sou · GPB392 · 2002-01-01 00:00:00 — Uppgifter ur registret skall vidare i viss utsträckning kunna lämnas till myndigheter och organisationer utomlands. Det finns ungefär 100 000 personer registrerade i misstanke- registret, medan det finns omkring 225 000 uppgifter om brottsmiss- tankar i registret. Uppgifter i misstankeregistret gallras om en förundersökning har avslutats utan att åtal har väckts med anledning av misstanken om åtal har lagts ned eller om dom eller beslut har vunnit laga kraft. Personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse och skadestånd gäller för behandling av uppgifter i misstankeregistret. Rikspolis- styrelsen är personuppgiftsansvarig för behandlingen av personupp- gifter i registret. för ett register som är den svenska nationella enheten i Schengens informationssystem (SIS). Registret är anslutet till den centrala enheten i SIS. är personuppgifts- ansvarig för behandlingen av personuppgifter i registret. Registret är ett hjälpmedel för Schengenstaterna att göra framställ- ningar för att främja samarbete som avser polisiära och rättsliga frågor samt frågor om inresa och uppehållstillstånd. Registret innehåller framställningar bl.a. om omhändertagande av en person som efterlysts för utlämning, om att en person nekats tillträde till en Schengenstat och om tillfälligt omhändertagande av en person med hänsyn till dennes eller någon annans säkerhet. I registret förekommer personuppgifter om namn, om särskilda bestående fysiska kännetecken, om födelsedatum och födelseort, om Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering 89 kön, om medborgarskap, om personen är beväpnad, om personen kan tillgripa våld, om syftet med framställningen samt om begärd åtgärd. Registret innehåller endast uppgifter som har behandlats av behöriga myndigheter i Schengenstaterna, i enlighet med respektive stats nationella lagstiftning. Uppgifter registreras av endast om behandling av motsvarande slag av uppgifter är tillåten enligt personuppgiftslagen, polisdatalagen eller annan svensk författ- ning. Känsliga personuppgifter registreras inte. Uppgifterna i registret gallras senast ett, tre, fem eller efter registreringen. Det tillämpas olika gallringstider för olika slag av uppgifter. Uppgifter ur registret får under vissa förutsättningar lämnas ut till polismyndigheter, åklagarmyndigheter, , och . I Säkerhetspolisens verksamhet används flera olika databaser som inne- håller personuppgifter. Vi redovisar dem i detta avsnitt. Redovisningen omfattar , centralregistret, systemet för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, och analysdatabaser. Utöver det i polisdatalagen särskilt reglerade styrs behandlingen av personuppgifter i Säkerhetspolisens verksamhet av bestämmelserna i personuppgiftslagen, i polisdatalagens allmänna del och i arbetsordningen för Säkerhetspolisen. är ett register som är avsett för den särskilda polisverk- samhet som Säkerhetspolisen bedriver. Polisdatalagen föreskriver att Säkerhetspolisen skall föra ett register () som har till ändamål att –underlätta spaning i syfte att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet, –underlätta spaning i syfte att bekämpa terrorism och –utgöra underlag för registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627). får innehålla uppgifter som kan hänföras till en enskild person endast 90 Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering –om den uppgifterna gäller kan misstänkas för att ha utövat eller komma att utöva brottslig verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet eller terrorism, –om personen har undergått registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) eller –om det med hänsyn till registrets ändamål annars finns särskilda skäl till det. I fråga om gallring gäller särskilda regler för . Registrerade uppgifter skall gallras senast efter det att en sådan uppgift om personen som kan föranleda registrering senast infördes. Om det finns särskilda skäl får dock uppgifterna stå kvar . Direkt åtkomst till uppgifter i eller till uppgifter som i annat fall behandlas automatiserat hos skall enligt 13 § polisdataförordningen vara förbehållen de personer som på grund av sina arbetsuppgifter behöver information om sådana uppgifter. är avsett att vara ingången till Säkerhetspolisens hantering av personuppgifter (prop. 1997/98:97 s. 154). Emellertid fyller registret inte någon operativ funktion i Säkerhetspolisens verk- samhet. Detta har lett till att registret inte används i verksamheten. Säkerhetspolisens centralregister (CR) är den databas som huvudsak- ligen används i Säkerhetspolisens verksamhet. CR kan sägas utgöra en ingång till den samlade personuppgiftshanteringen hos Säkerhets- polisen. Det övergripande ändamålet med CR är att det skall utgöra ett spaningsregister i Säkerhetspolisens verksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet och för att bekämpa terrorism. Vidare används uppgifter ur databasen som underlag för registerkontroller. Databasen innehåller uppgifter om personer mot vilka det föreligger misstankar om brottslig verksamhet, som inte behöver vara preciserade till vissa konkreta brott. Databasen innehåller dock inte bara uppgifter om misstänkta. Det förekommer även uppgifter om personer som har samband med någon som antecknats på grund av en misstanke. Det samlas också information om personer som kan bli utsatta för hot av olika slag eller som i känsliga verksamheter kan bli föremål för närmanden från utländska underrättelsetjänster. Personuppgifter i CR noteras i den utsträckning som uppgifterna behövs för databasens ändamål. Det får inte förekomma några anteckningar av personuppgifter i CR enbart på grund av tillhörighet Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering 91 eller sympatier för viss åsikt eller viss organisation. Anteckningar av personuppgifter får bara ske efter en individuell behovsprövning. Känsliga personuppgifter antecknas som kompletterande uppgifter, om en viss persons uppträdande ger anledning till antagandet att personen kan misstänkas företa sig sådana brottsliga handlingar som det åligger Säkerhetspolisen att ingripa mot. Om det är oundgängligen nödvändigt att en känslig personuppgift noteras för att viss information i CR skall bli begriplig får notering ske. Det sistnämnda innebär att uppgifter om en hotad persons politiska tillhörighet kan komma att antecknas. Uppgifterna i CR är tillgängliga för Säkerhetspolisens operativa personal i enlighet med särskilda behörighetsregler. Det finns särskilda regler som föreskriver att bara vissa befattningshavare har rätt att anteckna uppgifter i registret. 3.5.4Systemet för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning Systemet för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, ibland kallat PLUTO, utgör ett bearbetnings- och analysverktyg vid behand- ling av uppgifter som inhämtats genom hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning. Systemet innehåller personuppgifter i den utsträckning sådana uppgifter behövs för behandlingens ändamål. De personuppgifter som antecknas i systemet utgörs av uppgifter om abonnent- och teleadresser som är kopplade till ett tillstånd till hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning. Vidare antecknas uppgifter om kontakter och teleadresser som uppmärksammas med anledning av en pågående teleavlyssning eller teleövervakning. Dessutom noteras innehållet i telefonsamtal och andra telemeddelanden samt utredningsanteckningar. Informationen utgörs till en början av obearbetade underrättelser som i en bestämd utredning inhämtats genom något av de nämnda tvångsmedlen. De inhämtade uppgifterna bearbetas och analyseras. Efter bearbetning och analys tas de uppgifter bort som inte är relevanta för utredningen. Övriga uppgifter tillförs CR. Uppgifterna i systemet är tillgängliga för de befattningshavare som har behörighet att arbeta med det aktuella ärendet. 92 Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering Analysdatabaserna innehåller liksom systemet för hemlig teleavlyss- ning och hemlig teleövervakning underrättelser som är avsedda att bearbetas. Underrättelserna i analysdatabaserna inhämtats genom upp- gifter från källor, genom spaning samt genom tvångsmedel som t.ex. hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning. Personuppgifter antecknas om uppgifterna behövs för behandlingens ändamål. Bearbetad och bedömd information förs över till CR, medan upp- gifter som inte är nödvändiga gallras under utredningens gång. Uppgifter i en analysdatabas är tillgängliga för de befattningshavare som är behöriga att arbeta med det aktuella ärendet. En analysdatabas får inrättas efter beslut från personuppgiftsombudet hos Säkerhets- polisen. Det allmänna spaningsregistret () förs av med tillstånd av Datainspektionen enligt beslut . Registret skall enligt sin ändamålsbeskrivning lagra och systematisera uppgifter med anknytning till misstänkt eller konstaterad brottslighet för att användas i polisens spanande och brottsutredande verksamhet. Uppdatering av registren skall ske dels av , dels av den lokala polisorganisationen. Enligt ändamålsbeskrivningen skall för uppdateringen företrädesvis användas terminaler. Terminalanvändarna skall kunna initiera systematiseringar och sammanställningar av registrerade uppgifter. syftar till att bygga upp kunskaper om och kring personer som misstänks för brott. utgår från misstänkta gärningsmän. En person registreras i om det mot honom eller henne föreligger en misstanke om att han eller hon begått ett brott. Uppgifterna i registret kommer från brottsanmälningar och förundersökningsprotokoll, men registrering kan också ske på grund av trovärdiga tips från t.ex. personal inom socialförvaltningen. Det är ett krav för registrering att det alltid finns en grundhandling varifrån den registrerade uppgiften är hämtad. En referens till denna grundhandling skall antecknas i tillsammans med uppgiften. På grundhandlingen antecknas vem som fattat beslut om registreringen och vem som rent faktiskt utfört registreringen. Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering 93 Olika uppgifter om den misstänkte får registreras. Det får registreras namn och personnummer, alternativa förnamn och efternamn, adresser där personen brukar vistas, speciella fysiska kännetecken, intressenter (alla som bidrar med uppgifter om personen) och senaste händelse inom kriminalvården. innehåller också andra uppgifter kopplade till personen. Det registreras brottstyper som personen ägnar sig åt (hans modus operandi), händelseanteckningar som rör tidigare brotts- misstankar, anknytning till andra personer och spaningsinformation rörande brottsmisstankar. En speciell typ av noteringar i utgör de så kallade A- markeringarna och Y-markeringarna. En A-markering för en misstänkt person betyder att personen är synnerligen allvarligt brottsbelastad. A- markeringar sätts enbart av . En Y-markering talar om att den misstänkte bedöms vara yrkeskriminell. Denna markering sätts av de lokala polismyndigheterna. Vid sökningar i registret kan man variera med ett eller flera sökbegrepp. Dessa sökbegrepp kan inte varieras helt fritt utan det finns begränsningar i sökmöjligheterna. Man kan t.ex. söka på ålder och något speciellt fysiskt kännetecken och på det viset få fram alla personer som svarar mot de sökbegreppen. Registret innehåller upp- gifter om personer med anknytning till den misstänkte. Dessa anknytningspersoner behöver inte vara misstänkta för brott för att registrering skall få ske. Deras namn är dock inte sökbara i om de inte själva är misstänkta för brott. innehåller omkring 100 000 sökbara personer. Antalet personer har legat på den nivån. De allra flesta uppgifter i gallras om ingen ny uppgift noteras om personen. För vissa grövre brott är gallringstiden dock . Gallringen sker automatiskt med hjälp av ett särskilt gallringsprogram. All tillgång till uppgifter ur för enskilda befattningshavare styrs av personligt tilldelad behörighet. Det är polismyndigheterna som beslutar om vilka personer som skall ha denna behörighet. Ett ytterligare begränsat antal personer har behörighet att föra in uppgifter i . Uppgifter ur får lämnas ut till tullen. I kapitel 11 diskuterar vi frågan om bör regleras särskilt i lagstiftningen. 94 Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering Centrala brottsspaningsregistret (CBS) förs med stöd av kungörelsen (1970:517) om rättsväsendets informationssystem (RI-förordningen). Dessutom har Datainspektionen meddelat beslut , och . Ändamålet med CBS är att skapa ett särskilt brottsregister över anmälda allvarligare brott vilket utnyttjas i brottsspanings- och brottsutredningsverksamhet samt i annan därmed jämförlig polisiär verksamhet. Polismyndigheterna har skyldighet att lämna uppgifter till om anmälda brott. har lämnat närmare föreskrifter om vilka brott och händelser som skall rapporteras. Rapporteringsskyldigheten omfattar de flesta brott som beskrivs i . CBS innehåller uppgifter om anmälda brott, tillvägagångssätt, signalement beträffande personer som setts på brottsplatsen, motsvarande uppgifter om fordon och spår från brottsplatsen m.m. CBS skiljer sig på ett grundläggande sätt från genom att CBS utgår från brott och inte från misstänkta gärningsmän. CBS kan sägas vara ett register över modus operandi. Det används i brottsspanings- och brottsutredningsverksamhet samt i annan därmed jämförlig polisiär verksamhet. Uppgifter till registret kommer från systemet rationell anmälningsrutin. Det är bara allvarligare brott som registreras. har föreskrivit vilka brott som skall antecknas i CBS. Personuppgifterna i CBS utgörs av noteringar om misstänkta gärningsmän. CBS innehåller noteringar om ungefär 129 000 brott. CBS används internt inom polisen för att t.ex. söka identiska eller liknande brott eller brott som har förövats av samma person. kan man finna att personer med samma signalement har synts vid flera brott av samma typ. Inom polisen har man uppfattningen att CBS, rätt använt, utgör ett mycket värdefullt verktyg i polisens brottsutredande verksamhet, men att CBS inte används i tillräckligt hög utsträckning. Ett skäl till den begränsade användningen är enligt polisen att systemet i viss mån är föråldrat och inte är användarvänligt. All tillgång till uppgifter ur CBS styrs av personligt tilldelad behörighet. Det är polismyndigheterna som beslutar om vilka som skall ha denna behörighet. Ett