sou · GPB381 · 2002-01-01 00:00:00 — Vad gäller pensionsavdragsregler tycks reglerna för a r- betslöshetsersättningen vara något mer generösa, men det är svårt att med säkerhet ange i vad mån en övergång till arbetslöshetsförsäkrin g- ens regler i aktivitetsstödet skulle leda till högre kostnader för staten. Förslag: Samordningsreglerna i aktivitetsstödet bör anpassas till mo t- svarande regler i arbetslöshetsförsäkringen. Att i detalj granska effe k- terna av en sådan samordning mellan de båda ersättningssystemen skulle innebära ett omfattande utredningsarbete ner på individnivå, som inte ansetts möjligt inom ramen för föreliggande utredning. Det finns bestämmelser i arbetslöshetsförsäkringen som är mer generösa vad gäller samordningen av ersättningen med andra inkomster än vad som gäller i aktivitetsstödet, men motsatsen förekommer också. En g e- nerell bedömning är att en övergång till arbetslöshetsförsäkringens samordningsregler sannolikt inte skulle leda till en påtaglig ökning av statens kostnader. 12 § punkt 1: Samordningsregeln innebär att aktivitetsstödet minskas med föräldra- eller rehabpenning. Motsvarande regler i arbetslöshet s- försäkringen ser annorlunda ut. Rehabersättning och föräldrapenning kan inte lämnas som arbetslöshetsersättning. Förslag: Aktivitetsstödets regler bör anpassas till arbetslöshetsförsä k- ringens. Detta innebär sannolikt något lägre kostnader för staten. punkt 2: Gäller att aktivitetsstödet ska reduceras med lön eller andra anställningsförmåner från arbetsgivare. Reglerna är inte identiska me l- lan aktivitetsstödet och arbetslöshetsersättningen. Enligt dagens regler sker ingen reducering av aktivitetsstödet för inkomster som är intjänade utanför programtiden, medan arbetslöshetsersättningen kan påverkas av alla inkomster. Aktivitetsstödet bör - om anpassning ska ske till arbet s- löshetsförsäkringen - minskas för den del av inkomsten som överstiger sex grundbelopp vecka (/vecka), jfr 39 § om bisyssla. Detta får negativa konsekvenser för de som har större sidoinkomster enligt nuvarande regler för aktivitetsstödet. Förslag: Aktivitetsstödets regler bör anpassas till arbetslöshetsförsä k- ringens. Detta ger något minskade kostnader för staten eftersom red u- cering görs efter ett visst belopp. Det är motiverat att även för aktiv i- tetsstödet sätta en gräns för sidoinkomster eftersom andra stödformer redan har det (studiemedel, arbetslöshetsersät tning). 13 § Gäller att aktivitetsstödet ska minskas med vissa andra ersättnin g- ar. Ingen motsvarighet finns i arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshet s- ersättning lämnas inte alls som studiestödet lämnas (b e- traktas som s.k. hindertid, jmf 10§ ). Förslag: Aktivitetsstödets regler bör anpassas till arbetslöshetsförsä k- ringens. 15-22 §§ Gäller ersättning till resor m.m. SO har i särskild skrivelse till utredningen uppgett att man inte önskar överta den administrativa hanteringen i enlighet med nämnda paragrafer i förordningen. Riksfö r- säkringsverket har angett att man önskar överföra hanteringen av resor m.m. för personer med funktionshinder till AMV, som redan admin i- strerar övriga resor m.m. En översyn och förenkling av reglerna bör kunna ske. Förslag: Utbetalningarna av resor görs i sin helhet av AMV. Ändring av § 22 avseende utbetalare föreslås således. 23 § Gäller återbetalning av felaktigt utbetalt aktivitetsstöd. Denna regel överensstämmer med 68 §. Förslag: Försäkringskassa byts ut mot arbetslöshetskassa. Detta inn e- bär att övergångsbestämmelser bör fi nnas. 25 § Avser frågan om ompröva, ändra och överklaga beslut. Förslag: Omprövning, ändring och överklagning av beslut anpassas till som gäller för arbetslöshetsförsäkringen. Detta innebär att övergång s- bestämmelser bör fi nnas. 10.Informationsutbyte för säkerställande av kvalité Kontrollen vid hantering av statliga medel har varit ett prioriterat område från regeringens sida, bl.a. har ett särskilt anslag fö r- delats till berörda myndigheter för att genom