sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — Det medför att allt fler analytiker anser sig tvungna att revidera SCB:s data för att erhålla mer relevanta och pålitliga beskrivningar av utvecklingen. Det är önskvärt att SCB:s officiella statistik redovisar en bild av utvecklingen som de flesta kan ha förtroende för. Det är också angeläget att SCB utvecklar en longitudinell ansats i inkomst- statistiken. En översyn bör göras av inkomst- och för- mögenhetsstatistiken för att förbättra kvalitet och användbarhet, definitioner och mätmetoder, redovisnings- och analysformer samt datafångst. Det finns fortfarande betydande brister i underlaget för fördelningsanalyser. Det som framför allt saknas är longitudinella data med ett brett innehåll och en god kvalitet. Inkomstspridning och ekonomisk fattigdom kan inte beskrivas tillräckligt väl med tvärsnittsdata . Tidsdimensionen är nödvändig för analyserna. Tillgången till registerbaserade longitudinella data har ökat . Det har förbättrat möjligheterna att beskriva fördelningen av ekonomiska resurser, exempelvis risken för permanent fattigdom och inkomströrlighet. Registerdata ger emellertid begränsade möjligheter att analysera vad som orsakar förändringarna. De inkomstskillnader som registreras i statistiken beror på många faktorer. De grundläggande skillnader som beror på människors olika förmåga och möjligheter är vad fördelnings- politiken huvudsakligen syftar till att utjämna. Men skillnader uppkommer också då människor värderar konsumtion och arbete olika, beroende på ålder, kön, familjeförhållanden, preferenser m.m. Dessutom påverkas fördelningen av slumpmässiga händelser. En del råkar vinna på , andra förlorar makens försörjning vid en skilsmässa. Fördelningsstatistiken bör förbättras i första hand genom bättre data som ökar förståelsen för hur spridningen i inkomster uppkommer. Det behövs både för utvärderingen av politiken och för samhällsdebatten om vilka åtgärder som kan övervägas för att bevara en jämn inkomstfördelning. Därför bör statistiken över hushållens allokering av resurser över livet förbättras. Det bör övervägas hur en longitudinell och integrerad hushållsstatistik om inkomster, sparande, konsumtion och förmögenhet kan utvecklas, inkl. uppgifter om den offentliga konsumtionen. I en sådan statistik bör också finnas uppgifter om arbetstid och lön. Det behövs information om hushållens värde- ringar. Registerdata måste därför kompletteras med enkäter eller intervjuer. Översynen bör söka finna en lämplig avvägning mellan intresset att få en snabb årlig redovisning av aktuella trender och ett ökat behov av en mer fördjupad statistik över inkomster som också bättre lämpar sig för forskning om hur fördelningen av ekonomisk välfärd kan förstås och förklaras. Vilka problemområden finns? Samordning med nationalräkenskaperna: Hushållens disponibla inkomst, men även ett begrepp som löneinkomst, har skilda definitioner i hushållsstatistiken och nationalräkenskaperna, vilket ofta leder till missförstånd vid bedömningar av utvecklingen. Skillnaderna finns dokumenterade i särskilt SCB-PM. Samordning, beslut om redovisningssystem och rutiner för avstämning behöver ses över. Nationalräkenskapernas hushållssektor delas upp i de egentliga hushållen och de ideella organisationerna. I och med att kyrkan räknas in bland de ideella organisationerna ökar skillnaderna mellan de egentliga hushållen och hushålls- sektorn. Det är viktigt att den planerade särredovisningen av de egentliga hushållen genomförs. Annars kan man ifrågasätta om utveckling av hushållens disponibla inkomster kan belysas via nationalräkenskaperna. Inkomstbegrepp: Inkomststatistiken baseras på främst taxeringsregister vilket medför att inkomster inte alltid mäts på ett i ekonomisk mening rimligt sätt. Det gäller inkomst av eget hem, reala eller nominella räntor, ränteinkomster och ränteutgifter behandlas olika, periodiserade eller icke periodiserade realisa- tionsvinster, inbetalningar av