sou · GPB368 · 2002-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigades chefen för – departementet att tillkalla en särskild utredare för att se över mönsterskyddslagen (1970:485). Med stöd av bemyndigandet förordnades f.d. hovrättslagmannen . som särskild utredare fr.o.m. . Som sakkunnig fr.o.m. förordnades hovrättsassessorn . förordnades som experter i utredningen advokaten , jur. kand. , mönsterskydds- konsulenten , professorn och civil- ingenjören . förordnades som experter i utredningen designer , bolagsjuristen , för– bundsjuristen , branschdirektören , byråchefen och enhetschefen . förordnades förste byråsekreterare att fr.o.m. biträda utredningen som expert. De nu nämnda experterna har bistått den särskilda utredaren i de delar av arbetet som avsett formskydd och reservdelar (kapitel 9). entledigades från uppdraget . förordnades hovrättsassessorn som sakkunnig och avdelningsjuristen som expert. Till sekreterare förordnades hovrätts- assessorn . Utredningen har antagit namnet . Utredningen har tidigare avgett betänkandet Mönster, Form, design – Förslag till genomförande av och rådets direktiv om mönsterskydd m.m. (SOU 2000:79). Utredningen får härmed överlämna betänkandet Förslag till formskyddslag (SOU 2001:68). Till betänkandet fogas ett särskilt yttrande av till vilket anslutit sig. För utredningen återstår, innan uppdraget är slutfört, att avge ett remissvar över förslag till ny Varumärkes–lag och ändringar i firmalagen (SOU 2001:26). Bakgrund och utredningens uppdrag...................................... Närmare om det nordiska samarbetet .................................... 1.4.1 Allmänt om lagförslagen .............................................. 1.4.2 Den redaktionella utformningen av förslaget till en ny lag m.m. ............................................................... Förhållandet i andra länder ......................................... Förslaget till förordning om gemenskapsformgivning ...... 3.1Närmare om förslaget till förordning om 3.2EG-förordningens inverkan på de svenska reglerna om En helt ny lag, benämnd formskyddslag ........................ Bör ML ersättas med en ny lag ? Mönster, form eller design ?................................................... Formskyddets uppkomst m.m. ..................................... Ansökan om formskydd ......................................................... Rätten att anges i formgivningsregistret.............................. Hävning av en registrering ......................................... Allmänt om omprövning av förvaltningsbeslut .................. Läget i några andra länder ..................................................... 6.4.2 Utformningen av ett förfarande för hävning av en registrering i administrativ ordning ..................... Särskilda hinder mot en registrerings bestånd..................... Skadestånd vid intrång i formskydd..................................... Förutsättningar för väckande av allmänt åtal ...................... Övriga frågor med anknytning till formskyddet ............. Officialgranskningens omfattning – igen ............................ 8.2Koncentration av allmänna mål om formskydd till Pantsättning av formgivning ................................................. Formskydd och reservdelar ........................................ Det nuvarande regelverket .................................................... om internationell registrering av Ett svenskt tillträde till ? Förfarandet i vid en internationell registrering ...... Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens Förslaget till formskyddslag.................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till konstnärliga och litterära verk.................... Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ... Bilaga 1: Kommittédirektiv ............................................................ Bilaga 2: Innehållsförteckning till formskyddslagen .................... Bilaga 3: act of the hague agreement concerning the international registration of industrial design................ föreslår att en helt ny lag skall ersätta den nuvarande mönsterskyddslagen . Utredningen föreslår att den nya lagen skall ges namnet formskyddslag och att den immaterialrätt som kan skyddas med stöd av lagen kallas form- givning. Bakgrunden till namnändringen är i huvudsak att det bland allmänheten finns en dålig förståelse för innebörden av begreppet mönster, så som det används i den nuvarande mönsterskyddslagen (1970:485). I ett delbetänkande, som lämnades (SOU 2000:79), föreslog utredningen de ändringar av ML som krävs för ett införlivande med svensk rätt av Europarlamentets och rådets direktiv /71/EG av om mönsterskydd. I betänkandet föreslogs även vissa förändringar med avseende på förfarandet vid registrering av