olika projekt skapa föru t- sättningar att förbättra kontrollen av utbetalningen av statliga medel. Kontrollfrågorna har också ägnats stor uppmärksamhet av samtliga b e- rörda myndigheter, men har denna i huvudsak koncentrerats till systemkontroller inom respektive myndighets verksamhet och gemen- samma kontrollprojekt har varit av begränsad omfattning, bl.a. av for- mella skäl (möjligheterna till informationsutbyte har p.g.a. lagstiftning varit begränsade). För bättre kontroll i ett framtida utbetalningssystem för aktivitetsstödet är det nödvändigt att mer systematiskt bygga in kontroller i utbeta l- ningssystemet än vad som varit möjligt. Regeringens förslag i propositionen (prop. 2000/01:129) Ökat informationsutbyte mellan a r- betslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet kommer efter beslut att möjliggöra ett elektroniskt informationsu t- byte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studi e- stödet, d.v.s. system som sammantaget betalar ut ca 300 milja r- der kr till enskilda personer. De möjligheter som därvid öppnas för en systematisk kontroll av utbetalningarna är väsentligt mer effektiva än och förbättringarna gäller i samma utsträckning alla inblandade myndigheter och organisationer. Förslagen i nämnda proposition innebär också stora möjligheter att fö r- bättra servicen till enskilda, bl.a. kortare handläggningstider. Ökat i n- formationsutbyte innebär således också goda förutsättningar att förhin d- ra felaktiga beslut och att kontrollera de statliga utbetalningarna till en- skilda. Utrymmet för missbruk reduceras och vetskapen om effektiva informationssystem kommer i sig att påverka. Vad gäller aktivitetsst ö - det har det framöver mindre betydelse för kontrollen om utbetalningen sker genom försäkringskassorna eller arbetslöshetskassorna. Båda org a- nisationerna kommer i stort sett att ha samma kontrollmöjligh eter. Det informationsutbyte som sker och som föreslås i Information s- utbytesutredningen är i huvudsak inriktat på att ge mottagaren nödvä n- diga underlag för att kunna fatta beslut om viss förmån. Som exempel kan nämnas att för personer som söker arbetslöshetsersättning måste arbetslöshetskassan få information från länsarbetsnämnden om att pe r- sonen är arbetssökande vid arbetsförmedlingen för att kunna bevilja arbetslö shetsersättning, s.k. ersättningsanmälan. Ett annat exempel är att CSN behöver få uppgifter från länsarbet s- nämnderna om personer som söker vuxenstudiestöd är anmälda som arbetssökande vid arbetsförmedlingen och från arbetslöshetskassan om dagpenningens storlek för att kunna bevilja studiestöd. Visst informationsutbyte som sker och som föreslås i Inform a- tionsutbytesutredningen innebär kontroll av pågående utbetalningar. Avanmälan från länsarbetsnämnden till arbetslöshetskassorna är exe m- pel på en sådan informationsöverföring. Arbetsförmedlingen informerar arbetslöshetskassan att en person inte längre söker arbete vid arbetsfö r- medlingen. Ett annat exempel är att arbetslöshetskassorna lämnar i n- formation om förändrad da gpenning till CSN för vuxenstuderande. I några fall är syftet med informationsutbytet att förhindra att dubbla förmåner betalas ut . CSN:s uppgifter till arbetslö s- hetskassorna om vuxenstudiestöd syftar till att förhindra att arbetslö s- hetsersättning utbetalas . Ett annat exempel är den info r- mation som lämnas mellan RFV och CSN och som avser beviljat stu- diestöd, beviljat utbildningsbidrag och godkända sjukperioder. Ett tredje exempel är den information som lämnas mellan länsarbet s- nämnderna, arbetslöshetskassorna och RFV angående anvisningar till program med aktivitetsstöd. I samband med att arbetslöshetskassorna får information från länsarbetsnämnderna för att kunna meddela RFV nivån på arbetslöshetsersättningen registrerar arbetslöshetskassorna att ett program beviljats för och lägger in en spärr för att arbetslöshetsersättning inte ska kunna betalas ut med aktiv i- tetsstö det. I nuvarande informationsutbyte mellan