pensionsförsäkringspremier resp. utbetalningar av pensionsförsäkringar, förhållandet mellan in- komster och förmögenhet. I översynen bör de teoretiska och praktiska följderna av olika val utredas samt rekommendationer ges. Konsumtionsutgifter: När det gäller hushållens konsumtion finns det stora brister i dataunderlaget då SCB har haft svårt att genomföra konsumtionsundersökningar. De uppgifter som används kommer års undersökning. Detta medför att det är problem att skatta förändringar i mervärdesskatt på olika varugrupper och att beräkna t.ex. hur en skatteväxling av avgifter från lön till energiavgifter slår för olika hushåll. Ekvivalensskalor: I översynen bör utvärderas hur inkomsterna på ett rättvist sätt kan justeras för hushållens olika sammansättning. Nuvarande metoder i den officiella statistiken har åtskilliga brister. Bland annat tas ingen hänsyn till stordriftsfördelar i hushåll med många barn och boendekostnaden ingår inte i skalan. I internationell forskning används andra skalor. Viktsystem: Hushållets storlek är av stor betydelse när man jämför ekonomisk standard för olika hushåll. I den officiella statistiken ges ett hushåll med en person samma vikt som ett hushåll med t.ex. fem personer. Vid en utläggning av disponibel inkomst per konsumtionsenhet på varje medlem i hushållet fås en bättre bild av ekonomisk standard för olika grupper som möjligheten att redovisa på individens ålder och kön förbättras. Bland annat blir inte endast hushållsföreståndarens uppgifter avgörande. I detta sammanhang bör man även beakta det totala antalet medlemmar i det s.k. kosthushållet, d.v.s. även kvarboende ungdomar och andra som sammanbor med gemensam hushållning och delar på vardagliga saker som tidning och TV bör integreras i ett hushåll. Gender: Som en naturlig del i statistikredovisningen skall det finnas en uppdelning på kön, d.v.s. kvinnors och mäns andel av de ekonomiska resurserna skall synliggöras. Även här kan det dock diskuteras hur stor del av den disponibla inkomsten och de hushållsgemensamma bidragen som är att hänföra till respektive medlem i hushållet. syn på den ekonomiska statistiken tillhör en av de främsta användarna av nationalräkenskaperna och annan ekonomisk statistik. På det hela taget har SCB gjort goda ansträngningar för att upprätthålla och förbättra den ekonomiska statistiken. Den knappa resurstilldelningen har dock bidragit till en sämre kvalitet och täckning i den ekonomiska statistiken. Statistikens tillförlitlighet och eftersläpningen i publiceringen är i sin prognosverksamhet beroende av en snabb och tillförlitlig ekonomisk statistik, speciellt gäller detta nationalräkenskaperna. publiceras de kvartalsvisa nationalräkenskaperna med ungefär 10 veckors eftersläpning. En kortare eftersläpning i publiceringen är önskvärd ur många synpunkter t.ex. genom det inflytande som utfallen har på penningpolitikens uppläggning. Det finns emellertid ett utbytesförhållande mellan kvaliteten i statistiken och snabbheten i publiceringen. Likväl bör SCB pröva möjligheten att publicera nationalräkenskaperna med kortare eftersläpning i ljuset av de erfarenheter som kan dras av uppläggningen av motsvarande statistiksystem i omvärlden, t.ex. i . Sammantaget anser dock att snabbheten i publiceringen av den ekonomiska statistiken är mindre prioriterad än kvalitetsaspekten. uppgick det genomsnittliga prognos- felet i bedömningar av nästkommande års Ungefär hälften av detta prognosfel kan förklaras av att prognoserna baserades på preliminär statistik som senare reviderades. Den genomsnittliga revideringen i nationalräkenskaperna uppgick till . över det senaste årtiondet har också revideringarna varit betydande och för har års- siffrorna för BNP reviderats upp med i genomsnitt . Det har alltså funnits en tendens att underskatta BNP-tillväxten . anser mot bakgrund av detta att en allmän upprustning och översyn av statistikproduktionen ur kvalitetssyn- punkt är välbehövlig. Framför allt vore det nyttigt med en