sou · GPB311d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Det finns utvecklade metoder för att kompensera för partiellt bortfall, men för att finna rätt metod behöver man veta orsakerna till bortfallet. SCB har valt att behandla det partiella bortfallet som slumpmässigt och därför gjort medelvärdesimputeringar för de svar som koncernen inte lämnat. Detta innebär att de koncerner i en viss urvalsgrupp som inte svarat på den aktuella frågan har till- skrivits medelvärdet av det svar som lämnats av de andra koncern- erna inom samma urvalsgrupp. Samma princip har tillämpats vid den justering av vikterna som SCB har gjort avseende de ej medverkande koncernerna. Denna metod för bortfallskompensa- tion innebär att bortfallet inte påverkar det slutgiltiga resultatet förutsatt att antagandet om slumpmässigt bortfall är korrekt. Då bortfallet är relativt högt och då det förekommer partiellt bortfall i undersökningen bör resultatet tolkas med viss försiktig- het. Det innebär att resultatet endast ska tolkas som en indikation på i vilken storleksordning den eftersökta informationen ligger. I tabellerna nedan redovisas resultaten av den statistiska bearbet- ningen av enkätmaterialet. De uppgifter som redovisas är populationens uppräknade värden, dvs. skattningar av variablerna för hela populationen. Undersökningens resultat uppdelat på utlands- och svenskägda koncerner DB i vissa länder Antal IB i vissa länder I tabell 2 är redovisningen uppdelad på utlandsägda och svenskägda koncerner. Av de koncerner som undersöks är 315, , utlandsägda. Med det menas att det svenska moderbolaget i sin tur har utländska ägare. Vid rubriken redovisas hur många anställda koncernerna har i hela världen, dvs. inte endast i och de utvalda länderna. Därefter redovisas antalet dotterbolag (DB) och intressebolag (IB). Definitionen av vad som är dotter- eller intressebolag är densamma som enligt svensk års- redovisningspraxis.3 I undersökningen skall även indirekt ägda företag ingå. Detsamma gäller uppgiften om antal DB. Vid rubriken antal DB redovisas koncernernas totala antal dotterbolag medan antalet dotterbolag i de efterfrågade länderna redovisas under rubriken i vissa länder. På motsvarande sätt redovisas intressebolagen. Utan en fördjupad analys av under- sökningen går det inte att säga om de utlandsägda koncernerna skiljer sig från de svenskägda vad gäller antalet utländska dotter- bolag eller deras huvudsakliga verksamhet. 3 Årsredovisningslagen 1 kap 4 §. Dotter- och intressebolag uppdelat på finansiell och icke- finansiell verksamhet (tkr) -1 070 662 Av tabell 3 framgår i vilken utsträckning dotter- respektive intressebolag är finansiella eller icke-finansiella bolag. Som finansiella bolag räknas här de som antingen angivit den SNI- koden eller de där de finansiella intäkterna överstigit av de totala intäkterna. För ytterligare information om definitioner, se frågeblanketten. Det kan konstateras att antalet intressebolag är relativt litet jämfört med antalet dotterbolag i de berörda länderna. Intresse- bolagen förefaller dock inte vara generellt sett mindre än dotter- företagen (mätt med enkätens variabler). Det kan också konstateras att antalet företag med finansiell verksamhet sådan som den definierats i undersökningen endast utgör av det totala antalet företag. En ändring av gränsen till att de finansiella intäkterna måste överstiga av de totala intäkterna ger dock endast en marginell förändring av andelen finansiella bolag till . Med resultat menas resultatet efter skatter. Det faktum att ett antal företag betalar skatt trots att resultatet är negativt kan bero på att den skatt de betalar inte baseras på verksamhetens resultat. I tabell 4 redovisas de ekonomiska variablerna uppdelade på de fem länder som hade störst skattningar för variabeln icke- Det bör påpekas igen att spridningen inom grupperna är så stor och antalet observationer så få att resultatet är väldigt känsligt för bortfallet. Med andra ord skulle ordningen kunna bli en annan, eller