöver risk- bedömning) finns i avsnitt 7.2.5. De resursförstärkningar vi föreslår i detta avsnitt avser bekämpningsmedelsarbetet totalt, dvs. både riskbedömning och riskbegränsning, eftersom dessa verksam- heter är svåra att särskilja på bekämpningsmedelsområdet. De EU-regler som berör större delen av området kemiska pro- dukter, t.ex. riskbedömningar och begränsningar av farliga ämnen är harmoniserad lagstiftning, dvs. har inga, eller små, möj- ligheter att tillämpa strängare bestämmelser. Vi delar i allt väsentligt arbetsgruppens beskrivning av EU-arbetet och dess betydelse för att nå Giftfri miljömålet. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov EU-arbetet är resurs- och tidskrävande Såsom arbetsgruppen framhållit ger ökade resurser på deltagandet i EU-arbetet ett större inflytande över resultatet. Den reella makten i EU-arbetet ligger i att konkret vara med och aktivt driva arbetet genom att ta på sig uppdrag och att ta initiativ. Ett aktivt delta- gande i det övriga internationella arbetet är också betydelsefullt. Det är även viktigt att Kemikalieinspektionen har goda kontakter med myndigheter i enskilda länder. Som systemet nu ser ut består ett enskilt medlemslands möjligheter att påverka kemikalieregleringen till stor del i att argumentera i en mycket stor mängd tekniska detaljfrågor. Giftfri miljömålet – nya och utökade krav på riskbedömningsarbetet De svenska miljömålen ställer, som vi har konstaterat tidigare, nya och utökade krav på det svenska EU-arbetet i för- hållande till övriga medlemsländer. Flera av de föreslagna etapp- målen i miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bygger nästintill helt på att den svenska synen på kemikaliepolitiken får genomslag i EU, men också i övriga internationella organ, t.ex. och FN. För flera av etappmålen har nationella åtgärder enbart en begränsad betydelse för om målen skall kunna uppnås. Helheten är viktig för att nå framgång – riskbedömning och riskhan- tering hänger nära samman Vi vill framhålla att resursåtgången för deltagande i EU- arbetet och det internationella arbetet är starkt beroende av ambi- tionsnivån i arbetet. Det är också såsom arbetsgruppen framfört viktigt att se EU-arbetet som en helhet, där den svagaste länken styr hur framgångsrika vi kan vara. Det innebär att vinster i en arbetsgrupp kan förvandlas till en förlust i en annan arbetsgrupp. Allt hänger ihop från testmetoder, kriterier, klassificering av ämnen, och riskbedömningar till riskbegränsningar. Riskbedöm- nings- och riskhanteringsfrågorna hänger alltså nära samman. I den mån man väljer att satsa på ökat svenskt deltagande i EU:s risk- bedömningsarbete bör detta, för att ge avsedd effekt, åtföljas av ett motsvarande engagemang i EU:s riskhanteringsarbete. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov Resursförstärkningar behövs för att kunna driva viktiga frågor Vi instämmer generellt i de bedömningar som arbetsgruppens utvärdering av Kemikalieinspektionens riskbedömningsarbete gör. När det gäller resursfrågan ser vi behovet av att förstärka risk- bedömningsarbetet – såväl på bekämpningsmedelssidan som för allmänkemikalier. Att förstärka myndigheten med 30 nya tjänster enbart för riskbedömning ser vi dock inte som möjligt eller lämpligt. Dels är det svårt för en relativt liten myndighet att på så rekrytera och inlemma så många nyan- ställda. Det bör vidare ställas höga krav på de personer som anställs. Det är mycket väl kvalificerade och erfarna personer som myndigheten behöver komplettera med för denna verksamhet. Även om det är helt riktigt att satsningarna bör göras nu – och framöver – finns ändå viss osäkerhetsfaktor i och med att vi ännu inte känner till hur EU:s kommande kemikalie- policy kommer att se ut ens i grova drag. Det kan därför vara olyckligt att anställa alltför många personer som – om t.ex. en gemensam skulle bildas – kan komma att påverka inriktningen på Kemikalieinspektionens verksamhet och/eller om- fattning. Vi föreslår mot denna bakgrund sammanfattningsvis följande resursförstärkningar för riskbedömningsarbetet och be- kämpningsmedelsarbetet: Tabell 7.2 Våra förslag till förstärkningar av riskbedömningsarbetet och bekämpningsmedelsarbetet (årsarbetskrafter). Vi föreslår dessutom att ytterligare /år används till att utnyttja konsulter och vetenskapliga institutioner. Vissa expert- tjänster som kräver viss typ av vetenskaplig och annan specialist- kompetens bör därmed i ökad utsträckning kunna användas utan att de behöver anställas av Kemikalieinspektionen. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov Våra bedömningar och förslag: Vår bedömning är att riskbegränsningsarbetet är en svag länk såväl inom EU som i det svenska arbetet. Kemikalieinspektionen har inte tillräckliga resurser för att klara av att vara pådrivande i EU. De nya riktlinjerna inom kemikaliekontrollen och Giftfri miljömålets etappmål om särskilt farliga ämnen innebär en kon- kretisering och kraftig ambitionshöjning för arbetet med risk- hantering/riskbegränsning. EU-arbetet måste prioriteras. Förslagen i Varor utan faror (SOU 2000:53) bör tjäna som vägledning för närmare prioriteringar inom området. Nämnas bör bl.a.: Utfasning av särskilt skadliga ämnen, framför allt PB+CMRH. Förstärkning av riskhanteringsarbetet inom ramen för EU:s riskbedömningsprogram. Utveckling av begränsningsdirektivet, inkl. direktivets roll i riskbedömningsarbetet. Skadliga kemikalier i varor Resurserna för Kemikalieinspektionens EU-inriktade riskhante- ringsarbete och det övriga internationella riskbegränsningsarbetet bör sammanlagt förstärkas med följande resurser: : ytterligare 5 årsarbetskrafter (+3,) : ytterligare 5 årsarbetskrafter (+3,) : ytterligare 2 årsarbetskrafter (+1,) Dessutom föreslås att Kemikalieinspektionen ges ytterligare 1 mil- jon kronor/år för att inom riskhanteringsområdet i högre grad än anlita konsulter/arbeten. Inom området riskbegränsning är ett varuinriktat angreppssätt en ny uppgift inom ramen för Kemikalieinspektionens pådrivande roll inom ramen för Giftfri miljömålsansvaret. Vår bedömning är att detta arbete är ett resurseffektivt arbete som kan ge effekter relativt snabbt. Verksamheten bör därför utvecklas och förstärkas . Arbetet med informationsspridning och dialog med näringslivet (bl.a. branschvis) om skadliga kemikalier i varor är särskilt angeläget, liksom utveckling av statistik. Vi föreslår resurser motsvarande 2 ytterligare årsarbetskrafter . Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov 7.2.4.1Våra överväganden och förslag Riskhantering återfinns inom såväl Kemikalieinspektionens verksamhetsområde Riskhantering och inom verksamhetsområdet . Detta avsnitt behandlar inte riskhantering av bekämpningsmedel. Det behandlar vi i avsnitt 7.2.5. Sammanlagt finns cirka som arbetar inom Kemi- kalieinspektionens verksamhetsområde Riskbegränsning. Inom ramen för Kemikalieinspektionens riskbegränsningsarbete återfinns följande verksamheter: Riskhantering och begränsningar av farliga ämnen (ca ) Riskhantering av farliga ämnen i kemiska produkter och andra varor (ca ) Statistik och materialflöden (ca 2,5 personår) Tillsyn och vägledning enligt (ca ) För de två första områdena föreslås förstärkningar av verksamheten med anledning av Giftfri miljömålet, samt de pågående förändringarna inom EU. Även tillsynen föreslås förstärkas, men vi behandlar inte tillsynen i detta avsnitt, utan senare, i avsnitt 7.2.6 När det gäller produktregistret bör noteras att detta arbete framför allt handlar om kunskapsuppbyggnad och inte primärt riskbegräns- ning. I Kemikalieinspektionens organisation hör dock produktre- gistret till området Riskbegränsning. Riskhantering och begränsningar av särskilt farliga ämnen En central del i Kemikalieinspektionens arbete framöver kommer att vara att inom EU söka driva fram ett mer generellt angreppssätt för en stor del av ämnena, i enlighet med förslagen i vårt betän- kande Varor utan Faror (SOU 2000:53). kan det gamla angreppssättet förväntas leva kvar i EU- arbetet . Det ställer krav på oss att parallellt med att verka för det nya angreppssättet, fortsätta arbeta enligt det Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov gamla för de ämnen som kommer upp på dagordningen. Annars missas möjligheterna verka för en för acceptabel skyddsnivå för dessa ämnen. Nedan finns överväganden om dels arbetet inom ramen för EU:s existerande ämnesprogram vad gäller riskbegränsning, dels begränsningsdirektivet. Arbetet inom programmet för Existerande ämnen är i huvudsak inriktat på ämnen med särskilt farliga egenskaper. Ett medlemsland utses till rapportör för ett eller flera ämnen. Rapportören utarbetar förslag till riskhantering för de riskbedömda ämnena i de fall där slutsatsen är att riskbegränsande åtgärder behöver vidtas. Detta arbete har kommit att fördröjas, beroende på både interna problem i kommissionen och svårigheter för rapportörerna. har rekommenderad riskhanteringsstrategi antagits för fyra ämnen. Arbetet utvecklas emellertid snabbt och program- mets betydelse för EU-arbetet med riskhantering ökar mycket starkt. har sex förslag till riskhantering bearbetats. I arbetet med riskhanteringsförslag från andra rapportörer/länder innebär arbetet för Kemikalieinspektionen att: Återförsäkra med riskbedömningen att alla viktiga använd- ningsscenarier och detaljer däromkring beaktats. Gå igenom valet av styrmedel, bedöma i vad mån de kan leda till den riskminskning som krävs. Detta förutsätter god kompetens i olika styrmedels effektivitet i olika situationer på EU-nivå. Gå igenom utredningen av konsekvenser av föreslagna åt- gärder, granska använd metodik, bedöma resultatets rimlighet. Detta förutsätter god kompetens i bl.a. samhällsekonomiska bedömningar. Inhämta nationella synpunkter och bereda en svensk position. Detta kan i vissa fall inbegripa att bidra med beskrivningar av alternativa tekniska möjligheter och beskrivningar av alterna- tiva konsekvenser. Lämna skriftliga kommentarer till rapportörernas underlags- rapporter. Argumentera i diskussioner på flera olika besluts- nivåer inom programmet. Återförsäkra kopplingen till arbetet inom andra regelverk inom EU som ska genomföra den beslu- tade riskhanteringsstrategin. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov När det gäller egna riskhanteringsstrategier är för närva- rande rapportör för fyra ämnen. För ftalaten DEHP är riskbe- dömningen näst intill klar och den pekar på behov av ett antal åtgärder. Riskhanteringsstrategin bedöms i detta fall kräva en stor arbetsinsats (cirka ) mot bakgrund både av att DEHP är ett stort och komplext ämne och viljan att avveckla är begränsad på EU-nivå. Riskhanteringsstrategin blir också den första vi tar fram – vilket innebär behov utveckla meto- dik, kompetens etc. Begränsningsdirektivet är det viktigaste direktivet för utfasning av skadliga ämnen. Det är tillämpbart både på användning i kemiska produkter och i varor. Just nu står på dagordningen ändringsdirek- tiv rörande ämnen som klorparaffiner, pentaPBDE, azofärger, vissa CMR-ämnen, kreosot, arsenik. Dessutom väntas riskbedömningar av många ämnen som är av stort svenskt intresse, bl.a. nonylfenole- toxilater, kvicksilver, kadmium, trikloretylen och metylenklorid. För dessa ämnen har vi i de flesta fall svenska regler på hög skyddsnivå att försvara. Konkret innebär arbetet att reagera på de direktivförslag och de riskbedömningar och konsekvensanalyser (ofta konsultrapporter) som lägger fram. Kemikalieinspektionens arbe- te innebär att Kritiskt granska underlag för och slutsatser om risker och riskhantering samt att formulera synpunkter. I vissa fall behöver kompletterande underlagsmaterial tas fram, utan stöd från expertis på ekonomiska konsekvensanalyser (finns ännu inte på Kemikalieinspektionen) bedöma om det finns brister i underlag för och slutsatser om konsekvenser, inhämta kunskap om när svenska företag redan hittat alter- nativ/lyckats med utfasning, formulera synpunkter och i vissa fall ta fram kompletterande underlagsmaterial, granska själva direktivtexten, ta fram svenska positioner angå- ende behov av ändringar i kommissionens förslag. Ett enda ämne kan kräva arbetsinsatser i storleksordningen upp till samt konsultmedel. använder Kemikalieinspek- tionen sällan mer än totalt någon/några få personmånader på ett enskilt ämne. Kemikalieinspektionens framtida verksamhet och resursbehov Totalt satsas cirka /år på detta arbete. Enligt Kemika- lieinspektionen förutsätter en rimlig absolut miniminivå ett till- skott om cirka 1,5 personår/år. Detta kan även jämföras med arbetet på grund av de svenska undantagen, som för 4 ämnen när arbetet var som tyngst krävde /år samt konsultinsatser om upp mot . Det handlar enligt Kemikalieinspektionen allt- så om att försöka uppnå en mycket blygsam ambitions- nivå jämfört med i undantagsarbetet, som utgör exempel på vilka resurser som kan krävas för att åtminstone inte behöva backa från nuvarande skyddsnivå. Vilka resurser behövs då sammanlagt för det EU-inriktade och internationella riskbegränsningsarbetet, dvs. både inom ramen för existerande ämnesprogrammet och begränsningsdirektivet? När det gäller tillkommande uppgifter, behov och effekt på resurs/ kompetensbehov för arbetet med begränsningsdirektivet väntas, enligt Kemialieinspektionens UFP, att antalet ämnen som kommer upp till diskussion ökar främst genom att ämnen blir klara i existerande ämnesprogrammet (riskbedömning) och behövliga utfasningar av användningen då behöver tas om hand i begräns- ningsdirektivet. I flera fall gäller det ämnen där har särskilda intressen att bevaka. –2002 väntas nivån avgöras på EU-regler för ämnen som bl.a. kvicksilver, kadmium, trikloretylen där redan har skarpa regler och mål. Arbetet med att inom EU få gehör för ett generellt angreppssätt på den skyddsnivå som regeringens nya riktlinjer inom kemikalie- kontrollen innebär (och som preciseras i Varor utan faror, SOU 2000:53) kommer att kräva ytterligare resurser. Vidare gäller att vi vårt tidigare betänkande Varor utan faror (SOU 2000:53) föreslår ett stort antal mycket omfattande förändringar av begränsningsdirektivet för att nå de generella utfasningsmålen för persistenta och bioackumulerande samt cancerframkallande, arvs- massepåverkande och reproduktionsstörande ämnen, bl.a.: förbud 2005 för nya PB-ämnen i kemiska produkter och i varor,