ytterligare begränsat antal personer har behörighet att föra in uppgifter i CBS. Datainspektionen har i ett beslut medgivit att i samband med att styrelsen deltar i spanings- Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering 95 och utredningsarbete rörande grövre brott och mer omfattande seriebrottslighet gör samkörningar med uppgifter från CBS och finger- avtrycksregistret, passregistret, signalements- och känneteckens- registret, registret över efterlysta och spärrade fordon, förunder- sökningsregister samt personefterlysnings- och . Enligt ett beslut från Datainspektionen skall uppgifter gallras senast . Beslags- och analysregistren förs av , () samt polismyndigheterna med tillstånd meddelat av Datainspektionen . Ändamålet med registren skall enligt tillståndet vara –dels underlag för undersökning av modus operandi och profiler av strategisk och taktisk betydelse för den nationella och internationella narkotikabekämpningen, –dels rapportering av analysresultat avseende beslagtagen narkotika samt framställning av statistik. Syftet med systemet är att analysresultat snabbt skall kunna bli tillgängliga för och respektive narkotikarotel via bildskärm. skall ha tillgång till hela registret medan narkotikarotlarna vid övriga polismyndigheter endast skall ha tillgång till uppgifter om sina egna ärenden. SKL skall endast ha åtkomst till analysdelen av registren för att kunna ansvara för in- och utdata vad avser narkotikaanalyser, protokoll och förhandsbesked av analyser. Av ansökan framgår att analysdelen av registren skall innehålla uppgift om det misstänkta preparatet och motsvarande beslagsnummer. Enligt Datainspektionen får delregistren anses förda för respektive myndig- hets verksamhet, vilket innebär att myndigheterna skall vara register- ansvariga för sina egna register. Registren får endast innehålla de uppgifter som framgår av ansökningen. De personer som enligt ansökningen skall registreras är frihetsberövade personer i samband med beslag av narkotika. Beträffande dessa personer skall antecknas uppgifter om bl.a. identitet, modus operandi, transportmedel, eventuell beslagtagen valuta och eventuella vapen. Dessutom skall den beslagtagna narkotikan beskrivas och var och när den anträffades. Den automatiska databehandlingen får endast utföras på det sätt som angetts i ansökningen. 96 Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering 3.6.4Finanspolisens analys- och spaningsregister Finanspolisens analys- och spaningsregister inrättades med stöd av ett tillstånd från regeringen . Data- inspektionen meddelade föreskrifter för registret. Efter överklagande ändrade regeringen beslut i vissa delar. Registret består av två delregister, Finanspolisens analys- och förspaningsregister samt Finanspolisens diarium. Finanspolisens analys- och förspaningsregister utgör ett hjälpmedel i Rikspolis- styrelsens spanings- och analysverksamhet i ärenden hos som avser sådana förfaranden som anges i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt. En del av uppgifterna i registret har underrättelsekaraktär. Registret används även för framställning av statistik. Ändamålet med Finanspolisens diarium är att utgöra ett diarium enligt 15 kap. sekretesslagen vid . Nämnda kapitel innehåller bestämmelser om registrering och utlämnande av allmänna handlingar m.m. Registret får innehålla uppgifter som rapporteras till Rikspolis- styrelsen enligt penningtvättlagens bestämmelser eller från andra polis- myndigheter eller motsvarande utländska samarbetspartners eller som framkommit i Finanspolisens spanings- och analysverksamhet, under förutsättning att det finns skäl att anta att transaktionen avser medel som härrör från ett brottsligt förvärv av allvarligare slag. Registret får även innehålla uppgifter som rapporteras till från tullmyndigheter eller tullmyndigheternas utländska samarbetspartners i deras polisiära verksamhet under förutsättning att det finns skäl att anta att transaktionen avser medel som härrör från ett brottsligt förvärv av allvarligare slag. Vidare får registret innehålla uppgifter som härrör från andra källor än vad som sägs ovan om de bedöms vara av betydelse för utredningen av det aktuella ärendet. 