andra länder vara med i tabellen, om ytterligare enkäter hade besvarats. Med anställda menas här antalet anställda i de aktuella koncernen i dessa länder. Med utdelning menas utdelning som dotter- eller intressebolagen mottagit från andra bolag längre ned i koncernträdet. Undersökningens resultat uppdelat på de fem länder som har störst icke-finansiella intäkter och övriga länder (tkr) Av länderna med störst icke-finansiella intäkter ligger i topp, följt av och . Alla dessa länder är kända som lågkostnadsländer för tillverkning av produkter. Sammanlagt står dessa tre länder för av de totala intäkterna. För , , , och utgjorde de finansiella intäkterna i genomsnitt av deras totala intäkterna. I tabell 5 redovisas de fem länder som hade störst finansiella intäkter. Det bör återigen påpekas att ytterligare uppföljning av såväl icke medverkande koncerner som det partiella bortfallet skulle kunna påverka denna fördelning. I tabellen finner vi i huvudsak helt andra länder i topp jämfört med tabell 4 De tre länderna med störst finansiella intäkter är , och . Dessa tre länder svarar för av de totala finansiella intäkterna. För , , , och utgjorde de finansiella intäkterna i genomsnitt av deras totala intäkter. Undersökningens resultat uppdelat på de fem länder som har störst finansiella intäkter och övriga länder (tkr) I undersökningen frågade man om koncernens utländska företags verksamhetsområde. En redovisning för detta återfinns i tabell 6. Här ser vi att landtransport (sni kod 60) utgör av den totala utländska verksamheten. En i huvudsak finansiell verk- samhet, finansförmedling (sni kod 65), anges som tredje största verksamhet utomlands med av den totala verksamheten. De sex största uppräknade verksamheterna utgör av den totala verksamhet som koncernerna haft utomlands i de undersökta länderna. De undersökta bolagens verksamhet Landtransport, transport i rörsystem (sni kod 60) Handel med och service av motorfordon, detaljhandel med drivmedel. (sni kod 50) Finansförmedling utom försäkring och pensionsfondsverksamhet (sni kod 65) Textilvarutillverkning (sni kod 17) Fastighetsverksamhet (sni kod 70) Byggverksamhet (sni kod 45) Syftet med denna enkätundersökning har varit att göra en upp- skattning av i vilken utsträckning svenska aktiebolag har dotter- och intressebolag i vissa länder, samt få en uppfattning om vilken verksamhet dessa bedriver. Bortfallet blev relativt högt. Även det partiella bortfallet blev stort på vissa punkter, framförallt beträffande den i sammanhanget centrala frågan om finansiella intäkter. Detta gör att resultaten skall tolkas med viss försiktighet. Undersökningen indikerar dock att intresse- och dotterbolag som huvudsakligen bedriver finansiell verksamhet är lokaliserade till andra länder än sådana bolag som främst ägnar sig åt icke- finansiell verksamhet. svarade för den största delen av den totala intäkten gällande övrig verksamhet, medan svarade för den största delen gällande finansiell verksamhet. Undersökningen indikerar att den absolut största delen av den utländska verksamheten är inriktad på operationell verksamhet, såsom transport, handel och tillverkning. Mer än en fjärdedel av de utländska företagen har sysslat med landtransporter (sni kod 60). Utpräglad finansiell verksamhet har av företagen angett som sin huvudsakliga verksamhet. Förenta Stater såvitt avser BBBarbados såvitt avser bolag berättigade till särskild skattelättnad enligt: Act, Cap. 308A, Act, Cap. Act, Cap. annan huvudsakligen likartad lag i . () såvitt avser inkomst förvärvad från 3:e stat, som beskattas påtagligt lägre och som avser bank-, sjöfarts-, finans- eller försäkringsverksamhet eller huvudkontor, coordination centre eller liknande enhet som tillhandahåller tjänster till en grupp av bolag som bedriver rörelse huvudsakligen i andra stater. EEEstland såvitt avser inkomst förvärvad från 3:e stat, som beskattas påtagligt lägre och som avser bank-, sjöfarts-, finans- eller försäkrings- verksamhet eller huvudkontor, coordination