arbetslöshetskassorna, AMS, CSN och RFV kommer vissa förändringar att behövas om arbetslö s- hetskassorna tar över utbetalningarna av aktivitetsstödet . I det pågåe n- de preciseras hur kontrollen skall ske med de nya förutsättningarna. Förteckningarna i det följande över de uppgifter som arbetslöshetskassorna och de olika myndigheterna utbyter enligt följa n- de redovisning (avsnitt 10.4 – 10.11) är inte fullständiga. Det är endast ett urval uppgifter som redovisas. Från länsarbetsnämnd till arbetslöshetskassor lämnar länsarbetsnämnderna information till arbetslöshetskassorna när en sökande anmäls på arbetsförmedlingen, avaktualiseras eller anv i- sas ett arbetsmarknadspolitiskt program. När en sökande anmäler sig skickas en ersättningsanmälan och vid avaktualisering skickas en a v- anmälan. Informationen sänds maskinellt genom arbetsförmedlingens datasystem AIS-F. Arbetsmarknadspolitiska program handläggs i AIS-Å. När en sökande anvisas till program skickas information till sökandens a rbetslöshetskassa. Ersättnings- och Avanmälan (AIS-F) Personuppgifter Anmäld eller ej på arbete eller ej Anvisning aktivitetsstöd (AIS-Å) Personuppgifter Period Omfattning Uppehåll Uppgifterna registreras i OAS-systemet Aktivitetsgarantin (AIS-F) Sökande erbjuds akt.garanti Ja/nej Ingen förändring behöver ske i överföringen om arbetslöshetskassorna betalar ut aktivitetsstödet. I d a- tafilen från AIS-Å måste arbetslöshetskassan få sökandens adress för att kunna kommunicera med sökande som inte är medlem i någon arbet s- löshetskassa och som inte fått någon ersättning tidigare. Från arbetslöshetskassor till länsarbet snämnd får länsarbetsnämnden information om antalet ersättningsdagar som sökande har kvar på sin ersättningsperiod. Sökande har rätt att b e- gränsa sitt sökområde de första hundra dagarna av sin ersättningsperiod. När är förbrukade ska arbetsförmedlingen bedöma om ersättningsperioden ska förlängas med . Om så inte blir fallet ska plats i aktivitetsgarantin erbjudas. När 600 ersät t- ningsdagar förbrukats ska sökande erbjudas plats aktivitetsgara ntin. Ingen förändring behöver ske i denna informationsöverföringen om arbetslöshetskassorna betalar ut aktiv i- tetsstöd. En ny informationsöverföring måste utvecklas för den ekon o- miska redovisningen. Vilka uppgifter som skall föras över får preciseras om det blir aktuellt. Utbetalt aktivitetsstöd per individ Från länsarbetsnämnd och arbetslöshetskassa till RFV lämnar länsarbetsnämnderna information till RFV när en sökande anvisas ett arbetsmarknadspolitiskt program. Arbetsmarkandspolitiska program handläggs i AIS-Å. När en sökande anvisas ett program skic k- as systemet information till RFV via fil. Spärr för ersättning. Information från länsarbetsnämnd till RFV kan inte slopas. Informationen behövs för vilande SGI. Den nuvarande informationen från arbetslöshetskassa till RFV kan sl o- pas. Men en ny informationsöverföring från arbetslöshetskassa till RFV måste utvecklas för överföring av information om antalet ersatta dagar med aktivitetsstöd för tillfällig vård av barn och närståendevård. Det gäller om arbetslöshetskassorna ska pröva rätten till ersättning vid frå n- varo för tillfällig vård av barn och närståe ndevård. Från arbetslöshetskassor till RFV får försäkringskassorna uppgifter från arbetslöshetskassorna vid handläggning av ärenden avseende sjukpenning, familjebidrag, tillfällig föräldrapenning, närståendepenning, delpension, bostadsbidrag, unde r- hållsstöd och bostadstillägg till pensionärer. Personnummer Frågedatum Tidsperiod Ärendetyp Personnummer Uppgifterna registreras Svarsdatum Datum för rätt till ersättning Datum första ersatta dag Datum senaste ersatta dag Normalarbetstid Aktuell dagpenning Datum för dagpenning Datum för avanmälan Detta måste - om arbetslöshetskassorna betalar ut aktivitetsstödet - även kunna redovisa aktivitetsstöd och u n- derlag för SGI förutom arbetslöshetsersättning. En ny information s- överföring från RFV till arbetslöshetskassa kan behöva utvecklas för överföring av godkända sjukperioder, m.m. Sjukanmälan ska göras till försäkring skassan enligt gällande regler. 