3.6.5Digitalt referensbibliotek över barnpornografiska framställningar föreslog i sitt betänkande Barnpornografi- frågan (SOU 1997:29) att en internationellt tillgänglig databank med barnpornografiska framställningar skulle inrättas i med som huvudansvarig. Efter en ansökan från () beslutade regeringen i beslut att det hos skulle inrättas och föras ett personregister med Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering 97 namnet Digitalt referensbibliotek över barnpornografiska framställ- ningar. Ändamålet med registret är enligt regeringsbeslutet att utföra bildanalys i brottsutredningar samt att bistå utländska brottsutredande myndigheter med uppgifter om bildanalys i brottsutredningar. Innehållet i registret skall bestå av barnpornografiska framställningar som tagits i beslag. Registret får också innehålla barnpornografiska framställningar som överlämnats av en utländsk brottsutredande myn- dighet. Registret får slutligen även innehålla uppgifter om var fram- ställningen tagits i beslag. Det har visat sig att systemet utgör ett mycket effektivt verktyg för att klara upp barnpornografibrott, men också sexualbrott mot barn. I sin ansökan begärde att registret borde tillföras också annan information än enbart bilder. Man begärde att registreringen även skulle omfatta information om produktionen av filmerna, inblandade personer, domar och uppgifter om pågående förundersökningar m.m. Regeringen tog inte ställning till den delen av ansökningen. Registret omfattas inte av övergångsbestämmelserna i polisdata- lagen eftersom det inte förs med tillstånd av Datainspektionen utan med stöd av ett regeringsbeslut. Bestämmelserna i personuppgiftslagen och polisdatalagen är därför numera ensamt tillämpliga på behandlingen av personuppgifter i registret. I avsnitt 8.5.3 tar vi upp frågan om referensbiblioteket bör lag- regleras särskilt. 3.6.6Violent (ViCLAS) (ViCLAS) är ett analys- program som den kanadensiska polisen har utarbetat. Det har visat sig framgångsrikt för att länka samman grova sexualbrott. Programmet används operativt i , tre amerikanska delstater, , , , , , , och . Ytterligare ett antal europeiska länder, däribland och , planerar att införa systemet. I togs systemet i bruk . Ändamålet med behandlingen är att genom registrering av uppgifter om brott, om skäligen brottsmisstänkta personer och om brottsoffer kunna upptäcka likheter med andra begångna brott och länka samman brottsutredningarna. De personuppgifter som behandlas är identitets- uppgifter, signalementsuppgifter samt beteenden och tillvägagångssätt vid brotten. Namn och personnummer på brottsoffren registreras inte, 98 Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering dock registreras vissa uppgifter om brottsoffrens signalement. Samtycke till behandlingarna inhämtas från brottsoffren. I ViCLAS registreras uppgifter om mord, dråp, misshandel med dödlig utgång, våldtäkt, sexuellt tvång, sexuellt utnyttjande, sexuellt utnyttjande av underårig och människorov. Registrering sker även av uppgifter om anstiftan och medhjälp till nämnda brott samt om försök, förberedelse och stämpling till nämnda brott. Det registreras även uppgifter om försvunna personer där det föreligger misstanke om brott. Behandlingen av personuppgifter styrs av reglerna i personuppgifts- lagen och i polisdatalagen. Uppgifterna till ViCLAS hämtas från polismyndigheternas för- undersökningar. För att trygga säkerheten i behandlingen är det endast sex personer vid som har direktåtkomst till uppgifter i registret. All datateknisk utrustning som används förvaras i en sluten lokal hos . Gallringstiden för uppgifterna i registret är tänkt att vara . har i enlighet med 2 § polisdataförordningen till Datainspektionen föranmält ViCLAS. I sitt beslut anför Datainspektionen att en särreglering av systemet bör övervägas. Inspektionen pekar på att det i systemet är fråga om en behandling av personuppgifter av integritetskänslig beskaffenhet. Vidare anför Data- inspektionen att det från integritetssynpunkt är väsentligt med klara gränser för en automatiserad behandling av förevarande beskaffenhet. För att tillgodose behoven i den utsträckning de är nödvändiga för verksamheten och för att av integritetsskäl sätta gränser i fråga om ändamål, innehåll och bevarande anser Datainspektionen att över- väganden om ytterligare författningsreglering behövs. Datainspek- tionen har överlämnat sitt beslut till regeringen. Regeringen har överlämnat Datainspektionens beslut till utredningen, se bilaga 2. Personefterlysnings- och utgör det s.k. EPU-systemet (efterlysta personer och ). Systemet förs med stöd av tillstånd från Datainspektionen . Registret består av två delregister; EP-delen och U-boksdelen. Ändamålet med registret är enligt tillståndet att – dels i enlighet med efterlysningskungörelsen (1969:293) föra register över efterlysningar och utge förteckningar över gällande efterlysningar och över efterlysningar som har återkallats, Behandling av personuppgifter inom polisen – en inventering 99 –dels i enlighet med 5 § 2 stycket lagen (1965:94) om polisregister m.m. sammanställa och sända ut uppgifter från polisregister om avlägsnanden ur riket och beslut som har samband därmed, –dels använda de registrerade uppgifterna vid utredningar i passärenden enligt passkungörelsen (1941:836) och vid passkontroll enligt utlänningskungörelsen (1969:136) samt vid annan därmed jämförlig polisiär verksamhet.