sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Utredningen föreslår också att regeringen bör ge i uppdrag att göra branschvisa genomgångar för att se vilka branscher som använder ämnen som omfattas av regeringens nya riktlinjer inom kemikaliekontrollen. I detta sammanhang anges att möjligheter att få fram frivilliga åtaganden för att fasa ut de aktuella ämnena bör beaktas. Utredningen föreslår dessutom att regeringen bör utreda ett system för hälso- och miljöinformation av varor, som innefattar information om kemikalieinnehåll. Skälet är att det ska vara möjligt att veta i vilka varor hälso- och miljöfarliga ämnen förekommer. 2.2.4Fler utredningar och delegationer för och Habitat (M 2000:02) har i uppgift att ytterligare förankra, samordna och utveckla arbetet med åtaganden inom och Habitatagendan. Kom- mitténs huvudsakliga uppgifter är bl.a. att lämna underlag till regeringen för redovisning av Habitat- agendans genomförande i anslutning till generalförsamlingens extra möte , lämna underlag till regeringens nationalrapport om Agenda 21- arbetet i , inför generalförsamlingens uppföljning av om miljö och utveckling, biträda regeringen vid framtagandet av den nationella strategi för hållbar utveckling, som ska lämnas till FN , ta del av arbetet med att integrera miljöhänsyn i bistånds- verksamheten, samt följa och stimulera det fortsatta Habitat- och Agenda 21- arbetet bl.a. genom att samarbeta med berörda myndigheter, kommuner, ideella organisationer och med näringslivet. Ett av de prioriterade områdena är näringslivets roll i arbetet för hållbar utveckling. Kommitténs inriktning är att belysa hur sam- arbetet mellan företag och offentlig sektor har växt fram och utvecklats inom områden med berörings- punkt till och Habitat. Kommittén avser bl.a. belysa möjligheterna till partnerskap mellan olika aktörer, arbetet med att utveckla och fördjupa olika uppförandekoder inom näringslivet och företagens roll i den svenska biståndspolitiken. Skogen och skogsindustrin lyfts av kommittén fram som en enskild sektor som kan vara intressant att belysa genom dess koppling till det internationella samarbetet under och efter Rio- konferensen . Inom skogssektorn har också olika aktörer ställt upp en mängd krav, som industrin svarat på genom att utveckla nya metoder och system. Miljöteknikdelegationen som startades och avslutade sitt arbete har haft som huvudmål att stimulera kommersialiseringen, marknadsintroduktionen och försäljningen av produkter, processer och system som minskar allvarliga miljöproblem, samt stödja svenska företag som verkar på den inhemska marknaden och/eller exportmarknaden och som tillverkar eller använder miljöanpassad teknik. Miljöteknikdelegationen har använt sig av en rad olika arbets- metoder och angreppssätt i syfte att främja utvecklingen och användningen av miljöanpassade produkter och processer. De har prövat verktyg och stöttat projekt som stimulerar kommersiali- seringsfasen eller ökar användningen av miljöanpassade produkter/ system. I den rollen har de fungerat som mäklare som fångar upp och kommunicerar behov och efterfrågan å ena sidan och utbud och utvecklingsmöjligheter å andra sidan. Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling – EKU – (M1998:01) tillsattes av regeringen med uppdrag att driva på en ekologiskt hållbar upphandling inom stat, kommun och lands- ting. Delegationen ska i samarbete med ett antal arbetsgrupper ta fram ett för hela den offentliga sektorn gemensamt internetbaserat verktyg/manual, analysera behovet av policy, informera och utbilda, analysera internationella överenskommelser och lagstift- ning samt inrikta arbetet på strategiskt viktiga varor och tjänster där nyttan av att ställa krav på hållbarhet är som störst. Delega- tionen arbetar med arbetsgrupper som består av representanter från både näringsliv och stat. Byggkostnadsdelegationen tillsattes och presenterade sitt betänkande Från byggsekt till byggsektor (SOU 2000:44) . Deras uppdrag var att i samverkan