centre eller liknande enhet som tillhandahåller tjänster till en grupp av bolag som bedriver rörelse huvudsakligen i andra stater. såvitt avser dess territorier på andra sidan havet och andra utomeuropeiska områden S. och S. Heard och McDonald öarna såvitt avser bolag som är berättigade till speciella skattelättnader enligt lagen om finansbolag eller någon i huvudsak liknande såvitt avser inkomst förvärvad från 3:e stat, som beskattas påtagligt lägre och som avser bank-, sjöfarts-, finans- eller försäkringsverksamhet eller huvudkontor, coordination centre eller liknande enhet som tillhandahåller tjänster till en grupp av bolag som bedriver rörelse huvudsakligen i andra stater. såvitt avser inkomst förvärvad från 3:e stat, som beskattas påtagligt lägre och som avser bank-, sjöfarts-, finans- eller försäkringsverksamhet eller huvudkontor, coordination centre eller liknand enhet som tillhandahåller tjänster till en grupp av bolag som bedriver rörelse huvudsakligen i andra stater. såvitt avser inkomst förvärvad från 3:e stat, som beskattas påtagligt lägre och som avser bank-, sjöfarts-, finans- eller försäkringsverksamhet eller huvudkontor, coordination centre eller liknande enhet som tillhandahåller tjänster till en grupp av bolag som bedriver rörelse huvudsakligen i andra stater. såvitt avser holdingbolag som avses i lagen och storhertigens för kollektiva investeringar (organismes de placement collectif) som avses i lagen den , subjekt som omfattas av liknande lagstiftning samt företag med hemvist i som förvärvar sina inkomster huvudsakligen från andra stater och vars inkomst beskattas väsntligt lägre än inkomst som härrör från . såvitt avser inkomst förvärvad från 3:e stat, som beskattas påtagligt lägre och som såvitt avser inkomst förvärvad från avser bank-, sjöfarts-, finans- eller försäkrings- 3:e stat, som beskattas påtagligt lägre och som verksamhet eller huvudkontor, coordination avser bank-, sjöfarts-, finans- eller försäkrings- centre eller liknande enhet som tillhandahåller verksamhet eller huvudkontor, coordination tjänster till en grupp av bolag som bedriver centre eller liknande enhet som tillhandahåller rörelse huvudsakligen i andra stater. tjänster till en grupp av bolag som bedriver rörelse huvudsakligen i andra stater. MY vad avser bolag som omfattas av den särskilda skatteordningen på ön (Labuan Offshore Business Activity Act, 1990) eller annan liknande malaysisk lagstiftning. såvitt avser personer medgetts särskild Centre Act (Cap. () såvitt avser inkomst Act, 1973 eller annan huvudsakligen likartad förvärvad från 3:e stat, som beskattas påtagligt S. och S. lägre och som avser bank-, sjöfarts-, finans- eller försäkringsverksamhet eller huvudkontor, coordination centre eller liknande enhet som tillhandahåller tjänster till en grupp av bolag som bedriver rörelse huvudsakligen i andra stater. såvitt avser bolag berättigade till särskild skattelättnad enligt sections 59 and 59 C of the Income Tax Act 1974 eller annan huvudsakligen likartad lag i . McDonald (Heard och) öarna Miquelon (St. såvitt avser "offshore"- verksamhet (vid dba:s ingående fanns ingen sådan lagstiftning). SEKRETESS GÄLLER ENLIGT 9 KAP 4 § SEKRETESSLAGEN (SFS 1980:100). Insändes i bifogat svarskuvert eller till: EFTERFRÅGADE UPPGIFTER AVSER KONCERNENS ALLA DOTTER- OCH INTRESSEFÖRETAG (1) I LÄNDER OCH ANDRA OMRÅDEN SOM 1. LÄMNAD ELLER, VID BRUTET RÄKENSKAPSÅR, DET RÄKENSKAPSÅR SOM AVSLUTATS NÄRMAST FÖRE DEN 31 DECEMBER 1998. SIFFROR INOM PARANTES HÄNVISAR TILL IN Om dotter- och intresseföretag saknas i angivna länder och områden, ombeds ni fylla i avsnitt A och E samt därefter returnera blanketten. HUR MÅNGA DOTTERFÖRETAG (1) INGÅR I KONCERNEN? HUR MÅNGA INTRESSEFÖRETAG (1) INGÅR I KONCERNEN? - DÄRAV MED HEMVIST I LÄNDER OCH OMRÅDEN SOM 1? - DÄRAV MED HEMVIST I LÄNDER OCH OMRÅDEN SOM 1? B Uppgifter om dotter- och intresseföretag i länder och områden enligt Bilaga 1 (se även C Upplysningar) Belopp redovisas i svenska kronor. FÖRETAG (2) HET, SNI-KOD ( UTDELNINGAR, TKR (6) Uppgifter om dotter- och intresseföretag i länder och områden enligt Bilaga 1 (se även C Upplysningar) Belopp redovisas i svenska kronor. FÖRETAG (2) HET, SNI-KOD ( UTDELNINGAR, TKR (6) OM RADERNA INTE RÄCKER TILL, V.G. ANVÄND BIF (1) Informationen skall gälla dotter- och intresseföretag som direkt eller indirekt genom ett eller flera utländska företag ägs av ett svenskt koncernföretag vid utgången av räkenskapsåret. Frågan om ett företag är dotter- eller intresseföretag avgörs med ledning av årsredovisningen. (2)Varje dotter- eller intresseföretag redovisas på en rad för sig. Markera med ett kryss i tillämplig kolumn om företaget är ett dotter- eller ett intresseföretag. (3)Här anges det land eller, i förekommande fall, område där företaget har sin legala hemvist. (4) Här anges branschkoden (SNI) för den huvud- sakliga verksamheten enligt Bilaga 2. (5) Med finansiella intäkter avses: Utdelning på andelar från andra juridiska personer än dotter- och intresseföretag bReavinst på andelar från andra juridiska personer än dotter- och intresseföretag c.Ränta på andra fordringar än kundfordringar d.Intäkter i leasingverksamhet avseende tillgångar som inte tillverkats inom koncernen (6) Här avses utdelningar som dotter- eller intresseföretaget fått från andra företag ingående i komcernen. (7)Uppgiften skall avse skatt som belöper sig på räkenskapsåret. (8)Uppgiften skall avse resultat efter bl.a. skatter. D Övrigt/kommentarer: FRÅGOR ANGÅENDE OVANSTÅENDE KAN STÄLLAS TILL (V.G. ) TEL: 019 - 17 61 27 TELEFON (RIKTNR. TEL: 019 - 17 67 95 S.k. ränteavdragsarbitrage, dvs. att man kan få en högre avkastning på en räntebärande investering än vad lånekostnaden uppgår till, har fått stor uppmärksamhet vid utformningen av svenska skatte- regler. Effekten uppstår om två villkor är uppfyllda. Dels måste skattesatsen för avdraget vara högre än skattesatsen för avkast- ningen, dels måste skillnaden mellan ut- och inlåningsräntan vara förhållandevis liten. Det är självfallet viktigt att utforma skatte- system så att de är robusta mot skatteinducerade arbitrage. Det finns flera aspekter att beakta när möjligheten till ränteavdrags- arbitrage utvärderas. Syftet med denna PM är att kortfattat belysa dessa. Den första aspekten är generell och avser i vilken mån skatte- arbitrage är negativt för ekonomin och skatteintäkterna. Det företag som utnyttjar ett skatteinducerat ränteavdragsarbitrage gör en vinst som återspeglas i företagets resultat. Ägarna av bolaget kommer att bli föremål beskattning av utdelningar och reavinst- skatter på värdestegringen. Dessa skatteintäkter kan komma senare om beskattningstidpunkten (utdelningen respektive reavinsten) utfaller först . På kort sikt uppstår ett bortfall av skatteintäkter. För att bedöma hur stort problemet är sett ur fiskal synpunkt, och därmed få ett underlag för att avgöra vilka eventuella åtgärder som kan krävas, måste förutsättningarna för ränteavdragsarbitrage analyseras. Låt oss studera hur statistiken ser ut på detta område. genomför löpande analys av ut- och inlåningsräntor i . En uppdelning för hushåll och företag genomförs också. Enligt denna var den genomsnittliga utlånings- räntan till svenska företag . Inlåningsräntan för företag uppgick till . Det innebär att skillnaden mellan ut- och inlåningsränta uppgick till . Det är väsentligt mer än de ibland har antagits vid beräkningar inom . Nedanstående grafer visar hur skillnaden mellan ut- och inlåningsräntor utvecklats över tiden, samt deras absoluta nivå, såsom den framkommer i officiella statistik. Skillnad mellan bankernas in- och utlåningsräntor till företag 1993-03 - 1999-09 Källa: Finansmarknadsstatistik, Nr. 12, 1999, . Bankernas in- och utlåningsräntor till företag 1993-03 - 1999-09 Källa: Finansmarknadsstatistik, Nr. 12, 1999, . Som framgår av figurerna har skillnaden mellan ut- och inlånings- räntan för företagen minskat från . Det återspeglar troligen den ökade konkurrensen i den svenska finansiella sektorn. Det bör