översyn av det allra första steget i produktionsledet. Skärpta krav bör ställas på bl.a. underleverantörer av statistik till nationalräkenskaperna (NR). Produkterna skall vara färdiganalyserade på leverantörsnivå. Information om fällor och fel skall föras vidare. Leverantören skall veta hur produkten används av NR. Ett uppslag i sammanhanget vore också att tillföra NR fria resurser (dvs. utan beräknings- ansvar) med ekonomisk analyskompetens för att löpande pröva bl.a. konsistens, metoder och källor. Slutligen borde SCB i samband med publiceringen av nationalräkenskaperna regelmässigt ange historisk spridning av de preliminära räkenskaperna kring det slutliga utfallet samt revisionsbias. En slags varudeklaration med andra ord. Specifika synpunkter på olika statistikområden Det finns skäl att peka ut vissa områden inom den ekonomiska statistiken där tillförlitlighet, täckning och konsistensen skulle kunna förbättras. Det gäller t.ex. statistiken över de offentliga finanserna, försörjningsbalansens komponenter, priser och deflato- rer, delar av primärstatistiken, kapacitetsutnyttjandet i ekonomin samt statistik över produktivitet och kapitalstockar. Tillförlitlig statistik över de offentliga finansernas utveckling är av stor betydelse för kontroll av offentliga inkomst- och utgiftsflöden samt utformningen av finanspolitiken. Den används även flitigt vid internationella jämförelser, inte minst inom EU där utvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparande är viktig för utvärderingen av medlemsländernas åtaganden inom ramen för tillväxt och stabilitetspakten. Den nya budgetprocessen med explicita mål för offentliga utgifter och överskott har gjort att prognoser över dessa variablers utveckling blivit allt mer betydelsefulla. Därmed har även kraven på den underliggande statistikens kvalitet ökat. Det är väsentligt att det statistiska underlaget är tillförlitligt och relevant för prognoserna samt tillgängligt på en detaljnivå som lämpar sig för analyser. För att kunna följa sparandet i den offentliga sektorn och i resten av ekonomin är kvartalsvisa sparbalanser för hela ekonomin, inklusive en separat beräkning av företagssektorn, med en avstäm- ning mot bytesbalansen ett viktigt hjälpmedel. National- räkenskapernas redovisning av de offentliga finanserna bygger i huvudsak på myndigheternas redovisning respektive kommunernas räkenskapssammandrag. Översättningen från redovisningen till nationalräkenskapernas definitioner är i vissa avseenden proble- matisk. En tillförlitlig statistik måste bygga på en obruten kedja där informationen samlas in och förs vidare på ett systematiskt och genomtänkt sätt, och där olika bearbetningar och de underlag som används kan följas. Det är av stor betydelse att övergångarna mellan olika beräkningsled är otvetydig, genomskinlig och klar. Detta är särskilt viktigt om olika resultatmåtten som statens budgetsaldo och kommunala sektorns resultat skall kunna jämföras. Myndigheten överlämnar sitt material till Ekonomistyrnings- verket (ESV), som bearbetar, kompletterar detta vid behov. ESV överlämnar därefter ett bearbetat och kvalitetsgranskat material till NR. Detta material bör vara så tillrättalagt som möjligt för NR:s beräkningsbehov. Att minimera NR:s korrigeringar av materialet framstår som angeläget av två anledningar, dels av effektivitetsskäl, dels för att underlätta identifieringen av länken mellan NR och statsbudgeten. Oberoende av hur många eller vilka korrigeringar NR gör är det väsentligt att sammanställningar upprättas, där det klart framkommer på vilket sätt ett aktuellt värde framkommit och vilket beräkningsunderlag som använts. Den kvartalsvis redovisade offentliga konsumtionen revideras i så stor utsträckning att den är av begränsat värde för att prognostisera årsutfallet. Det har ofta visat sig att KI:s prognoser ger en bättre indikation på det slutliga utfallet än SCB:s preliminära utfall. Detta gäller särskilt statlig konsumtion där uppgifter över militär