sou · GPB366d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Målen kan sammanfattas i nord- och sydgående färjelinjer med tillräcklig kapacitet för dels näringslivets aktuella behov, dels passa- gerartrafikens behov av platstillgång för personer, hytt och bil. Kapaciteten ska också vara sådan att spontanresande möjliggörs. Avgångstider och turtäthet på färjor och flyg ska vara anpassade till näringslivets behov men också i möjligaste mån anpassas efter resenärernas efterfrågan. För färjetrafiken uttrycks särskilt vikten av ett varierat utbud, inkluderande snabbgående fartyg. Rimliga priser för gods- och persontrafik där den s.k. vägprincipen ska gälla för godstransporterna och normalprisbiljetten på flyg till kosta högst . Särskilda rabatter för personer folkbokförda på ska finnas på både färja och flyg respektive . Berörda hamnar ska vara an- passade till trafikens behov och kopplingen till andra trans- portsystem ska vara god. 6.3Gotland – nuläge, omvärld och framtida profilområden Mot bakgrund av de särskilda omställningsproblem som bedömdes uppstå på grund av sysselsättningsminskningen inom försvaret beslutade regeringen att tillsätta en s.k. omställ- ningsgrupp med uppgift att lämna förslag till åtgärder för att stödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden och övergång till nya näringar på och i åtta andra kommuner. I omställnings- gruppens uppdrag ingår bl.a. att upprätta och genomföra utveck- lingsprogram. Att infrastrukturen anses ha betydelse för utveck- lingen framgår av att omställningsgruppen också skulle lämna syn- punkter på förslag till planer för åtgärder i transportinfrastruk- turen, främst vägar och järnvägar, för åren 2002–2011. kommuns och andra intressenters synpunkter på trafiken neringsprocess har emellertid försenats men på hävdas att färje- och flygtrafiken är infrastruktur på motsvarande sätt som vägar och järnvägar är det på fastlandet. Efter nedläggningen av A7, Lv2 och KA3 på anlitades för att belysa och analysera framtida möjligheter ur ett omvärldsperspektiv. Denna omvärldsanalys beslutade kommunstyrelsen att anta som underlag för det fortsatta omställningsarbetet. Mot bakgrund av en statistisk analys sammanfattas nuläget med konstaterandet att det finns en positiv sida av med stabil befolkningsutveckling över och ett högt antal småföretagare och en negativ sida med befolkningsminskning , en liten och säsongsberoende arbetsmarknad och en låg utbildningsnivå. Företagarnas uppfattning om företagsklimatet är inte helt posi- tivt, något som i analysen antas bero på transportsituationen. I intervjuer som genomförts med företrädare för näringsliv, offent- liga förvaltningar och organisationer lyfts också det stora beroen- det av kommunikationer – både för gods- och persontransporter – fram som problem och hinder för utvecklingen. Av omvärldsanalysen framgår att det finns brister i samarbets- klimatet mellan företag och mellan myndigheter. Det framhålls att samarbete blir avgörande för hur väl man lyckas på i fram- tiden. De utvecklingsområden som lyfts fram som särskilt viktiga är interaktiva media, gotländska kvalitetsprodukter och upplevel- seturism. Dessa områden har också lyfts fram i andra planerings- dokument från . En förhandlad helhetslösning för Beslut vid regeringssammanträde . En utredare tillkallas med uppgift att genomföra nödvändiga kom- pletterande analyser av effekterna av olika trafikeringsalternativ som redovisats i och Rikstrafikens rapport visning av uppdrag avseende gotlandstrafiken. Utredaren skall även genom förhandlingar med berörda parter söka nå en långsiktigt hållbar totallösning för trafiken till och från , vilket omfattar att även se över möjligheterna att inkludera flygtrafiken. En utgångspunkt i dessa förhandlingar skall vara att det nuvarande Gotlandstillägget avvecklas och att merkostnaderna som följer av geografiska läge neutraliseras på annat sätt än . Gotlandstilläggets nedtrappning från , i enlighet med beslut (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99), ledde till att fraktpriserna till höjdes, vilket fick negativa konsekvenser för det gotländska näringslivet. När- ings- och teknikutvecklingsverket () har beräknat att kostnaderna är högre än för en motsvarande transport på fastlandet. Därför har avvecklingen av Gotlandstillägget i sin helhet skjutits upp och tillägget är alltjämt . fick regeringens uppdrag att utarbeta ett förslag till modell för stöd till godstransporterna. förslag innebar i korthet att ett nolltaxesystem skulle införas. Förslaget remiss- behandlades och mötte viss kritik från remissinstanserna. Sjöfarts- verket framhöll i sitt utvecklade remissvar att stödet borde göras pekade bl.a. på att en separation av gods- och persontransporter bör genomföras , där gods- transporterna subventioneras genom ett regionalpolitiskt trans- portstöd och persontransporterna upphandlas av staten. Regeringen delade principiella inställning till behovet av en separation av gods- och persontrafiken. Regeringen ansåg därför att möjligheterna till en praktisk separation av gods- och persontrafiken borde belysas närmare. Regeringen uppdrog därför åt och Rikstrafiken att gemensamt analysera förutsättningarna för och effekterna av en separation av gods- och persontrafiken med fartyg till och från . Utgångspunkten i detta arbete var att de olika kundkate- goriernas krav på tillfredsställande transportförsörjning skulle till- godoses. och Rikstrafikens redovisning av