ett mönster m.m. Redan här skall sägas att merparten av de förslag som lämnades i delbetänkandet även återfinns i förslaget till formskyddslag. Vidare skall framhållas att många av de bestämmelser som återfinns i den nuvarande lagen också återfinns i förslaget till formskyddslag. Betydande förändringar föreslås dock i vissa andra avseenden. Nordisk samverkan och EG-rättens inverkan på förslaget En viktig målsättning för utredningen har varit att så långt möjligt uppnå en harmonisering mellan de nordiska ländernas lagstiftning om skydd för formgivning. Länderna har, trots att skilda förutsätt- ningar rått beträffande tidplanerna för arbetet, samarbetat nära i detta syfte. De skilda nordiska ländernas lagar är i huvudsak dispo- nerade på samma sätt och innehåller i sak samma lösningar på flera av de skilda rättsliga frågeställningar som ryms i lagstiftningen. I antogs en ny designlov. I har man antagit förslag till ändringar i lagstiftningen så att den i stora drag överensstämmer med den danska design- loven. I behandlas ett förslag från Patent- styret till en ny designlov. har lämnat ett förslag till en partiell revidering av den nuvarande lagen. En samlad översyn har alltså ännu inte skett i . Inom EG har under ett flertal år arbete pågått med att ta fram en förordning med regler för hur man kan uppnå skydd för formgiv- ning inom hela gemenskapen. Förslaget har dock ännu inte antagits av Europeiska unionens råd. Trots detta har utredningen försökt att samordna de regler som under alla omständigheter bör finnas i en nationell lag med vad som föreslås i den nämnda EG-förord- ningen. Den kommande EG-förordningen föreslås innehålla visst skydd för formgivning trots att den inte registrerats. Eftersom en EG- förordning gäller i de skilda medlemsstaterna har utredningen bedömt att det inte finns behov för ett sådant skydd i en svensk fomskyddslag. På samma sätt som gäller enligt mönsterskyddslagen skall man kunna få ett skydd för sin formgivning genom att den registreras hos . En fråga som utredningen i detta sammanhang ägnat särskilt intresse åt är möjligheten att på elektronisk väg ansöka om registrering av formgivningen på en produkt eller pro- duktdel. De grundläggande uppgifter, som en ansökan om registrering av en formgivning skall innehålla, bör liksom anges i lag. Utöver vad som föreskrivs bör en ny formskyddslag här- vidlag innehålla regler om att en ansökan skall innefatta uppgifter om sökandens namn eller firma. Det skall dock inte längre vara nödvändigt för sökanden att förete en överlåtelsehandling, i de fall då denne är någon annan än formgivaren. Däremot skall sökanden eller formgivaren i dessa fall ha rätt att få formgivarens namn antecknat i formgivningsregistret (registret). Är formgivningen ett resultat av ett samarbete inom en grupp av formgivare bör gruppens namn kunna ersätta namnet på de enskilda formgivarna. Det är inte nödvändigt att i lag bestämma att en ansökan om registrering av formgivningen till en produkt skall vara skriftlig och egenhändigt undertecknad. Föreskrifter i detta hänseende bör i fortsättningen kunna ges i den till lagen hörande förordningen. Härigenom skapas möjlighet att utan lagändring övergå till en ordning där ansökan kan ges in elektroniskt. Härutöver har utredningen bedömt att ingen särskild reglering i lag är nödvändig för att skall kunna ta emot elektroniska ansökningar om registrering av formgivning. Det föreslås vidare att reglerna om sekretess förändras. De handlingar i en ansökan som visar formgivningen bör, utan att sär- skild begäran om detta behöver framställas, vara hemliga fram till dess att beslut om registrering meddelas. På sökandens begäran kan de nämnda handlingarna hållas hemliga av högst . Tiden skall räknas från ansökningsdagen eller, om prioritet begärs, från prioritetsdagen. På sökandens begäran skall givetvis sekretessen hävas och bildmaterialet bli allmänt tillgängligt. Bakgrunden till den föreslagna lagändringen är att en sökande kan behöva ändra sin ansökan allteftersom produktutvecklingen fortskrider av ett föremål som söks formskyddat, något som inte skulle vara möjligt utan sekretessbestämmelsen. Vidare föreslås att det införs en särskild bestämmelse om sekre- tess för uppgifter om företagshemligheter i mål och ärenden om formskydd. En sådan sekretess gäller endast om ett särskilt yrkande framställts av innehavaren eller annan. En utvidgning av möjligheten till prioritet föreslås. Det bör i en formskyddslag införas en rätt till s.k. utställningsprioritet. Rätt till sådan prioritet skall kunna grundas endast på formgivning som visats på en utställning som avses i den i avslutade konventionen om internationella utställningar. Alla de villkor som en sökande måste uppfylla för att få rätt till konventions- eller utställningsprioritet