förbrukning verkar vara av särskilt dålig kvalitet. Det är angeläget att beräkningsunderlag och metoder förbättras inom detta område. Beträffande ålderspensionssystemet är det viktigt att statistiken förmår spegla de förändringar som övergången till ett nytt pensionssystem kommer att medföra. Detta gäller kanske framför- allt redovisningen av premiepensionssystemet (PPM), vars verk- samhet ännu inte redovisats i publicerad statistik. För att kunna göra tillförlitliga prognoser över pensionsutbetalningarnas storlek behövs god statistik både över de inkomst- och utgiftsflöden som påverkar de fonderade medlen, samt uppgifter om hur fondvärdet förändras över tiden. NR:s publicerade redovisning av de offentliga finanserna är mycket summarisk och tillfredsställer inte ens lågt ställda krav på analysmöjligheter. En ökad kundorientering är önskvärd så att redovisningen till viktiga användare som KI och finansdeparte- mentet förbättras och anpassas till deras behov. SCB bör bygga upp databaser och rutiner för överföring av data efter de krav som ställs. Utrikeshandelsstatistiken har efter övergången till INTRASTAT- systemet försämrats. Det illustreras också av att NR numera tillåter sig att göra tämligen stora korrigeringar av både import och export av varor. Detta leder till växande svårigheter dels att analysera utrikeshandelsstatistiken dels att förutse det därpå grundade NR- utfallet. SCB borde överväga att återinföra den exportenkät som lades ned av besparingsskäl. En ny exportenkät kan dock göras betydligt enklare än de tidigare, bl.a. med grövre varu- och/eller länder- indelning. Kapitalstockar, investeringar, förmögenhetsbalanser och produktivitet Kapitalstockar bör länkas bakåt till långa serier så att produk- tionsfunktioner kan skattas. Kapitalstockar skall enligt ENS redovisas för alla sektorer. Nuvarande beräkningar, för de områden som är täckta, är otillfredsställande. Bl.a. torde avskrivningstiderna för olika kapitalobjekt vara ofullständigt undersökta. Detta innebär att också kapitalförslitningen vilar på bräcklig grund. Dessutom saknas stockar för näringslivets delbranscher. Behovet av kapital- stockar omfattar naturligtvis alla institutionella sektorer. Dessutom ställer det utvidgade investeringsbegreppet (dvs. utöver byggnader och maskiner också bl.a. programvaror och databaser) krav på nya stockberäkningar. Det kan här skjutas in att ENS- kraven också omfattar fullständiga förmögenhetsbalanser, vilka kommer att ge bättre förståelse för hushållens konsumtions- beteende vid olika förmögenhetsnivåer. Produktivitetsberäkningarna, speciellt inom tjänstesektorn, uppvisar tecken på inkonsistens mellan produktions- och syssel- sättningsberäkningarna. Tydligast har detta varit för branschen företagstjänster (se nedan under arbetsmarknad). Det finns också skäl att överväga en förändring av produktivitetsmåttet för den offentliga sektorn. Idealt sett borde SCB försöka mäta produktivi- tetstillväxten i den offentliga sektorn och överge det nuvarande antagandet om en oförändrad total faktorproduktivitet. Genom PPI-systemet täcks större delen av varuområdet. Det återstår dock en hel del frågetecken att räta ut : representantvaror på investeringsområdet (inte minst för teleprodukter), kvalitets- korrigering, inverkan av växelkurser, viktsystemet m.m. På tjänsteområdet är behoven mycket stora. Detta kan illustreras av att i den översyn (TPI tjänsteprisindex) som startade konstateras att av de c:a 120 prisindex som behövs bara inom NR finns omkring 10. Huvudinriktningen för TPI är att ta fram ideala index för fastprisberäkningar. Detta projekt kommer att stöta på stora svårigheter och ta att genomföra i praktiken. fortsätter NR att använda olika typer av kostnads- baserade ansatser, vilka i många fall lämnar mycket övrigt att önska. Det vore önskvärt att TPI i första hand prioriterade index för värdemässigt tunga områden inom NR, även om detta skulle komma att resultera i index som inte är ideala. Ett sådant