sou · GPB353d2 · 2002-01-01 00:00:00 — En möjlig tolkning är att närvaron av socialt stöd i människors liv också påverkar andra sociala sfärer positivt, så att det sociala stödet översätts till ekono- misk trygghet. Det kan också vara så att en ekonomisk trygghet och en social trygghet går hand i hand, det vill säga människor som kan bygga värdefulla sociala relationer kan också bygga upp en god vardagsekonomi. En tredje tänkbar förklaring är att människor som värderar socialt stöd också värderar att ha en solid vardagsekonomi, vilket individualister inte gör? För att avgöra detta krävs dock ytterligare forskning. Starka och svaga nätverk, så som vi kunnat mäta dem här, har generellt mindre betydelse än övriga resurser för att förklara skill- nader i välfärd. Det bör dock noteras att tillgång till starka band är relaterat till såväl psykiskt välbefinnande som tillgång till kontant- marginal i tvärsnitten, samt för männen i panelen. Starka band är också i viss mån relaterade till vardagsekonomiska problem i tvär- snittet 1991, och för kvinnorna i panelen. Sambanden mellan till- gång till svaga band och risken att utsättas för olika välfärdspro- blem i tvärsnitten är däremot alltför instabila för att vara helt övertygande. God tillgång till svaga band tycks dock öka kvinnors risk att uppleva betalningssvårigheter . som en reducering av tillgången till svaga band minskar motsva- rande risk . En möjlig tolkning som förts fram här är att kostnaderna reduceras genom att utträda ur ett aktivt föreningsliv, vilket därmed påverkar kvinnornas budget positivt. Under förutsättning att vi skattat starka och svaga band på ett rimligt sätt tyder resultaten ändå på att det i diskussionen av sociala nätverk finns en anledning att särskilja mellan närvaron av relatio- ner per se och de resurser som potentiellt genereras inom relatio- nen. Vi behöver därför snarare mer information om vilka resurser som faktiskt genereras inom nätverken, än information om existe- rande relationer. Det är med andra ord inte helt enkelt att översätta sociala relationer till sociala resurser, kanske på ett likartat sätt som materiellt kapital inte alltid kan översättas till materiella resurser. Blotta existensen av sociala relationer verkar med andra ord ha begränsat förklaringsvärde när det kommer till de välfärdsproblem vi studerat. Resultat som redovisats här tyder ändå på att tillgången till ett socialt stöd har betydelse för individers välfärd. Patterns of network change: a longitudinal study of friendships of elderly women, The Gerontologist, 27:222–227. Torr, 1998. Factors underlying the structure of older adult friendship networks, , 20:51–61. , G.S. 1964. A theoretical and empirical analysis, with special reference to education. Berkman, L.F. & , 1979. Social networks, host resistance and mortality: a nine year follow up study of Alameda County residents, , 109:186–204. , D., J.N. , C. , & P. Townsend, 1982. : Pelican Books. Boissevain, J. Friends of friends: Networks, Manipulators, and Coalitions. The forms of capital, i . ), Handbook of theory and research for the sociology of edu- cation. Structural Holes: The Social Structure of Competi- tion. , MA: . The contribution of the social environment to host resistance, , 104:253– 286. , S. 1976. Social support as a moderator of life stress, Psychosomatic Medicine, 38:300–314. & , 1985. Social support and health. : Academic Press. , J.S. 1990. Foundations of Social Theory. : Belknap Press of . Social and cultural capital in the urban ghetto: implications for the economic sociology of immi- gration, i Portes A. ), The Economic Sociology of Immigra- tion. To dwell among friends: personal networks in town and city. & O. , 2000. Välfärd, ofärd och ojämlikhet. Kommittén Välfärdsbokslut, SOU 2000:41. , F. 1996. The social virtues and the creation of prosperity. Fair Care: Four Essays on Allocation and Utili- zation of Health Care. Institutets för social forskning