måste framgå av lag. Utredningen har med anledning av vad som framkom under remissbehandlingen av utredningens delbetänkande funnit anled- ning att åter överväga omfattningen av official- prövning av en ansökan. Dessa överväganden har lett till att det , med ändring av vad som sades i delbetänkandet, föreslås att det i lagen förs in en uttrycklig bestämmelse om att officialprövningen även skall omfatta statsvapen och liknande symboler som nämns i 4 § 2 a) ML. Hävning av en registrering av formgivning Utredningen föreslår att det bör tillskapas en möjlighet att få en registrerings giltighet prövad i administrativ ordning. Förfarandet har sin förebild i dels lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning, dels det lämnade förslaget till ny varu- märkeslag (SOU 2001:26). En begäran om att en registrering skall upphävas i administrativ ordning skall framställas och prövas hos . Myndig- heten skall kunna företa en prövning i de fall där den kan ske enkelt och utan dröjsmål. Undantaget från prövning är yrkanden om bättre rätt till formgivning i de fall frågan framstår som tveksam. Hävs en registrering av skall innehavaren ha en möjlighet att söka återvinning mot beslutet vid tings- rätt. I de fall bedömer att prövningen inte kan ske enkelt och utan dröjsmål skall sökanden ha en möjlighet att få ärendet överlämnat till tingsrätten för prövning. Överklaganden av övriga slutliga beslut, däribland beslut om avslag på en begäran om hävning i ett ärende om prövning i administrativ ordning, skall också göras hos . Beslut som fattas under handläggning av ärendet skall inte kunna överklagas. Detsamma skall gälla för beslut att överlämna ett ärende till tingsrätten och beslut om avskrivning av ett ärende till följd av att en begäran om överlämnade kommer in för sent eller inte alls kommer in. Mot bakgrund av att föreslås få möjlighet att i administrativ ordning pröva beslut om registrering saknas skäl att behålla det nuvarande invändningsförfarandet. Möjligheten att göra invändning mot en registrering har slopats också i och . Detsamma har föreslagits i . Således talar även den nordiska rättslikheten för ett slopande av möjligheten att göra invändning mot en registrering. En registrering skall även fortsättningsvis kunna upphävas om formgivningen utan tillstånd innehåller någon annans firma eller varukännetecken, som åtnjuter skydd i eller något som kan uppfattas som ett kännetecken, som i näringsverksamhet inarbetats i för någon annan. Däremot föreslås att bestämmelserna om att formgivningen inte får innehålla något som kan uppfattas som namn på stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning slopas. Rätten till egenartade efternamn samt allmänt kända konstnärs- namn och liknande namn, som inte uppenbarligen syftar på någon avliden, skall även de fortsättningsvis kunna utgöra grund för upphävande av en registrering. En förutsättning för detta är att användningen av formgivningen skulle medföra nackdel för bäraren av namnet. Vidare skall en registrering kunna upphävas om formgivningen kränker annans upphovsrättsligt skyddade verk eller annans rätt till fotografisk bild som har skydd i . Att en formgivning innehåller en egenartad titel på någon annans upphovsrättsligt skyddade verk eller annans porträtt skall inte längre utgöra grund för upphävande av en registrering av formgivning. Skadeståndsbestämmelserna föreslås få ändrad lydelse i syfte att ge rättighetshavaren en bättre möjlighet att få full ersättning för den skada han eller hon drabbats av till följd av ett intrång i ett form- skydd. Ett av de grundläggande problemen för en innehavare av ett formskydd, när det gäller att få full ersättning för den skada ett intrång i skyddet medfört, är svårigheten att bevisa storleken på den lidna skadan. Svårigheterna är enligt utredningens mening sådana att bestämmelserna om ersättning i den nuvarande lagen inte haft åsyftad reparativ och preventiv effekt. Det föreslås därför att vid bestämmande av ersättning för rättig- hetshavarens uteblivna försäljning, en nedgång i försäljningen skall anses orsakad av intrånget om det föreligger övervägande sannolik- het för ett sådant orsakssamband. Den skada som orsakats av en nedgång i försäljningen och inrångsgörarens vinst skall vidare enligt utredningens förslag anses ha den omfattning som innehavaren påstår, om hans eller hennes uppskattning framstår som skälig och intrångsgöraren inte visar att uppskattningen är felaktig. Även om innehavaren av formskyddet således föreslås få en lättare bevisbörda är avsikten med bestämmelserna inte att denne skall undgå att lägga fram den utredning som kan krävas. Det föreslås även att kraven för när åtal skall kunna väckas för ett intrång i ett formskydd mildras. Om någon begår intrång i ett formskydd