område är t.ex. utrikeshandeln med tjänster. En viktig datakälla för prognos- och modell- arbete är s.k. input/output (I/O) matriser. Den uppställningen borde löpande kompletteras med fullständiga importmatriser. Den grund på vilken nuvarande matriser vilar är tämligen ålderstigen. Från denna grund har sedan olika metoder använts för framskrivning och fördelning av variablerna, så att systemet – åtminstone formellt – balanserats. Institutet anser att en ny grund- läggande I/O bör genomföras. Inte minst behöver importmatrisen stärkas av en ny kartläggning. Behovet av långa och obrutna tidsserier har i prognos- och modellarbete behov av långa, enhetliga tidsserier. De serier som finns har många nivåbrott. Nationalräkenskaperna ska heller inte bara vara konsistent bokföring som inte kan länkas tillbaka därför att konsistens- och bokföringsegenskaper inte kan bevaras helt intakta. Lika viktigt är att NR utgör källan för analytisk förståelse av utvecklingen i svensk ekonomi, dvs. tidsserierna bör vara så långa som möjligt för att vetenskapliga empiriska metoder ska kunna användas. NR bör länka serierna tillbaka till åtminstone 1950. bör en dokumentation av tillvägagångssättet vid länkningen publiceras. Generellt sett vore det önskvärt att SCB redan i planerings- processen inför en omläggning tar ställning till hur eventuella skarvar skall kunna överbryggas genom t.ex. metodlösningar, kompletterade undersökningar. Dessutom bör SCB i ett tidigt skede beakta vilka resurskrav en tillbakaräkning kräver. Det är också viktigt att grundproducenten står för tillbakaräkningen, eftersom denne rimligen har mest insikt hur detta skall göras. Allt för att undvika att olika användare var och en skapar egna mer eller mindre genomtänkta skarvar (Current Best Methods). Sammanfattningsvis är det viktigt att arbetet med övergången till ENS 95 dokumenteras väl och att nycklar erbjuds för omräkning mellan gammalt och nytt system. SCB har tagit en paus i arbetet med BNP enligt faktorpriser på sektorer, likaså med de för produktivitetsberäkningar livsviktiga kapitalstockarna. Detta arbete borde snabbt komma igång på nytt. Som tidigare nämnts är svårigheterna stora när det gäller analysen av produktiviteten som härleds i NR genom att ställa pro- duktionsutvecklingen mot utvecklingen av arbetskraftsinsatsen. Förklaringen bottnar i att man kombinerar många olika statistikkällor (t.ex. för produktion, löner, sysselsättning) i I manualen för ENS står att analysen av arbetskraft och produktion ska baseras på samma statistiska enheter. I verkligheten har man inte tillgång till information för samtliga variabler från en och samma källa, vilket försvårar möjligheten att särskilja förändringar som beror på att olika källor har varierande metoder, urval, avgränsningar osv. NR arbetar utifrån den tillgång på underlag som finns på SCB, men vikten av samordning mellan statistikprodukterna kan inte överbetonas. När det gäller sysselsättningsstatistik krävs en medveten samordning inom SCB i avstämningen av olika produkter inom AM-avdel- ningen, men också mellan AM- och ES-avdelningarna. SCB bör också ha en hög ambitionsnivå när det gäller sysselsättningsvariablerna i den nya företagsstatistiken. I detta ingår en noggrann granskning av variabeln arbetade timmar, men också av förhållandet mellan antal sysselsatta och arbetad tid. Kvaliteten och konsistensen i lönestatistiken bör också för- bättras. Ett exempel på bristande konsistens är oförklarade skill- nader mellan beräkningarna av lönesummor (baserade på skatte- statistik) och motsvarande beräkningar baserade på konjunktur- statistik, löner (förtjänststatistik). Det kan nämnas att man inom NR tidigare gjorde en sådan avstämning för industrin mellan de skattebaserade källorna och förtjänststatistiken. Som en följd av att konjunkturstatistiken inte inkluderar bonus eller en trettonde månadslön m.m., samt att sysselsättning mätt i termer av antal arbetade timmar för anställda störs av svårigheter att