dock noteras att även i länder med en bättre fungerande kapitalmarknad än i , är skillnaden mellan ut- och inlåningsräntor inte avsevärt lägre än i Siffrorna anger ett genomsnitt och självfallet kan de räntor som olika företag möter avvika från genomsnittet. Vi vet att stora företag ofta kan få bättre villkor än små företag och därför är det rimligt att räkna med att skillnaden mellan ut- och inlånings- räntorna är mindre för stora företag. Därmed skulle incitamenten till att undersöka möjligheterna för räntearbitrage vara större för dessa företag än för små företag. Man måste dock komma ihåg att för stora företag innebär det en stor kostnad att ge sig in i ränte- avdragsarbitrage eftersom deras balansräkning i så fall kommer att se underlig ut. Det påverkar i sin tur investerarnas bedömning av företaget och därmed även börskursen. Det försvårar för företaget att få en hög likviditet i sin aktie och därmed motverkas incita- menten till ränteavdragsarbitrage. Dessa kostnader i form av minskat aktieägarvärde bedöms av de svenska storbolagen som så omfattande att ränteavdragsarbitrage i praktiken aldrig blir intres- sant. För små och medelstora företag är skillnaden mellan ut- och inlåningsränta än större än för stora företag. Det är därför svårt för dem att finna tillräckligt goda villkor på de finansiella marknaderna för att något incitament till ränteavdragsarbitrage skall kunna uppstå. Låt oss undersöka vilka förhållanden som måste föreligga för att ett ränteavdragsarbitrage skall uppstå. Ju högre företagsskattesats som ränteavdraget kan göras till, desto mindre skillnad behövs mellan ut- och inlåningsränta. Enligt beräkningar på behövs det en skattesats i utlandet (där placeringen sker) på om ränteavdrags- arbitraget skall elimineras. Då antas den svenska effektiva företags- skattesatsen uppgå till (på grund av effekterna av periodiseringsfonder) och avkastningen antas uppgå till och utlåningsräntan till . Spreaden antas alltså endast vara . Som påpekats ovan är dock gjorda antaganden orealistiska, speciellt för en ekonomi som eftersträvar prisstabilitet, där de nominella räntorna kan förväntas vara förhållandevis låga, sett i ett historiskt perspektiv. Om vi räknar på de genomsnittliga ut- och inlåningsräntorna för , 1998 respektive tredje kvartalet 1999, erhålles följande resultat. Uträkning av utländsk skattesats för att eliminera ränte- avdragsarbitrage. Faktiska siffror för ut- och inlåningsräntor. Företagsskattesats i utlandet (endogen) -17,1 -53,2 -85,4 Källa: Egna beräkningar baserade på Finansmarknadsstatistik, Nr. 12, 1999, Riks- banken. Minustecknet anger att det behövs en negativ skatt i utlandet, dvs. en subvention, för att ett ränteavdragsarbitrage skall uppstå givet de räntor som rådde . Skulle vi emellertid behållit den företagsskattesats som vi hade före skattereformen, dvs. en skattesats på skulle ett incitament till ränteavdrags- arbitrage ha uppstått även med dessa ränte- nivåer. Däremot skulle det ränteläge som den senaste statistiken anger, inte ens med en skattesats på ha givit något incitament till ränteavdragsarbitrage, såvida en subvention inte erhållits i utlandet (skattefrihet räcker allstå inte). Det framgår av tabellen nedan. Uträkning av utländsk skattesats för att eliminera ränteavdragsarbitrage baserat på företagsskattesats på och på faktiska siffror för ut- och inlåningsräntor. Företagsskattesats i utlandet (endogen) -7,7 Källa: Egna beräkningar baserade på Finansmarknadsstatistik, Nr. 12, 1999, Riks- banken. Även med nuvarande företagsskattenivå och rådande utlåningsränta skulle emellertid ett ränteavdragsarbitrage kunna uppstå om inlåningsräntan var tillräckligt hög. Låt oss räkna på vad som krävs. Uträkning av inlåningsränta för att eliminera ränte- avdragsarbitrage baserat på företagsskattesats på i och i utlandet, samt baserat på faktisk utlånings- ränta . Inlåningsränta, % (endogen) Källa: Egna beräkningar baserade på Finansmarknadsstatistik, Nr. 12, 1999, Riks- banken. Tabellen visar att