avhand- lingsserie nr 50. Granovetter, M. The strength of weak ties, American Jour- nal of Sociology, 78:1360–1380. Granovetter, M. A study of contacts and careers. (2nd ed. Granovetter, M. The Strength of Weak Ties: A Network Theory Revisited, Sociological Theory, 1:201–233. Gähler, M. Life after divorce. Economic, Social and Psycholo- gical Well-being Among Swedish Adults and Children Following Family Dissolution. Institutets för social forskning avhandlings- serie nr 32. & , 1987. Different social network and social support characteristics, nervous problems and insom- nia: theoretical and methodological aspects on some results from the population study Men born in 1914, , , Social Science and Medicine, 25:849–859. & A. Shiell, 2000. Social capital and health promotion: a review, Social Science and Medicine, 51:871–885. Hirdes, J.P. The importance of social rela- tionships, socioeconomic status and health practices with respect to mortality among healthy males, , 45:175–182. Homans, G. : Routledge and K. . House, J.S., K.R. Social Relation- ships and health, Science, 241:540–544. Idler, E.L. & , 1990. Self-rated health in the NHANES- I epidemiologic follow-up study, , 80:446–452. Idler, E.L. & Y. Benyamini, 1997. Self-rated health and mortality: a review of twenty-seven community studies, Behavior, 38:21–37. , S. 1980. Social utveckling och ekonomisk tillväxt, Sociologisk Forskning, 1:4–9. Kawachi, I. Berkman, 2000. Social cohesion, social capital and health, i Berkman L.F. & Kawachi I. ), Social Epide- miology. Studies in the Individual Consequences of Unemployment and Labour Market Policy. Institutets för social forskning avhandlingsserie nr 24. Lang, F.R. Close emotional relation- ships in late life: further support for proactive aging in the social domain, Psychology and Aging, 2:315–324. Lasker, J.N., B.P. Community social change and mortality, Social Science and Medicine, 39:53–62. Still in Touch. Family Contact, Activities and Health Among the Elderly in . Institutets för social forskning avhandlingsserie nr 48. , O. 1990. Den ojämlika ohälsan. Om klass- och könsskill- nader i sjuklighet, Institutets för social forskning avhandlings- serie nr 11. , O. & K. Manderbacka, 1996. Assessing reliability of a measure of self-rated health, , 24:218–224. Manderbacka, K. Questions on survey questions on health. Institutets för social forskning avhandlingsserie nr 30. Manderbacka, K. & O. , 1996. Examining points of refe- rence of self-rated health among Swedish oldest old, and Geriatrics, 23:47–60. Marsden, P.V. discussion networks of americans, , 52:122–131. Social network interaction and mortality, , 40:949–957. Podolny, J.M. & J.M. Baron, 1997. Resources and Relationships: in the Workplace, , 62:673–693. Portes, A. Social Capital: Its origins and applications in modern sociology, , 24:1–24. , R.D. 2000. Bowling : the Collapse and Revival of American Community. , R.D., R. . Nanetti, 1993. Making democ- racy work: civic traditions in modern . Varifrån kommer det sociala kapitalet?, Socialvetenskaplig tidskrift, 2–3:164–171. Socialt kapital i den socialdemokratiska staten. Den svenska modellen och det civila samhället, Arkiv, 79:1–55. Schweizer T, M. Schnegg & M. Berzborn, 1998. Personal net- works and social support in a multiethnic community of southern , , 20:1–21. Simmel, G. [1902]1964. The Metropolis and Mental Life, i . ), The Sociology of , : Free Press. Tissue, T. Another look at self-rated health among the elderly, , 27:91–94. Veenstra, G. Social capital, SES and health: an individual- level analysis, Social Science and Medicine, 50:619–629. , B., O. , V. Espinoza, S. . , 1991. Integrating individual, relational, and structural analysis, , 13:223–249. & M. Gulia, 1997. Where does social support come from? The social network basis of interpersonal resources for coping with stress, i Maney A. ), Social Conditions, Stress, Resources and Health. , B & S. Wortley, 1989. Brothers