uppdrag avseende gotlandstrafiken och Rikstrafiken har inkommit med rapporten av uppdrag avseende gotlandstrafiken. Rapporten grundar sig på två konsultrapporter som biläggs rapporten och redovisar sex olika trafikeringsalternativ. Myndigheterna tar inte slutligt ställning när det gäller de olika alternativen, utan konstate- rar att det krävs ytterligare analyser innan mer långtgående slutsat- ser kan dras. Myndigheterna föreslår dock att den framtida trafike- ringen diskuteras utifrån de redovisade alternativen och utveck- lingen av infrastrukturen på fastlandet samt att Gotlandstillägget avvecklas genom förhandlingar men behålls i avvaktan på resultatet av dessa förhandlingar. och Rikstrafikens rapport har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser instämmer i att det krävs ytterligare analy- ser innan mer långtgående slutsatser kan dras. Regeringen delar denna bedömning. Regeringen anser dock att de presenterade alternativen kan utgöra en bas för det fortsatta arbetet. Regeringen instämmer i bedömningen att gotlandstrafiken bör ses i ett helhetsperspektiv som innefattar både händelseutveck- lingen på och utvecklingen av infrastrukturen på fastlan- det. Regeringen delar även bedömningen att en förhandlingslös- ning, där alla olika delar inkluderas och kan ställas mot varandra, kan vara ett bra sätt att finna en långsiktig och för alla parter acceptabel lösning för gotlandstrafiken. Regeringen delar även bedömningen att det s.k. Gotlands- tillägget inte är en tillfredsställande form för transportstöd och anser att tillägget bör avvecklas och ersättas av ett mer konkurrensneutralt system. Regeringen bedömer dock att det behövs ett mer utvecklat beslutsunderlag inför de föreslagna förhandlingarna. I i under 90- talet konstateras att avregleringen av inrikesflyget inte infriat de högt ställda förväntningarna. Regeringen kan konstatera att detta kanske i synnerhet gäller effekterna på prisbilden. Regeringen anser att höga priser inte minst gäller för flygresor till och från . har initierat en studie och har presenterat en rap- port som kartlägger förutsättningarna för upphandling av flygtra- fik. Utgångspunkten för rapporten är att de transportpolitiska målen skall uppfyllas. Målen om ett tillgängligt transportsystem och en positiv regional utveckling beaktas särskilt. En utredare tillkallas med uppgift att genomföra nödvändiga kom- pletterande analyser av de effekter av olika trafikeringsalternativ som redovisats i och Rikstrafikens rapport visning av uppdrag avseende gotlandstrafiken. Utredaren kan också analysera andra trafikeringsalternativ som utredaren finner lämp- liga. Utredaren skall även genom förhandlingar med berörda parter söka nå en långsiktigt hållbar totallösning för färjetrafiken till och från . En utgångspunkt i dessa förhandlingar skall vara att det nuvarande Gotlandstillägget avvecklas och att merkostnaderna som följer av geografiska läge neutraliseras på annat sätt än . Utgångspunkten för arbetet skall vara att gotlandstrafiken bör ses i ett helhetsperspektiv som innefattar inte bara själva färjetrafi- ken utan även den allmänna utvecklingen på samt utform- ningen och utvecklingen av infrastrukturen på fastlandet. Arbetet skall självfallet bedrivas med beaktande av de krav och önskemål som näringsliv och boende på ställer på en till- fredsställande trafikförsörjning. Vidare skall arbetet bedrivas med beaktande av de transportpoli- tiska målen och då främst delmålen om tillgänglighet och positiv regional utveckling. En utgångspunkt skall vara att efterfrågan skall tillgodoses på det samhällsekonomiskt mest effektiva sättet. En målsättning bör vara att föreslagen lösning inte skall medföra ett större statligt ekonomiskt engagemang än dagens. Vid de kompletterande analyserna av enhamnsalternativen som redovisas i och Rikstrafikens rapport, där utgångs- punkten skall vara effekterna för näringslivet och boende på , skall särskild vikt läggas vid följande: godsflödena till och från , västra, södra och sydöstra kopplat till effekterna för det gotländska näringslivet, effekterna för boende på , effekterna för gotlandsturismen, sårbarhet vid trafikstörningar, säkerhets- och miljöeffekter, inklusive effekter på natur- och kulturmiljön, påverkan på den totala fraktkostnaden, samt möjligheterna för en kommersiell kompletterande trafik. Utredaren skall även genomföra en genomgång av rättspraxis inom området för att få en fullständig analys av hur konkurrens- och statsstödsregler begränsar möjligheterna att neutralisera merkost- naderna som följer av geografiska läge. I detta inkluderas att göra internationella jämförelser där erfarenheter från liknande trafik kan utnyttjas. Utredaren skall vidare med beaktande av kart- läggning av förutsättningarna för upphandling av flygtrafik se över möjligheterna att inkludera även flygtrafiken till och från i den helhetslösning som beskrivits ovan. Utredaren skall samråda med företrädare för , i , Rikstrafiken, övriga berörda nationella myndigheter, representanter för näringslivet på , trans- portförmedlingsföretag, övriga berörda kommuner och andra intressenter. Uppdraget kan indelas i en analysfas och en förhandlingsfas och skall inledningsvis inriktas mot att genomföra de analyser som behövs för förhandlingarna om en totallösning. Detta hindrar inte att analys- och förhandlingsarbetet till viss del kan bedrivas paral- lellt. Uppdraget skall redovisas och omfatta den förhandlade totallösningen.