skall åklagaren väcka åtal om det är påkallat från allmän synpunkt. Det skall alltså inte längre krävas att åtal är påkallat av särskilda skäl. Internationell registrering av formgivning Det föreslås att ansluter sig till ett i antaget mellanfolkligt avtal om internationell registrering av formgivning, kallat till det s.k. Haagarrangemanget om deposi- tion av mönster. Genom tillskapas en möjlighet till internationell registrering av formgivning. En ansökan om internationell registrering av formgivning skall kunna ges in direkt till internationella byrån vid World Intellectual Property Organizaton () i eller till . Lämnas en ansökan in till skall verket inom en månad sända den vidare till den internationella byrån. Enligt avtalet prövar de enskilda medlemsstaterna om den inter- nationella registreringen skall få verkan i respektive land. Vid pröv- ningen av om en internationell registrering enligt , skall gälla i , skall samma krav gälla som för en nationell ansökan om registrering. Det innebär att skall under- söka om den internationella registreringen (1) innehåller något som stämmer överens med definitionen på en formgivning i form- skyddslagen, (2) innehåller en formgivning som strider mot goda seder eller allmän ordning och (3) innehåller en formgivning som utan tillstånd innefattar vapen eller andra symboler som avses i 4 § 2 a) i den nuvarande lydelsen av ML. En internationell registrering bör, innan den kungjorts av , endast ha de rättsverkningar som följer av en natio- nell ansökan om registrering av formgivning. I lag bör anges att eller domstol, när en registrering hävs helt eller delvis, skall underrätta internationella byrån vid om beslutet eller domen. bör vid anslutning till avtalet förklara att engelska skall användas som arbetsspråk och ge underrättelse om att sekretessfristen enligt svensk rätt är . Övriga frågor med anknytning till formskyddet Mot bakgrund av det fåtal allmänna mål som rör registrerade form- givningar, önskan om en enhetlig praxis och en effektiv resursan- vändning föreslås att mål i allmän domstol som rör formskydd bör koncentreras till . I de fall talan om intrång i formskydd väcks vid – när det görs gällande att formgivningen är skyddad också enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk eller varumärkes- lagen (1960:644) – talan i samma mål även kunna föras om upp- hovsrätts- eller varumärkesintrång. Rätten till en formgivning som är registrerad i och rätten till en formgivning som är föremål för internationell registrering av formgivning som gäller i skall kunna pantsättas. Detsamma skall gälla för en svensk ansökan om registrering av en formgiv- ning. Ett avtal om pantsättning av rätten till formskydd och ansök- ningar om registrering av formgivning skall få sakrättslig verkan genom en registrering av avtalet i det register som förs av Patent- verket. Rättigheterna till en formgivning, som utvecklats av en arbets- tagare inom ramen för hans eller hennes arbetsuppgifter eller efter arbetsgivarens anvisningar, föreslås övergå till arbetsgivaren, om inte annat avtalats. Härigenom uppnås en nödvändig harmonisering med vad som kommer att gälla enligt den tidigare omtalade EG-förordningen. Vid de undersökningar som utredningen gjort angående bilreserv- delar, har det inte kunnat påvisas att mönsterskyddet har haft någon sådan avgörande påverkan på prissättningen av reserv- delar att det finns tillräcklig anledning att redan nu föreslå en särreglering i skyddsmöjligheterna för sådana delar. Frågan är under behandling inom EU-kommis- sionen, som till Europeiska unionens råd skall före- slå en enhetlig lösning för hela EU. Mot bakgrund av bl.a. risken för täta lagändringar och då den nuvarande lagen inte haft några påtagliga effekter på marknaden för reservdelar lämnas den rekommendationen att eventuella lagstiftningsåtgärder får invänta en enhetlig lösning inom EU. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag De förslag som läggs fram är i allt väsentligt kostnadsneutrala för staten. The Commission on Design Protection proposes that the present act on design protection be replaced by a new Act. The Commission proposes that the new Act should be named formskyddslag (Swedish for Design Protection Act) and that the intellectual property that is protected by the Act should be referred to as formgivning (design). In an interim report submitted in (SOU 2000:79) the Commission proposed amendments to the existing Design Protection Act that would have to be made in order to incorporate Directive 98/71/EC of Parliament and of 1998 on the legal protection of designs into Swedish law. The report also contained proposals for certain changes in the procedure for registration of designs etc. Most of the proposals presented in the interim report have