10.8.Från RFV till arbetslöshetskassor Arbetslöshetskassorna har behov av information om beviljade socialfö r- säkringsersättningar för att bedöma om arbetslöshetsersättning kan utgå och i sådant fall för vilken tid och med vilket belopp. Ärendetyp (dag- eller månadsersät t- Uppgifterna registreras i OAS-systemet Svarspost/Ändringspost dagersät tning Datum första ersatta dag Datum senaste ersatta dag Anmälningsdatum Omfattning (1/1, ½, ¼, 1/8) Svarspost/Ändringspost månadsersät tning Datum första ersatta dag Datum senaste ersatta dag Datum för beslut Omfattning Informationsutbytet finns inte föreslaget i Informationsutbytesutre d- ningen. Kommer troligen att behövas med undantag av Svarspost/Ändringspost månadsersättning. 10.9.Från länsarbetsnämnd till CSN CSN har behov av vissa uppgifter för att kunna besluta i ärenden om studiestöd. Datum för placering i sökandekateg ori Informationsutbytet kan slopas efter det att SVUXA och UBS upphör, tidigast 2003-07-01. 10.10.Mellan CSN och arbetslöshetskassa CSN har behov av vissa uppgifter för att kunna besluta i ärenden om vuxenstudiestöd. Så länge särskilt utbildningsbidrag (UBS) finns kvar har CSN behov av informationen. Informationen har betydelse för a r- betslöshetskassorna vid fastställande av ramtid i samband med prövning av arbetsvillkor. Uppgifterna används även av arbetslöshetskassorna för att för hindra att arbetslöshetsersättning utbetalas som vuxenstudiestöd. Personnummer Kurstid termin 1-2 Ändringar Avslutade/avbrutna studier Återredovisning samor dningsdagar Utbetalda dagar Tidsperiod Dagpenningbelopp Förhöjd dagpenning Status(under utredning, utförsäkrad, avstängd, frå nkänd ersättning) Frysta förbrukade dagar Förbrukade dagar hos AK, RFV, CSN Normalarbetstid Ändring i informationsöverföringen krävs om a v- drag ska göras – såsom - från aktivitetsstödet för utbetalt studi e- stöd som avser som aktivitetsstödet. I annat fall slopas utb y- tet efter det att UBS, SVUX och SVUXA upphört. 10.11.Mellan RFV och CSN Informationsutbytet ger CSN information om beviljat utbildningsbidrag och godkända sjukperioder och RFV underlag för att kunna bestämma studiestöds-SGI. Stödtyp( STUDIEMEDEL, SVUX, SVUXA, UBS) Registreras som underlag för studiestöds-SGI och spärr för utbildningsbidrag Svarspost vid studiestöd under sjukdom Förändring av informationsöverföringen måste ske om arbetslöshetskassorna betalar ut aktivitetsstödet. Svarspost aktiv i- tetsstöd är inte aktuell längre. Servicenivån till berörda kommer att påverkas på olika sätt av en överföring av aktivitetsstödet till arbetslöshetskassorna. Informationen om storleken på aktivitetsstöd som skickas till deltagaren beräknas ta som , . Tillgängligheten till handläggare påverkas genom att det inom arbetslöshetskassorna, utöver vanlig telefonkontakt, finns möjlighet till talsvar och Internet-service. Däremot kommer möjligheten till besök på kontoret att minska eftersom arbetslöshetskassorna inte har ett sammanhållet kontorsnät på samma sätt som försäkringskassorna. Informationen till berörda myndigheter kommer inte att påverkas i så stor utsträckning av att arbetslöshetskassorna tar över utbetalningarna. Detta kommer att påverkas i större utsträckning av Informationsutbytes- utredningens förslag (SOU 2000:97). 12.1.RFV:s övergångs- och avvecklingskostnader kommer RFV/försäkringskassorna - vid en överföring av utbetalningsuppdraget till arbetslöshetskassorna - att ha kvar vissa kostnader för utbetalning av aktivitetsstödet. Dels kommer en övergångsperiod enligt förslaget att innebära att en viss löpande verksamhet kvarstår. Dels kommer det efter övergångsperioden även att finnas kvar kostnader på RFV och försäkringskassorna som inte upphör direkt efter att verksa m- heten har avvecklats. RFV har i sin redovisning av avvecklingskostnader (se bilaga) utgått från att de direkta kostnaderna (löner, driftskostnader