med byggsektorns aktörer aktivt arbeta för långsiktigt sänkta produktions- och förvaltnings- kostnader för bostäder vilket därmed bör ge lägre boende- kostnader. I visionen för en framtida byggsektor nämns bland annat miljöaspekter i byggandet. Vad gäller andra styrmedel än kvalitetskrav vid offentlig upphandling nämns bland annat dialog och frivilliga överenskommelser. I de rekommendationer som ges till regeringen säger man emellertid att arbetet med miljökrav på byggområdet måste organiseras på ett sådant sätt att de etablerade företagen inte ska kunna begränsa konkurrensen. (K 1998:04) består av en grupp experter och sakkunniga som har i uppdrag att analysera hur IT påverkar samhället, främja en bred användning av IT, samt se till att information sprids till allmänheten. Verksamheten är uppdelad i sex områden, infrastruktur, tillväxt, informationssäkerhet, juridik, demokrati och medborgarskap samt lärande, kunskap och kompetens. Godstransportdelegationen (K1998:06) är en kommitté där både representanter från näringsliv och stat deltar. Kommittén har i uppdrag att öka samverkan mellan godstransportsystemets aktörer och staten samt förtydliga statens roll i detta system. Man har även i uppdrag att lämna förslag till en näringspolitisk strategi för de svenska transportföretagen. ska en samlad gods- transportstrategi som bör omfatta såväl institutionella former och mekanismer som faktiska spelregler vara utarbetad. En förutsätt- ning är att denna strategi även leder till förbättringar för transport- köparna samt även i övrigt ligger i linje med transportpolitiska mål och andra övergripande samhällsmål, däri bland inbegripet hållbar utveckling. tillsattes av regeringen med uppdrag att göra en översyn av sambandet mellan tillväxt och miljö samt utreda behovet av åtgärder för en effektivare användning av naturresurser i syfte att uppnå en hållbar utveckling. De över- lämnade sitt betänkande Effektiv användning av naturresurser (SOU 2001:2) till regeringen . Näringslivet genomgår en ständig strukturomvandling i varierande takt där verksamheter tillkommer och faller bort. Efterfrågan, konkurrens och omvärldsfaktorer som t.ex. förändring av lagar och andra styrmedel ger företagen nya förutsättningar för att verka. Syftet med detta avsnitt är att ge en kortfattad översiktlig bakgrund till hur näringslivet utvecklats och förändrats . 2.3.5Näringslivets utveckling – en ständig omvandling har genomgått en omfattande förändring. I figur 2.2 nedan illustreras förändrade näringsstruktur . Då var jordbruket helt dominerande som näringsgren men har därefter minskat successivt för att nu endast stå för av BNP. Tjänste- produktionens andel var relativt av BNP, men har därefter ökat. Industrins andel av BNP låg relativt stabilt på , därefter har andelen minskat. BNP fördelat på ekonomins olika sektorer efter produk- tionsvärde (dvs. värdet av producerade varor och tjänster)1861– 1990 i löpande priser Källa: , Den svenska ekonomin – en översikt av utvecklingen. Industrin består av många olika näringar som har utvecklats på skilda sätt . I tabell 2.1 nedan listas olika industribranscher efter tillväxttakt åren 1950–1970. Snabbast har järn-, stål och metallverk, kemisk industri samt verkstads- industrin växt. Järn-, stål- och metallverk växte starkt för att därefter möta en allt hårdare internationell konkurrens. Den kemiska industrin har ökat väsentligt också efter främst genom en ökad användning av plaster inom allt fler områden och en kraftig tillväxt av läkemedelsindustrin. Inom verkstads- industrin har vissa delbranscher som varvsindustrin i det närmaste helt upphört. har andra delar som elektronikindustrin kraftigt expanderat. Textilindustrin har haft svårt att klara konkurrensen från låglöneländer och har därför i det närmaste raderats ut. Livsmedelsindustrin har varit en av de större industribranscherna men genom dess långsamma tillväxt, i relation till andra branscher, har dess andel av totala produktionen minskat. Byggnadsindustrins