dagkorrigera och diverse arbetsmarknadspolitiska åtgärder (vissa mäts som sysselsatta), ger dessa tillsammans en annorlunda bild av total utbetald lönesumma jämfört med lönesummestatistiken. På arbetsmarknadsområdet efterlyses möjligheter till regionala uppdelningar som möjliggör analys av lokala arbetsmarknader. för industrin omfattade tidigare både måtten faktiskt, FU, och möjligt, MU (med befintlig arbetsstyrka), kapacitetsutnyttjande. Förutom den uppenbara användningen av FU kunde skillnaden mellan FU och MU användas som ett mått på ansträngningsgraden på arbetsmarknaden. Det kan också tilläggas att det i en utredning visades att dåvarande kapitalstocksberäkningar starkt kunde ifrågasättas på grundval av kalkyler med kapacitetsutnyttjande och förädlingsvärde som togs bort som självständig produkt 1999. Enbart FU kom att föras över till den s.k. industriblanketten (order, leveranser och lager). Av olika skäl har SCB sedan omlägg- ning inte producerat någon kapacitetsstatistik alls. anser att kapacitetsutnyttjandestatistiken bör återupptas (FU och MU). Då det gäller den miljöekonomiska statistiken har det hänt att arbetet på blivit fördröjt av att NR inte kunnat leverera siffror internt till miljöstatistiken. Det är också viktigt att KI, där det går att få fram siffror, får data på utsläpp som sektorindelats på anläggningsnivå. Ett ytterligare önskemål är att SCB tar fram förmögenhetsbalanser något oftare än . De miljöekonomiska analyserna måste fortfarande arbeta med siffror över skog och gruvor som är . Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken behov av förbättrad och ny ekonomisk statistik Penningpolitiken är beroende av en god kvalitet i den ekonomiska statistiken. Kvaliteten i mätningar av den historiska prisutveck- lingen är av central betydelse då målet för är att upprätthålla prisstabilitet som de penningpolitiska besluten är beroende av goda möjligheter att bedöma den framtida prisutvecklingen. Detta ställer krav på god statistikkvalitet på en mängd områden. Nedan sammanfattas önskemål om den ekonomiska statistiken. har de först publicerade årsuppgifterna över BNPs tillväxt i allmänhet visat sig vara underskattningar. För perioden har årstill- växten i genomsnitt uppreviderats . Detta motiverar ett klargöranden av orsakerna till denna bias, åtgärder för att undvika en bias och ökad informa- tion om nationalräkenskapernas (NRs) avstämningsregler. Snabbare NR publicering. Bortsett från att tredje kvartalet numera publiceras i en preliminär version har endast smärre förändringar skett i produktionstiden för NRs kvartalsupp- gifter . Förändringar har skett i Svenska företag har förkortat tiden för publicering av delbokslut och i flera jämförbara länder publiceras mot- svarande NR-uppgifter snabbare än i . Möjligheten av att förkorta produktionstiden för NR bör därför prövas. Genomgång av deflatorer för teleprodukter. Telekommunika- tionsbranschen har en stark ställning i den svenska ekonomin och branschen svarar för en betydande del av såväl produktion som export. Även begränsade brister i kvalitetsjusteringen vid deflateringen för branschens produkter kan därför påverka den redovisade utvecklingen i BNP, produktivitet m.m. En genom- gång av deflateringen för branschen med jämförelser av hur kvalitetsjusteringar genomförts för dataproduktion i andra länder är därför motiverad. Deflatorer för tjänstesektorn i övrigt. För stora delar av såväl offentlig som privat tjänsteproduktion används schabloner för produktivitetsutvecklingen. Detta försvagar generellt tillförlit- ligheten i NRs uppgifter. Det förefaller exempelvis osannolikt att tillämpade fasta schabloner för produktivitetsutvecklingen i finanssektorn resp. offentlig produktion har haft ekonomisk relevans lopp. Insatser inom detta område förefaller väl motiverade. Förstärkning av PPI. Tillförlitligheten av statistiken inom producentprissystemet bör höjas genom utvidgade urval och en förstärkning av arbetet med kvalitetsjusteringen.