m.m.) kommer att kunna avvecklas . RFV anser däremot att de indirekta är svåra att avveckla, eftersom det inte finns någon alternativ användning för huvuddelen av dessa. Det betyder att i RFV:s redovisning kvarstår dessa indirekta kostnader för aktivitetsstöd (ca 74 miljoner) även om denna verksamhet upphör. Utredningens uppfattning är att de kostnader som är direkt knutna till övergångsperioden bör kunna upphöra helt efter . Det är kostnader som portokostnader, övriga driftskostnader samt kostnader för drift och förvaltning av systemet. Enligt vår bedömning kommer storleken på de kostnader som kvarstår efter att den löpande verksa m- heten upphört bl.a. att vara beroende av om det finns en alternativ a n- vändning av de resurser som ligger i den avvecklade verksamheten. De kostnader som kan kvarstå är: 1.kostnader för den personal som inte har fått annat arbete eller ku n- nat omplaceras i annan verksamhet, 2.lokalkostnader som inte kan användas till utökad verksamhet inom andra områden, 3.kostnader för nedskrivning av inventarier, 4.indirekta kostnader som har med ledningsfunktion, personalfunk- tion och ekonomifunktion att göra. Utredningen föreslår följande vad gäller RFV/FK:s avvecklingskostn a- der: 1.Kostnaderna för personal bör successivt kunna minska för avveckling (år 1) som följd av normal personalomsättning samt att personal under sådana omständigheter söker sig till nya arbeten i större utsträckning än normalt. efter avveckling (år 2) bör resterande personalkostnad kunna avvec klas. 2.För lokalkostnaderna bör kompensationen för avvecklingskostnader kunna upphöra från det att avvecklingen p åbörjats. 3.Värdeminskningen för inventarierna i verksamheten löper enligt uppgift från RFV . En antagen återstående avskrivningstid på är rimlig. Kostnaderna för nedskrivning av inventarier som har använts i verksamheten bör då uppgå till (6,7 * 1,5). Denna kostnad uppstår för avveckling (år 1). 4.Indirekta kostnader (ledningsfunktion, personalfunktion och eko- nomifunktion m.m.) som inte kommer att försvinna, finansieras av annan verksamhet för avveckling (år 2 och framåt). A n- delen av kostnaden som ska belasta aktivitetsstödet bör dock su c- cessivt minska för avveckling (år 1) i takt med att verksamheten i ö vrigt minskar. Nedan redovisas utredningens uppfattning om kostnaderna för avvec k- ling. År 0, år 1, år 2 och år 3 motsvarar enligt förslaget 2002, 2003, 2004 respektive 2005. löner, arvoden, lkp, konsulter, utbildning m.m. kostnader för drift, förvaltning, kommunikation m.m. lokalhyra, el, städning, reparation Kostnader för telefon och post telefon, fax och porto Information, kontorsmaterial, papper, trycksaker, leasing varav ADB (datorer, systemutv. varav lokaler (inkl möbler) varav övrigt (maskiner m.m.) Lokalkostnader FK 1) Övriga driftskostnader FK 2) Avskrivningar RFV och FK 3) 1)Dessa kostnader redovisas som indirekta kostnader. 2)Dessa kostnader redovisas som indirekta kostnader. 3)Dessa kostnader redovisas som indirekta kostnader. Vid införande av föreslaget nytt utbetalningssystem uppstår utbildnings- och datautvecklingskostnader. Dessa beräknades 1999 till respektive . Dessa kostnader är av engångskara k- tär som arbetslöshetskassorna kommer att skrivas av direkt, vilket innebär att kostnaden uppstår innan de nya rutinerna tas i drift. Denna kostnad bör därför regleras mellan staten och SO/arbetslöshetskassorna redan vid beslut om att utbetalningen ska övergå till arbetslöshetskassorna, d.v.s. enligt försl aget om ett införande . För innebär förslaget att man måste anpassa r u- tiner och system till arbetslöshetskassan som utbetalare av aktivitetsst ö - det för såväl information om beslut som mottagning av utbetalningar. Det kommer att krävas dubbla rutinflöden. Krav på märkning av vilka beslut som ska betalas av RFV och vilka som ska betalas av arbetslöshetskassorna. Detta kräver även inform a- tion till deltagaren om vem som är utbetalare. Beslutsfiler till arbetslöshetskassan behöver sannolikt anpassas