om inlåningsräntan skulle stiga från till , som utlåningsräntan är oförändrad (helt orealistiskt men värdefullt som illustration), skulle ett ränte- avdragsarbitrage öppnas upp om skattefrihet föreligger i utlandet. Det innebär att skillnaden mellan in- och utlåningsräntor skulle behöva drastiskt minska från till 1,25. Det förefaller helt orealistiskt. förs argumentet fram att ränteskillnaden inte alls behöver vara så liten för att ett incitament till ränteavdragsarbitrage skall uppstå. Genom att placera i utlandet, till högre inlåningsränta än i , skulle effekten kunna uppstå. Det är dock en felsyn eftersom kostnaden för att eliminera valutakursrisken består exakt av skillnaden mellan räntenivåerna för de båda länderna.1 I praktiken är det dessutom ytterligare kostnader utöver vad teori- boken säger, speciellt för små- och medelstora företag. I bank- systemet möter de en förhållandevis stor skillnad mellan köp och säljkurser och därför blir det ofta en förlustaffär jämfört med en 1 Om det inte hade varit så, skulle det ha varit möjligt att låna i utlandet, valutasäkra, och sedan vidareutlåna i i oändlig omfattning. Ett exempel kan vara klargörande. Antag att investerades i . Växelkursen (avista) var 1 USD=8,. Avkastningen på en tremånaders statsskuldväxel i var . En placering ger då en avkastning på . I var avkastningen på en tremånaders statsskuldväxel . Avkastningen blir då (100*8,7675*3,76*3/12). Totalt belopp i uppgår då till . Terminskursen för dollar uppgick till 8,72293. Behållningen i kan därför med säkerhet växlas till (8,72293*101,456), dvs exakt samma belopp som om investeringen gjorts i . rent inhemsk placering.2 Det är dock naturligtvis möjligt för ett företag att spekulera i valutakursutvecklingen och därmed ge sig in på ett arbitrage men då handlar det inte längre om rena arbitrage utan om riskfyllda placeringar. Ett annat argumentet som ibland framförs är att utländska banker skulle vara villiga att acceptera upplägg med en mindre skillnad mellan in- och utlåningsräntor. Det är svårt att se det affärsmässiga i ett sådant upplägg, såvida intressegemenskap inte föreligger mellan banken och bolaget. Även i detta fall innebär emellertid de s.k. Baselreglerna om kapitaltäckning, en bindande restriktion för bankers agerande. Utlåning till företag anses som en av de mest riskfyllda aktiviter en bank kan ägna sig åt och för att möta denna risk måste banken hålla en kapitaltäckning på åtminstone . Utlåning till företag innebär därför att banken begränsar andra affärsmöjligheter med en lägre risk- justerad avkastning än utlåningsaffärer med en artificiellt satt in- och utlåningsränta. De nya kapitaltäckningreglerna som aviserat avser att justera kapitalkravet efter risken förknippad med ett bolag. Med de reviderade reglerna blir det fortsatt ofördelaktigt för en bank att bidra till att manipulera med räntesatserna för att skapa grundförutsättningar för räntearbitrage. I kombination med valutakursrisk och skatte- konkurrens, som pressat ned företagsskattesatserna, finns praktiska förutsättningar för arbitrage. Sammantaget måste man konstatera att möjligheter till ränte- avdragsarbitrage inte synes föreligga i eftersom skillnaden mellan ut- och inlåningsräntor är för stor. Det krävs en väsentligt ökad konkurrens i den finansiella sektorn för att detta skall kunna uppstå. Den förhållandevis låga företagsskattesatsen gör att tiden med enkla ränteavdragsarbitrage är förbi och med en ekonomi inriktad på prisstabilitet torde den situationen fortsätta. Pressen nedåt på företagsskattesatsen är en annan bidragande faktor som förhindrar arbitragemöjligheter. 2 Enligt uppgifter från chefer inom valutahandeln skulle de 16 största företagen i stort sett kunna undvika att banken tar en marginal. För andra företag beror det på marknadsläge och på hur bankens balansräkning ser ut. Samtliga banker är ovilliga att låna ut sin balans- räkning genom att blåsa upp volymerna. För detta kräver de betalning och då stiger marginalerna för företagen.