nedgång är kopplad till den finansiella krisen på fastighetsmarknaden. Förädlingsvärden inom industrin 1950–1995 Järn-, stål och metallverk El-, gas, värme- och Industrin i sin helhet Källa: , Den svenska ekonomin – en översikt av utvecklingen. I tabell 2.2 nedan visas näringslivets tjänsteproduktion fördelat på ett antal branscher för åren 1980–1995. Större delen av sjukvård och utbildning ingår inte eftersom det är verksamheter som huvud- sakligen är offentliga tjänster. Tjänstesektorn i är liten jämfört med andra länder men kan förväntas öka. Allt fler företag lägger ut delar av sina verksam- heter på entreprenad som t.ex. städning, ekonomifunktioner eller visst underhåll. Många företag hyr också t.ex. maskiner och fordon. Denna utveckling förklarar den tillväxt som uthyrnings- och företagsservicefirmor visar. En annan tjänstesektor som ökat starkt är den finansiella sektorn. Detta har en förklaring i avregleringen av kredit- marknaden som inleddes . Förädlingsvärden inom näringslivets tjänstesektor 1980–1995 Miljarder kr, löpande priser Tjänstesektorn i sin helhet Källa: , Den svenska ekonomin – en översikt av utvecklingen. har internationaliseringen av ekonomin blivit allt tydligare. Den svenska utvecklingen har varit en del i den interna- trenden av ett ökat flöde av information, kapital och varor. Denna trend var mer påtaglig i än i många andra länder. Skälen för detta var bl.a. att regleringen av kapitalmarknaden hade drivits förhållandevis långt i . lyfter i En modern svensk ekonomisk historia fram att har många stora företag där verksamheten blivit allt mindre nationellt baserad och istället allt mer transnationell. Dessa företag kom där- med att bli bärare av internationaliseringen. Näringsliv definieras enligt på följande sätt: Till näringsliv räknas företag med privatekonomiskt funktionssätt. Näringslivet kännetecknas av att produktionen utgörs av marknads- produkter, dvs. varor och tjänster med en marknadsmässig prissätt- ning, som avsätts på en marknad. Verksamheten kan vara organiserad i enskilda firmor, handelsbolag, kommanditbolag, aktiebolag och stiftelser. Om verksamheten är privat, eller statlig har för definitionen ingen betydelse. Kommunala bostadsbolag och stiftelser tillhör således näringslivet liksom statliga och kommunala affärsverk. delar in näringslivet i tre sektorer – kunskaps-, kapital- eller arbetsintensiv verksamhet1. Dessa tre sektorer är uppdelade i varu- eller tjänsteproducerande verksamhet. I figur 2.3 nedan visas näringslivets produktion fördelat på dessa områden för . Tjänstesektorn står för av förädlingsvärdet och indu- strin för . Kapitalintensiv övrig verksamhet är jord- och skogsbruk samt el-, gas, värme- och vattenverk. Dessa står för av förädlingsvärdet. Näringslivets produktion , andelar fördelat efter olika sektorer Källa: , Svenskt näringsliv och näringspolitik 1998. 1 Indelningen är gjord i tre steg. Först har de kapitalintensiva branscherna identifierats. Dessa är branscher med en kapitalförslitning på av förädlingsvärdet . Därefter har de kunskapsintensiva branscherna identifierats. Dessa definieras som branscher med akademiker av andelen sysselsatta. De kvarvarande branscherna har klassats som arbetsintensiva. Dessa tre huvudgrupper har sedan delats in i tjänste- eller varuproducerande verksamhet efter SNI-kod. Källa: SCB och . är ett exportberoende land. låg på 18:e plats i världen med en export motsvarande av BNP. Skogsindustri, el- och teleindustri, verkstadsindustri och bilindustrin står för den största exporten. Ca två tredjedelar av handeln sker med . I en internationell jämförelse satsar mycket på forskning och utveckling. uppgick FoU-satsningarna till av BNP, vilket är högst bland . Större delen av forskning och utveckling är koncentrerad till industrin där tio företag svarar för mer än hälften av samlade FoU- satsningar. Bland dessa företag märks bl.a. de större elektronik- och läkemedelsföretagen. I en underlagspromemoria från IVA, Strategier för