utifrån informationsbehov. Systemet som tar emot utbetalningsinformationen avseende aktivitets- stödet för att belasta anslaget kräver viss utveckling, eftersom detta är en tillkommande uppgift för AMS. Utbetalningsfiler som levereras kommer också vara mer resurskrävande än den gamla mode l- len med månadsfiler. Kostnaderna för förändringar i system etc. som enbart har sin grund i en överföring av utbetalningsansvaret beräknas som en engångskostnad till . Vissa ändringar måste göras i det informationsutbyte som CSN har med länsarbetsnämnderna, RFV/ föräkringskassorna och arbetslöshet s- kassorna om utbetalningen av aktivitetsstöd överförs från RFV/ förä k- ringskassorna till arbetslöshetskassorna. CSN har beräknat kostnaden till ca . Kostnaden hänför sig till ändringar i berö rda IT- system. En förändring i enlighet med utredningens förslag ställer krav på info r- mation till alla berörda. Det handlar om information till arbetssökande och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program samt till arbetsfö r- medlingens personal. Arbetslöshetskassornas personal ska informeras. Särskild information behövs till försäkringskassornas personal och till de som eventuellt under en övergångstid ska fortsätta att få aktivitet s- stödet utbetalt enligt tidigare rutiner. Slutligen behövs särskild inform a- tion om förändringarna till anordnare av utbildning och andra arbet s- marknadspolitiska program. Kostnaderna för en sådan informationssatsning är till stor del en e n- gångskostnad och beräknas uppgå till i storleksordningen . Ersättning till arbetslöshetskassorna för utbetalningstjänsten 13.1.Olika modeller för ersättning Utredningens uppgift har varit att pröva två olika modeller för ersät t- ning till arbetslöshetskassorna vid ett övertagande av utbetalningsansv a- ret för aktivitetsstödet; dels ett alternativ med en fast ersättning och dels ett alternativ med en rörlig ersättning beroende på antalet äre n- den och utbetalningar. I det följande diskuteras dessa båda alternativ. Som grund har använts Handledning i prissättning från Riksrevision s- verket. De begrepp som använts vid utarbetande av förslaget är enligt följande. En saktaxa är en fast avgift som regeringen eller myndigheten bestäm- mer i förväg. En saktaxa används när produkten/tjänsten är rutinartad. Förutsättningen för att använda en fast avgift är att kostnaderna inte varierar för mycket från en prestation till en annan. Fördelen med en fast avgift är att den som ska ta tjänsten i anspråk får veta hur mycket det kommer att kosta innan tjänsten tas i bruk. En annan fördel är att det är enkelt att administrera och följa upp en fast a vgift. Rörlig avgift är en förbrukningsavgift per enhet av den konsumerade mängden, det innebär att avgiften varierar med förändringar i verksa m- hetsvolymen. Avgiften för tjänsten kan delas upp i två eller i flera led, tvådelade t a- riffer, en fast och en rörlig avgift. Fördelarna är först och främst att man kan ta ut effektiva förbrukningsavgifter i överensstämmelse med ma r- ginalkostnaderna och eftersom dessa avgifter inte förmår täcka samtliga kostnader, uppnå full kostnadstäckning genom de fasta avgi fterna. 13.2.Föreslagen modell för arbetslöshetskassan Utgångspunkten för en överföring av utbetalningsansvaret för aktiv i- tetsstödet till arbetslöshetskassorna är att dessa ska utföra tjänsterna till ett självkostnadspris. Utredningen föreslår att ersättningen delas upp i två delar för att nå full kostnadstäckning. En del av styckekostnaden är fast och bestäms för ett visst volymintervall. En del av styckekostnaden är rörlig och varierar med volymen. Den rörliga kostnaden för Arbet s- löshetskassorna har beräknats, genom faktisk utbeta l- ningsvolym (1 151 287 enskilda utbetalningar), att bli totalt och den fasta kostnaden genom beräknad volym (uppgift från SO, 1 690 000 enskilda utbetalningar), att bli totalt . Övrig administration inom en arbetslöshetskassa finansieras med me d- lemsavgifter, några andra intäkter finns inte.