been incorporated into the draft Design Protection Act presented by the Commission in its final report. It should also be mentioned that many of the provisions of the present Act remain unchanged in the draft of the new Act, but significant changes are proposed in other respects. Nordic cooperation and the consequences of Community law for the draft Act The Commission considers it important as far as possible to contribute to harmonization of the Nordic countries legislation on the protection of designs. Although these countries have different timetables for their revision of this legislation, they have been engaged in close cooperation with a view to harmonization. The structure of the legislation in the Nordic countries is basically similar and their solutions to the legal problems involved are essentially the same. A new Design Protection Act was adopted by in . In , amendments to the legislation were adopted in the spring of 2001 so as to bring it into line in all essentials with the Danish Design Protection Act. A new Design Protection Act drafted by the Norwegian Patent Office is now being considered in . In the spring of 2001 presented proposals for partial revision of the existing Act, although a comprehensive review has not yet been made. Work has been in progress for several years in the EC on the drafting of a new Regulation containing rules that would ensure Community-wide protection for designs. However, the Council of Union has not yet approved the draft Regulation that has been presented. Nevertheless, the Commission on Design Protection has sought to coordinate the rules that should in any case be included in national legislation with those of the draft EC Regulation. The draft Regulation provides a measure of protection for designs even where they are not registered. Since Regulations are directly applicable in all Member States, the Commission does not consider it necessary to provide corresponding protection in the Swedish Design Protection Act. Criteria for design protection etc. As in the existing Design Protection Act, registration by the Swedish Patent and Registration Office should provide protection for designs. The Commission devoted special attention in this connection to the possibility of submitting electronic applications for the registration of designs. The basic information to be included in applications for design registration should be specified in the Act, as is the case at present. In addition to the information required by the existing rules, the new Design Protection Act should contain provisions requiring applicants to state their name or business name. However, it should no longer be necessary for an applicant to present a transfer deed in cases where the designer is another person. But the applicant or the designer should in such cases be entitled to have the designers name recorded in the Design Registry. Where the design is the result of collaboration between a group of designers, it should be possible to record the name of the group instead of the names of the individual designers. It is not necessary to stipulate in the Act that applications for design registration must be made in writing and signed by the applicant. Rules on such matters should in further be included in the Ordinance containing the provisions implementing the Act. It would then be possible, without any need for amendments, to introduce a procedure allowing for the submission of electronic applications. The Commission also concluded that no future statutory amendments are necessary to enable the Swedish Patent and Registration Office to accept electronic applications for design registration. The Commission also proposes amendments to the rules concerning confidentiality. The documents illustrating the design that are attached to an application should be treated as confidential up to the date of registration without a request to that effect by the applicant. At the request of the applicant such documents could be treated as confidential for a period of up to twelve months. This period should be calculated from the date of application or, if priority is claimed, from the priority date. The confidentiality of the documents should naturally be lifted and the illustrative material made public if the applicant so requests. The reason for this amendment is to facilitate for an applicant who may need to alter an application depending on the progress made in the development of the product to which the application relates, and this makes it necessary to amend the provisions concerning confidentiality. The Commission also proposes introducing a provision concerning the confidentiality of information involving business secrets in cases and application procedures relating to design protection.