ett ekologiskt hållbart näringsliv, framhålls att den allt snabbare teknikutveck- lingen med kortare produktcykler, effektivare produktion och ökad specialisering troligen leder till nya företagsstrukturer med större flexibilitet och integrering av produkter och tjänster. som företagen kan förväntas specialisera sig mer så driver globaliseringen fler företag att gå samman eller köpa upp företag i samma bransch. Nätverksbildning och samverkan mellan olika företag och organisationer leder till allt mer branschglidning samt ett ökat beroende mellan branscher. har i rapporten näringsliv på rätt väg? presen- terat två scenarier för framtida näringslivsstruktur fram . Ett basscenario med en världsmarknadstillväxt på samt ett snabbtillväxtscenario med en världs- marknadstillväxt på . Slutsatserna utifrån dessa scenarier är: De olika scenarierna över den framtida näringslivsstrukturen pekar på fortsatt utveckling mot kunskapsintensiv produktion av både varor och tjänster. Sysselsättningen inom den arbetsintensiva industrin fortsätter att minska. Bland tjänstesektorerna är det främst de kunskaps- intensiva tjänsterna (t.ex. undervisning och företagstjänster) som ökar sin andel av sysselsättningen, men även arbets- intensiva tjänster (t.ex. samfärdsel och handel/restaurang/ hotell) ökar. I huvudscenariet ökar andelen som sysselsätts i kunskapsintensiva sektorer från år . Sysselsättningen ökar mest i storstäderna och i regioner med ett stort utbud av privata tjänster. I flera av regionerna som domineras av industri förväntas en sysselsättningsminskning. Efterfrågan på personer med enbart grundskoleutbildning fort- sätter att minska i hela . Efterfrågan ökar snabbast för högskoleutbildade tekniker och IT-utbildade. Totalt sett stiger andelen med långa högskoleutbildningar i näringslivet från till . Ökningen sker främst i storstads- och universitetsregionerna. 3Dialog med näringslivet – resultat och erfarenheter av två pilotprojekt I direktivet till Miljövårdsberedningen (Dir. 1998:65) anges att beredningen ska medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv. Denna medverkan ska ske genom att förbereda och initiera en dialog med delar av näringslivet om dess arbete med hållbar utveckling. I direktivet anges att dialogen ska omfatta både varu- och tjänsteproducerande företag för att olika delar av näringslivet ska vara representerade. Vidare sägs att respektive verksamhetsområde företrädesvis ska representeras av företag som är strategiska för utvecklingen av ett ekologiskt hållbart näringsliv eller företag som aktivt integrerat miljöfrågorna i sin företagspolicy. I dialogen med näringslivet ska både miljöförbättringar, resurseffektivisering och företagens utveckling på alltmer miljöanpassade marknader beaktas. Begreppet hållbar utveckling omfattar såväl miljöaspekter som ekonomiska och sociala förhållanden. Vi har i dialogen med näringslivet valt att fokusera på miljöaspekterna, men menar att de lösningar som tas fram också måste vara ekono- miskt rimliga och socialt attraktiva. Beredningen beslutade att dialogen, för att vara meningsfull, bör begränsas till ett fåtal sektorer och företag. Att föra en dialog med hela näringslivet om konkreta åtgärder har vi bedömt som svårt rent praktiskt och med få framgångsmöjligheter. I planen för arbetet, som Miljövårdsberedningen lämnade till regeringen , angavs ett antal tänkbara urvalskriterier för val av dialogområden. En viktig faktor är givetvis de olika branschernas miljöbelastning. Grunden för valet av områden behö- ver dock inte enbart vara att hitta de delar av näringslivet som ger upphov till de största miljöproblemen. Möjliga kriterier och skärningar kan också vara: Dimension av ekologisk hållbarhet effektiviseringspotential vad gäll material och energi, belastning på mark, vatten och ekosystem, miljöbelastning/utsläpp (ur LCA-perspektiv eller mer traditio- nellt och branschvis). funktion ur behovssynpunkt, produktgrupper (bilar, elektronik osv. ), branscher, förädlingskedjan (råvaruutvinnare, förädlingsled, slutprodukt- tillverkare osv. typ av företag (tjänster/varor; kunskaps/kapital/arbetsintensivt osv. , storregional eller global utgångspunkt (miljöbelast- ning, potential på framtida marknader osv. kort (1–), medellångt (5–) eller långt (15–). regional/geografisk indelning, strategiska företag: strategiskt ur miljöbelastningssynpunkt, exportmöjligheter, kan bli ett föredöme, stor tyngd i bran- schen, företag som har nya idéer, företag i fronten vad gäller teknikutveckling, företag som har arbetat intensivt med att integrera miljöarbetet i företagets verksamhet etc. områden eller sektorer med utvecklingspotential, stora kontra små företag, företag som ännu inte har påbörjat en omställning. Miljövårdsberedningen beslutade att i val av dialogområden främst utgå från ett funktionsperspektiv. Grundläggande funktioner i samhället kan sägas vara: äta/livsmedel, bygga/bo, kommunicera, transportera sig, koppla av/fritid/turism, klä sig. Det är sätten att tillgodose dessa behov/funktioner som måste för- ändras för att utvecklingen ska bli hållbar. Fördelen med att utgå från ett funktionsperspektiv är att det då är lättare att tänka i nya koncept och se lösningar som ligger utanför de gängse. () framhåller i rapporten Forskning för hållbar utveckling – en nationell strategi (Rapport 1998:21) att det finns en utomordentlig potential för ekoeffektivisering genom att utgå från de funktioner vi önskar utförda. Vi anser att möjligheterna ligger i att hitta lösningar på våra behov som är mindre miljöbelastande än dagens. Genom uttag av resurser tillgodoser vi våra behov. Det är i sätten att tillgodose dessa behov/funktioner som möjligheter finns att förändra utvecklingen i hållbar riktning Källa: Kretsloppsdelegationens rapport 1997:14. Utöver de givna förutsättningarna i direktivet och funktions- perspektivet beslutade Miljövårdsberedningen att välja sektorer med olika karaktär för att genom olikheterna kunna dra ökad lär- dom om hur dialog fungerar som arbetsform. Beredningen beslutade också att dialogerna skulle utgå från ett globalt och långsiktigt (25–) perspektiv. 3.1.2Val av Framtida handel respektive Bygga/Bo Efter en analys av olika näringars miljöpåverkan och miljöarbete ur ett funktionsperspektiv valde beredningen att inleda dialoger med företag från bygg- och fastighetssektorn, kallad Bygga/Bo, samt företag med kopplingar till dagligvarukedjan, kallad Framtida handel. Framtida handel och Bygga/Bo skiljer sig åt på flera betydande sätt där dessa skillnader i sig ger förutsättningar för att öka kun- skapen om dialog som verktyg i miljöpolitiken. omfattar företag från olika sektorer sammanförda för att ge möjlighet att på ett nytt sätt belysa för handeln viktiga framtidsfrågor. Framtida handel har som en viktig del fokuserat på att skapa förutsättningar för att från början minska miljöbelast- ningen i en framtida utveckling där nya strukturer kan förväntas växa fram, bl.a. genom en ökad elektronisk handel. Bygga/Bo fokuserar på att göra miljöförbättringar i en befintlig sektor. Sektorn får också anses vara förhållandevis konservativ bl.a. till följd av tidigare detaljstyrning genom byggregler och subven- tioner. Den har heller inte i någon nämnvärd utsträckning varit utsatt för internationell konkurrens eller omvandlingstryck från kunderna. Livsmedelsindustrin påverkar miljön bland annat genom dess energianvändning, utsläppen till luft och vatten samt mängden organiskt avfall som produceras. Av livsmedelskedjans energi- förbrukning används i storleksordningen 15–till trans- porter. Av hushållens disponibla inkomst används till livsmedel. Projektets fokus ligger på förändringar inom dagligvarukedjan vad gäller bl.a. utvecklingen av nya strukturer och distribution. Detta är områden som berör oss alla och som kan komma att genomgå stora förändringar . kan det komma att utvecklas nya strukturer, nya sätt att beställa och distribuera livsmedel och nya betydelsefulla aktörer. Det finns en risk