keepers: situating kin- ship relations in broader networks of social support, Socio- logical Perspectives, 32:273–306. The health divide. : Pelican Books. Wilkinson, R.G. The afflictions of Inequa- Sociodemografiska faktorer i tvärsnitt och panelanalysen Ålder och kön är tämligen enkla att operationalisera och behöver därför inte förklaras. Etnicitet är däremot betydligt svårare. Här urskiljs tre grupper. Gruppen svenskar består av personer som är födda i , eller personer som har minst en förälder som är svensk medborgare. Personer som är födda utomlands har delats in i två grupper. Den första gruppen, invandrare 1, består av personer från , och . Den andra gruppen, invandrare 2, består av personer från Syd- och samt öv- riga världen utom . Grupperna är således inte etniska utan snarare kulturellt betingade. Vi antar att gruppen invandrare 1 som härstammar från övriga , och tenderar att tillhöra kulturer som liknar den svenska i högre grad än de som ingår i gruppen invandrare 2. Personer som är andragenera- tionsinvandrare betraktas här som svenskar eftersom de är födda i . Vad gäller social klass har vi gått tillväga på ett likartat sätt som vid konstruktionen av mått på olika typer av resurser. Dummyvari- abeln mellan- och högre tjänsteman, dvs. SEI-kategorierna 46, 56, 57 och 60, får sägas indikera att en individ hade en hög social klass 1991 och år 2000.24 Slutligen har vi två dummyvariabler som indikerar om intervju- personen är ensamstående respektive om det finns barn 2000. Sociodemografiska faktorer i panelanalysen Arbetslöserfarenhet mäter huruvida individen upplevt av arbetslöshet –2000, dvs. individen har varit arbetslös på hel- eller deltid under minst ett år.25 I panelanalysen används information om förändring i sociode- mografiska faktorer. Förändring i klasstillhörighet mäts som social nedåtrörlighet . En nedåtgående social rörlig- het har registrerats om individen har ett yrke med lägre rang år 24SEI står för socioekonomisk indelning. 25För mer information om arbetslöshetsdata, se Korpi och kapitel i denna volym. 2000 än (detta gäller för 292 personer eller drygt 8 pro- cent).26 Vi undersöker även effekter av förändringar i familjeförhål- landen. Sålunda finns en dummyvariabel som indikerar att indivi- den var sammanboende både 1991 och , sammanboende 1991 men inte , ensamstående 1991 men sammanboende samt ensamstående både 1991 och . Denna variabel mäter endast civilstånd . Vi tar alltså inte hänsyn till om en person har skilt sig och gift om sig . Det är dock civilstånd som är det intressanta här, inte hur stabila förhållandena är. Individens svar på frågan Hur bedömer du ditt allmänna hälsotill- stånd? Är det gott, dåligt eller något däremellan? har kodats 0=gott, 1=något däremellan eller dåligt, både . I analy- serna används variabeln för , med kontroll . Individens svar på frågan Om du plötsligt hamnade i en situation där Du måste skaffa fram [12 2000, vår anmärkning], skulle du klara det? har kodats 0=ja, 1=nej, både . I analyserna används variabeln för , med kontroll . Individens svar på frågan Har det under de senaste tolv måna- derna hänt att Du haft svårigheter att klara de löpande utgifterna för mat, hyra, räkningar m.m.? har kodats 0=nej, 1=ja, både . I analyserna används variabeln för , med kontroll . 26 I tidigare analyser har vi testat en annan konstruktion på nedåtgående rörlighet. Vi rangordnade i dessa analyser SEI-tillhörighet enligt den så kallade dominansordningen (jfr 1984). I dominansordningen har okvalificerade arbetare lägst rang, följda av okvalificerade tjänstemän, kvalificerade arbetare, och högst rankade är mellan- och högre tjänstemän, där en försämrad klasstillhörighet registrerades om individen hade ett yrke med lägre rang än . Resultaten från analyser med denna mer detaljerade skala visar inga skillnader mot den enkla variant som används här, varför vi föredrar den enkla varianten. Det kan noteras att konstruktionen baserad på