att dessa aktörer, exempelvis e-handelsföretag, bidrar till att miljöbelastningen ökar vid en uppbyggnad som inte inkluderar miljöhänsyn. Beaktas miljöaspekten redan vid uppbyggnaden av de nya strukturerna bör den totala miljöbelastningen kunna minska jämfört med dagens situation. Miljömässiga effektiviseringar kan göras bl.a. genom samordning och väl utformade logistiklösningar. För livsmedelsbranschen är EU:s jordbrukspolitik den enskilt största påverkansfaktorn vilket projektet dock inte närmare berört eftersom fokus varit på distributionen av varor och inte på primär- produktionen. Hur vi bor och vilka lokaler vi arbetar i berör oss alla . Av cirka 45 000 olika byggprodukter blir det hus som används som bostäder och arbetsplatser. Bygg- och fastighetssektorn står för en stor del av miljö- belastningen i samhället. Den svarar för av energi- förbrukningen, av elanvändningen och av avfallsproduktionen. Av samhällets transportarbete är kopplat till byggandet. Bostäders och arbetsplatsers lokalisering har också betydelse för transportarbetet. Bygg- och fastighetssektorn står för i storleksordningen en femtedel av näringslivets förädlingsvärde och av hus- hållens disponibla inkomst går till boendet. Potentialen för att göra miljöförbättringar är stor och sektorn har viss vana att arbeta med frivilliga åtaganden genom Bygg- sektorns kretsloppsråd. Rådet förde –1996 diskussioner med Kretsloppsdelegationen om utformningen av ett producentansvar som resulterade i ett frivilligt åtagande. Bygg- och fastighetssektorn är dessutom en sektor som är stor sett till förädlingsvärde och antal sysselsatta. En fördel med att välja företag utifrån funktionen Bygga/Bo (vilket i vår dialog även har inkluderat lokaler) är att det är en sektor som verkar på hemmamarknaden med relativt litet inslag av internationell konkurrens, vilket underlättar att nå fram till överenskommelser. har t.ex. några svenska byggföretag expanderat mycket utomlands . Det finns därmed en SOU 2001:20 Dialog med näringslivet möjlighet att föra ut och vinna marknadsandelar genom kostnadseffektiva miljölösningar. Andra sektorer som övervägdes vid valet av dialog var bl.a. turist- sektorn (besöksnäringen) inklusive tillverkare av fritidsutrustning, media, framtidens transporter och logistik samt den finansiella sektorn med banker och försäkringsbolag. kommer människors fritid troligen att öka vilket gör att vi kommer att spendera mer tid och pengar på fritidsaktiviteter. Detta leder troligtvis till högre energiförbrukning och större miljö- påverkan genom ökat resande och ökad konsumtion av ofta specialiserade fritidsartiklar. Det är inte en oväsentlig del av hushållens disponibla inkomst som används till aktiviteter kopplade till fritiden. Hushållen använde 1996 motsvarande av den disponibla inkomsten till fritid och kultur. Av denna andel så står resor och hotell för . Turism är en del inom fritidsektorn och kulturområdet. Det är människors aktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning än som räknas in i själva begreppet turism. Marknadsföringens och massmedias stora betydelse för den världsbild och de attityder som utvecklas i samhället diskuterades av beredningen och möjligheterna att med de utgångspunkterna föra en dialog med näringslivet övervägdes. Transport/logistikföretag ingår i Framtida handelsdialogen. Transportområdet skulle också kunna utvecklas till ett eget dialog- område. Banker och försäkringsbolag bidrar till utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn i betydande utsträckning genom de krav de kan ställa vid kreditgivning eller försäkringar. Företrädare för dessa har därför varit inbjudna att delta i Bygga/Bo-dialogen. Vi bedömer att det skulle kunna vara motiverat att också föra en särskild dialog med bank- och försäkringssektorn. I kommande avsnitt beskriver vi den metod vi använt oss av i dialogerna samt hur dialogen som arbetsmetod fungerat. Vi redo- visar också resultatet av dialogerna Framtida handel och Bygga/Bo.