dominansordning ger något fler personer med nedåtgående rörlighet på arbetsmarknaden (457 personer eller ). Samtliga index är konstruerade på samma sätt. Varje persons jakande svar på ett antal frågor har adderats, och därefter har sum- man dividerats med det antal frågor som ingår i indexet. Det inne- bär att om en person svarat ja på två av fyra frågor som ingår i ett index har personen värdet 0,50 på index (1+1+0+0 dividerat med 4). Svaren på frågorna Äger du själv (eller Din make/maka/sambo) bil/båt/sommarstuga? har kodats 1=ja, 0=nej. Dessutom används svaren på frågan: Äger du huset eller innehar du lägenheten med bostadsrätt (genom insats) eller hyr du bostaden? där äger huset alternativt bostadsrätt kodats 1=ja, 0=nej. Utifrån samtliga dessa indikatorer har därefter ett additivt index benämnt resurser kon- struerats. En dummyvariabel som indikerar god tillgång till materi- ella resurser har villkoret att individen har ett värde på 0,75 eller högre (dvs. hade svarat ja på tre av fyra ägandefrågor). Dummyvariabeln som mäter minskad tillgång till materiella resurser har konstruerats så att den antar värde 1 då individens värde på kapitalindex är lägre än , annars antar den värde 0. Informella sociala resurser eller starka band Till grund för indexet som skattar informella sociala resurser ligger fyra frågor som ställts vid båda intervjutillfällena som handlar om huruvida man umgås med släkt och vänner. Eftersom frekvensen på kontakter har ett starkt samband med relationens styrka antar vi att individer som uppger att de umgås ofta med någon har en stark relation till denna person. Indexet är en sammanvägning av svaren på frågorna brukar du göra något av följande som fritidsaktivitet: besöka släktingar, alternativt: ha släktingar på besök, där svaret ja, = 1, och ja, ofta = 2. På motsvarande sätt har frågan om man brukar besöka eller ha besök av vänner behandlats. Indexet informella sociala resurser (starka band) varierar mellan 0 och 2. De som har 1,25 eller mer antas här ha en god tillgång till starka band. Ett index över informellt socialt stöd har skapats genom att sum- mera svaren på frågor om individen har en anhörig eller nära vän som ställer upp vid sjukdom, som sällskap, om hon har personliga bekymmer eller om hon har behov av att låna pengar, där svaret ja=1, nej=0 på samtliga svar har använts för att skapa indexet soci- alt stöd. De som svarat ja på samtliga dessa frågor anses här ha god tillgång till socialt stöd. Formella sociala resurser eller svaga band På grund av skillnader i hur frågor har ställts har vi använt ett index över svaga band i den historiska tillbakablicken och ett annat i analysen av LNU 1991 och 2000 (tvärsnitts- och panelana- lys). Till grund för indexet över formella sociala resurser i panel- analyserna ligger fem frågor som ställts vid båda intervjutillfällena som handlar om huruvida man är aktiv i olika organisationer och föreningar. Den första indikatorn är baserad på svaren till frågan om individen har förtroendepost i någon fackförening eller facklig sammanslutning? eller i ett politiskt parti? där 1=ja, 0=nej. Aktiv i någon kyrka indikeras på samma sätt av att individen uppger att hon åtminstone deltar i religiös aktivitet. Medan aktiv i förening indikeras av att individen deltar i förenings- verksamhet en eller . Den sista indikatorn i detta index är deltagande i studiecirklar, där svaret deltar ofta ses som att man är aktiv inom denna organisationsform. Indexet for- mella sociala resurser är summan av individens svar på dessa frågor dividerat med fem (antalet frågor). De som är aktiva inom minst en av organisationstyperna antas ha god tillgång till svaga band. I den historiska tillbakablicken har vi inte uppgifter om aktivitet i före- ningar då detta saknas i de tidiga levnadsnivåundersökningarna, utan endast om medlemskap, varför den frågan uteslutits ur indexet så att jämförbarhet kunnat uppnås. Samtliga författare är verksamma vid: