sou · GPB348d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Personer som jobbar i den privata sektorn är något underre- presenterade bland avhopparna, medan personer från den kommu- nala sektorn är något överrepresenterade. De som arbetar i statlig sektor uppvisar en genomsnittlig avhoppsfrekvens. Slutligen kan konstateras att utrikes födda och utländska med- borgare har samma avhoppsfrekvens som inrikes födda och svenska medborgare. Bland avhopparna utgör utrikes födda och utländska medborgare , vilket motsvarar deras andel bland förtroendevalda totalt. Flera av de grupper som totalt sett underrepresenterade bland de kommunalt förtroendevalda är överrepresenterade när det gäller förtida avhopp är (jfr SOU 2001:48). Detta gäller kvinnor, 18–29- åringar, 30–44 åringar och studerande. Försåvitt inte ersättarnas socioekonomiska profil överensstämmer med avhopparnas, för- stärks alltså dessa gruppers underrepresentation under mandatperi- oden. Noteras kan också att det finns ett par grupper som trots att de är underrepresenterade bland de förtroendevalda totalt sett inte uppvisar en högre avhoppsfrekvens än övriga grupper. Bland dessa märks arbetslösa och personer med utländsk bakgrund. Nästa fråga gäller om avhopparna skiljer sig från övriga för- troendevalda när det gäller utövandet av förtroendeuppdraget och sin syn på detta. Här kan till att börja med konstateras att de som hoppar i regel har varit förtroendevalda än genomsnittet bland förtroendevalda totalt. En närmare analys av avhopparna visar att av dem hade erhållit sitt första förtroendeuppdrag , det vill säga de var inne på sin första mandatperiod; två tredjedelar uppgav att de hade fått sitt första uppdrag under de senaste två mandatperioderna. Av dem som lämnar sina förtroendeuppdrag är alltså flertalet relativt nya i kommunalpolitiken. Fullmäktigeledamöter är vare sig över- eller underrepresen- terade bland avhopparna. Något särskilt stort missnöje med vilka frågor man fick syssla med som kommunalt förtroendevald tycks inte ha förelegat hos avhopparna. Andelen avhoppare som uppger att de som förtroendevald fick sitta i den nämnd som de själva önskade är ungefär lika stor, två tredjedelar, som motsvarande andel hos förtroendevalda totalt. Avhopparna utmärks av att de lade ner betydligt mindre tid än normalt på sina kommunalpolitiska åtaganden. I genomsnitt lade de som hoppade av ner vilket ska jämföras bland förtroendevalda totalt. Den upplevda tidskonflikten mellan förtroendeuppdraget och den privata sfären är endast större bland avhopparna i ett avseende: arbetet. I relationen till övriga områden i den privata sfären – familj, vänner och fritidsintressen – upplever avhopparna snarare att den tid som lades ner på kommunalpolitiska åtaganden var mindre problematisk än vad förtroendevalda totalt upplever. Faktisk aktivitet i kommunalpolitiken tenderade att vara lägre bland avhopparna än bland förtroendevalda totalt. Av dem som lämnat samtliga sina förtroendeuppdrag uppger att de yttrade sig under lokala partimöten och 39 pro- cent uppger att de yttrade sig under nämndsamman- träden. Dessa andelar är klart lägre än bland förtroendevalda totalt Särskilt låg tycks avhopparnas yttran- defrekvens ha varit under nämndsammanträden. I linje med det lägre engagemanget i form av nedlagd tid och yttrandefrekvens upplever de som har hoppat av sina förtroende- (28 kommuner) (samtliga kommuner) Antal år med politiska uppdrag -5,2 Andel ersättare i fullmäktige Andel med förverkligad nämndpreferens Antal timmar för kommunal- Andel som upplever tidskonflikt i relation Andel som upplever tidskonflikt i relation Andel som upplever tidskonflikt i relation Andel som upplever tidskonflikt i relation Andel som yttrar sig under Andel som yttrar sig under Upplevt inflytande i partiet inom speci- alområdena (0–100) Upplevt inflytande i partiet utanför spe- cialområdena (0–100) Upplevt inflytande i kommunen inom specialområdena (0–100) Upplevt inflytande i kommunen utanför specialområdena (0–100) Källor: , (2000b). uppdrag också mindre inflytande både i sitt eget parti och i kommunen än förtroendevalda totalt. Uppfattningen gäller såväl inom som utanför de egna specialområdena. Differenserna mellan avhoppare och förtroendevalda totalt är härvidlag genomgående mycket stor. Även om upplevt inflytande inte är detsamma som faktiskt inflytande, antyder skillnaderna att avhopparna som grupp inte har lyckats påverka i kommunalpolitiken i samma utsträckning som övriga förtroendevalda. En kontroll visar att det lägre, upplevda inflytandet gäller oavsett tid för det första uppdraget. Det faktum att de som lämnar politiken genomsnittligt sett inte har varit förtroendevalda som förtroendevalda totalt kan alltså inte förklara att avhopparna upplever ett lägre inflytande än övriga. Resultaten tyder på att de som lämnar sina förtroendeuppdrag är delvis marginaliserade i det kommunalpolitiska arbetet. Den faktiska bilden är att de är mindre aktiva både när det gäller den tid som läggs ner tidsmässigt och när det gäller hur ofta man yttrar sig på partimöten och kommunala sammanträden. Subjektivt upplever avhopparna inte heller lika stort inflytande vare sig i det egna par- tiet eller i kommunen. Ett samband som innebär att lägre infly- tande leder till lägre aktivitet skulle indikera att politiska skäl ligger bakom avhoppen och således vara oroväckande ur demokratisyn- punkt. Om däremot lägre aktivitet leder till lägre inflytande torde avhoppsskälen vara främst privata. Skälen till att förtroendevalda lämnar sina uppdrag behandlas i följande avsnitt. 4.6Skäl att lämna sina förtroendeuppdrag Hur avhoppen ska tolkas ur ett demokratiperspektiv beror på var- för avhopparna väljer att lämna sina uppdrag. I media kommen- teras uppgifter om förtida avhopp som tecken på utanförskap för vissa grupper av förtroendevalda och på en dåligt fungerande representativ demokrati. Särskilt oroligt ser man på den höga avhoppsfrekvens som har noterats hos yngre förtroendevalda. Avhoppen bland dessa tyder, enligt kommentatorerna, på att yngre inte tas på allvar av övriga politiker. Det finns flera tänkbara skäl att förtroendevalda väljer att lämna sina uppdrag . I den enkät som gick ut till dem som hoppat av sina uppdrag under den innevarande mandatperioden hade totalt 17 skäl formulerats på förhand. Av dessa var 5 privata och 12 politiska. Dessutom fanns alternativen andra privata skäl, andra politiska skäl, inget privat skäl hade betydelse och inget poli- tiskt skäl hade betydelse. Totalt hade den svarande således 21 olika alternativ, varav 2 öppna, till varför han eller hon hade valt att lämna sina förtroendeuppdrag. I tabell 12 rangordnas de olika privata skäl som kunde anges i undersökningen. Av dem som har lämnat förtroendeuppdrag i kommunen anger varje svarande i genomsnitt 1,45 privata skäl för sitt avhopp. Motsvarande bland dem som har lämnat förtroende- uppdrag i är 1,51 privata skäl. Bland dem som har lämnat sina uppdrag i kommunen uppges två privata skäl i betydligt större utsträckning än övriga: förhållanden i förvärvsarbetet och flyttning från kommunen. Det förra skälet uppges av och det senare av . Drygt en femtedel av de tillfrågade svarar att andra privata skäl än de på förhand angivna hade betydelse för deras avhopp. Här märks framför allt förhållanden i familjelivet, krävande studier, studier på annan ort, tidsbrist och minskat intresse. Ett antal uppger här också närmast politiska skäl för sitt avhopp, som till exempel dåligt inflytande och minskat/förlorat intresse för förtroendeuppdraget. Knappt en femtedel anför familjeförhållan- den (t.ex. vård av sjuk anhörig, barntillsyn, önskan att umgås mer med familjen). Med tanke på att flera under andra privata skäl har uppgivit familjerelaterade orsaker till sitt avhopp ska denna siffra revideras upp med ett par procentenheter. Cirka en femtedel av dem som har lämnat sina förtroendeuppdrag i kommunen uppger att privata skäl saknade betydelse. Inkluderas de personer som inte besvarade enkäten, men för vilka kommunerna själva i sina uppgifter angav skäl till avhoppet, blir flyttning från kommunen det vanligaste privata skälet med sammanlagt . Kommunernas egna uppgifter visar också att av de förtida avhoppen beror på att den förtroende- valda har avlidit. Olika grupper i befolkningen skiljer sig åt i hur de har svarat på frågan om vilka privata skäl som hade betydelse. Kvinnor uppger oftare än män hälsoskäl och familjeförhållanden. Hos både kvinnor och män är emellertid förhållanden i förvärvsarbetet det oftast anförda privata skälet till varför man hade valt att lämna sina för- troendeuppdrag. Män uppger oftare än kvinnor att inget privat skäl hade betydelse. Avhoppare är kraftigt överrepresenterade bland dem som anför flyttning från kommunen som skäl för sitt avhopp. Medelålders uppger oftare förhållanden i förvärvsarbetet, och bland dem är det en större andel än i Privata skäl till förtida avhopp i kommun och landsting (procent) Rangordning av privata avhoppsskäl Kommun (N=241)) Landsting (N=239) Kommentar: Eftersom varje svarande kunde uppge flera skäl summerar tabellen till . övriga åldersgrupper som uppger familjeförhållanden. Åldersskäl anförs av dem och, framför allt, av dem . Det finns en klar skillnad mellan hur olika åldersgrupper har svarat när det gäller alternativet inget privat skäl hade betydelse. Bland yngre avhoppare uppger endast någon enstaka person att privata skäl helt saknade betydelse. Bland dem som är var privata skäl mindre viktiga; mellan uppger att sådana skäl inte hade någon betydelse för avhoppet. De som markerade fler än ett privat skäl till avhoppet ombads i en följdfråga precisera vilket skäl som hade störst betydelse för avhoppet. Genom att kombinera denna information med informa- tionen om hur de personer som endast markerade ett alternativ svarade, går det att få fram vilket av de privata skälen som har störst betydelse. Det privata skäl som då framträder som det mest betydelsefulla är flyttning från kommunen; av dem som anger minst ett privat skäl hade detta som antingen enda eller främsta privata skäl. Inkluderas de personer som inte besvarade enkäten, men för vilka kommunerna själva angav skälet till avhoppet, ökar denna andel till . Det privata skäl som framstår som näst mest betydelsefullt är förhållanden i förvärvs- arbetet () följt av andra privata skäl (). Av dem som har lämnat sina uppdrag i uppger nästan hälften, , förhållanden i förvärvsarbetet som skäl. Näst mest anförda skäl är andra privata skäl och familje- förhållanden, vilka uppges av hälften så många, följt av hälsoskäl. uppger att inget privat skäl hade betydelse. Flyttning spelar följaktligen betydligt mindre roll för avhopp från landstingsuppdrag än för avhopp från uppdrag i kommunerna. Eftersom valbarhetskravet för uppdrag i landsting är kopplat till ett ytmässigt större geografiskt område – länet – än valbarhets- kravet för uppdrag i kommun är också denna skillnad helt naturlig. Inkluderas de personer som inte besvarade enkäten, men för vilka landstingen själva i sina uppgifter angav skäl till avhoppet, är bilden ungefär densamma. av de förtida avhoppen i landstingen kan förklaras av att den förtroendevalda har avlidit. Bland dem som angav ett eller flera privata skäl för avhopp från landstingsuppdrag framstår förhållanden i förvärvsarbetet som det mest betydelsefulla; anger antingen att bara detta skäl hade betydelse eller, om de angivit flera skäl, att detta var det mest betydelsefulla skälet. Näst mest betydelsefullt är andra privata skäl () följt av hälsoskäl (). Flyttning anförs som det mest betydelsefulla skälet av . Inkluderas de personer som inte besvarade enkäten, men för vilka landstingen själva i sina uppgifter till kommittén angav skäl till avhoppet, stiger denna andel till . I tabell 13 rangordnas olika politiska skäl till förtida avhopp. Av dem som har lämnat sina förtroendeuppdrag i kommunen angav varje svarande i genomsnitt 2,37 politiska skäl för sitt avhopp. Motsvarande bland dem som har lämnat sina förtroendeuppdrag i är 2,46 politiska skäl. Nästan var fjärde av dem som har hoppat av sina uppdrag i kom- munen, , anför skälet att uppdragen kändes meningslösa eftersom man som enskild ledamot inte lyckades påverka besluten i den utsträckning man önskade. Skäl som för mycket partipolitik och för lite sakdiskussion, andra politiska skäl och att nämnden alltför ofta blev överspelad av andra kommunala organ eller befatt- ningshavare uppges vart och ett av cirka en femtedel av avhopparna. Bland andra politiska skäl märks framför allt kritik Politiska skäl till förtida avhopp i kommun och landsting Rangordning av politiska avhoppsskäl Kommun (N=241) Uppdragen kändes meningslösa eftersom jag inte lyckades påverka För mycket partipolitik och för lite sakdiskussion Nämnden blev för ofta överspelad av andra kommunala organ/befattnings havare1 Delade inte längre mitt partis uppfattning i viktiga frågor Arbetet tog mer tid än vad jag hade räknat Fullmäktige blev för ofta överspelat av andra kommunala organ/befattnings havare2 Uppdraget kändes meningslöst då det egna partiet saknade inflytande Otillfredsställd med den egna insatsen (t.ex. beroende på bristande kunskaper) Uppdraget för otacksamt och pressande pga. kritik från massmedia/allmänhet Kände bristande förtroende för min person i partigruppen och/eller fullmäk- Koncentrera mig på andra politiska uppdrag Lämna plats åt annan Landsting (N=239) Uppdragen kändes meningslösa eftersom jag inte lyckades påverka Koncentrera mig på andra politiska uppdrag För mycket partipolitik och för lite sakdiskussion Arbetet tog mer tid än vad jag hade räknat Uppdraget kändes meningslöst då det egna partiet saknade inflytande Fullmäktige blev för ofta överspelat av andra organ/ befattningshavare i landstinget2 Nämnden blev för ofta överspelad av andra organ/ befattningshavare i landstinget1 Otillfredsställd med den egna insatsen (t.ex. beroende på bristande kunskaper) Delade inte längre mitt partis uppfattning i viktiga frågor Kände bristande förtroende för min person i partigruppen och/eller fullmäk- Uppdraget för otacksamt och pressande pga. kritik från massmedia/allmänhet Lämna plats åt annan Kommentar: Eftersom varje svarande kunde uppge flera skäl summerar tabellen till . 1Endast avhoppare som har haft uppdrag i nämnd/styrelse ingår i procentbasen 2Endast avhoppare som har haft uppdrag i fullmäktige ingår i procentbasen : . mot det egna partiet, som av vissa beskrivs som maktfullkomligt, svårpåverkat och fullt av personstrider. En del anför under detta skäl också att arbetet i nämnderna var för hårt styrt av den politiska majoriteten eller av tjänstemän, samt att beslutsfattandet ofta gick för trögt. Vidare menar av avhopparna att de lämnade sina uppdrag på grund av att de inte längre delade sitt partis uppfattning i vissa viktiga frågor och därför inte längre ville representera detta. Nästan lika många svarar att avhoppet berodde på att förtroendeuppdraget tog mer tid än beräknat, ett skäl som torde ligga nära flera av de privata skäl som nämns i tabell 12. Av dem som hoppat av från ett kommunfullmäktigeuppdrag anför att fullmäktige alltför ofta blev överspelat av andra organ eller befattningshavare i kommunen. En tredjedel av dem som lämnat sina kommunala förtroendeuppdrag uppger att politiska skäl helt saknade betydelse. Kvinnor anför något oftare än män skälet att uppdraget som förtroendevald tog än beräknat, medan män oftare upp- ger att de inte längre delade sitt partis uppfattning och därför inte heller längre vill representera detta. Något fler kvinnor än män uppger även att politiska skäl helt saknade betydelse. Skillnaderna mellan vilka politiska skäl som anges i olika åldersgrupper är över- lag små. De som markerade fler än ett politiskt skäl till avhoppet ombads i en följdfråga att precisera vilket skäl som hade störst betydelse. Det politiska skäl som då framträder som det mest betydelsefulla är andra politiska skäl; av dem som har hoppat av sina uppdrag i kommunen och som angivit minst ett politiskt skäl till detta har andra politiska skäl som enda eller främsta skäl. Näst mest betydelsefullt av de politiska skälen är att man inte längre vill representera sitt parti då man inte längre delar dess uppfattning i vissa viktiga frågor, vilket uppges av . Det enda av de övriga politiska skälen som når är att uppdraget eller uppdragen tog mer tid än beräknat (). Det enligt tabell 13 mest uppgivna skälet – att uppdraget kändes meningslöst eftersom man som enskild ledamot inte kunde påverka – framhålls som det enda eller främsta politiska skälet av . När det gäller politiska skäl för avhopp från uppdrag i lands- tingen är bilden ungefär densamma som för avhopp från uppdrag i kommunerna. På ett område är skillnaden dock markant. Bland dem som hoppar av sina landstingsuppdrag uppger över en femte- del att de gör detta för att kunna koncentrera sig på andra politiska uppdrag; bland dem som lämnar sina uppdrag i kommunen anför endast en tjugondel detta skäl. Av dem som har markerat minst ett politiskt skäl till sitt avhopp från är koncentration på andra politiska uppdrag det mest betydelsefulla; anför detta som sitt enda eller främsta politiska skäl till avhoppet. Nästan lika många anför andra politiska skäl som mest betydelsefullt. Är privata eller politiska skäl mest betydelsefulla? I undersökningen ingick även en fråga om privata eller politiska avhoppsskäl hade varit av störst betydelse. Av dem som lämnade sina kommunala uppdrag uppger över hälften, , att pri- vata avhoppsskäl hade störst betydelse. Drygt en fjärdedel, 26 pro- cent, anser att politiska skäl hade störst betydelse och knappt en fjärdedel, , svarar att det både var privata och politiska skäl som gjorde att de hoppade av. Utifrån denna information går det få fram vilket av samtliga skäl - privata och politiska - som är det mest betydelsefulla för förtida avhopp. I kommunerna visar sig det totalt sett främsta skälet till förtida avhopp vara flyttning från kommunen, vilket uppges av av avhopparna. Inkluderas även de personer som inte har besvarat enkäten, men för vilka kommunerna lämnade uppgifter om orsaken till det förtida avhoppet, ökar denna andel till 29 pro- cent. Det näst främsta skälet är förhållanden i förvärvsarbetet (). På tredje plats kommer andra politiska skäl (12 pro- cent), tätt följt av andra privata skäl (). Bland övriga skäl når inget . Det totalt sett mest betydelsefulla politiska skälet efter andra politiska skäl är att inte längre dela sitt partis uppfattning i vissa viktiga frågor (). av avhopparna har som främsta skäl att avhoppet berodde på att uppdraget som förtroendevald kändes meningslöst då man inte lyckades påverka besluten i den utsträckning man önskade. Inte någon uppger att de främst hoppade av på grund av att uppdraget kändes otacksamt till följd av kritik som riktades mot kommunalpolitikerna från massmedia och allmänhet. Bland dem som lämnade sina landstingsuppdrag gjorde 54 pro- cent detta främst av privata skäl, främst på grund av politiska skäl, och uppger att privata och politiska skäl spelade lika stor roll. Det totalt sett mest betydelsefulla skälet i landstingen är förhål- landen i förvärvsarbetet; av dem som lämnat sina landstings- uppdrag gjorde var fjärde () det i huvudsak på grund av detta skäl. Näst mest betydelsefullt är andra privata skäl () följt av hälsoskäl (), flyttning från länet () och andra politiska skäl (). Inkluderas även de personer som inte har besvarat enkäten, men för vilka landstingen i sina uppgifter till kommittén angav orsaken till det förtida avhop- pet, ökar andelen som slutat i huvudsak på grund av flyttning med Privata och politiska skäls betydelse för avhopp (pro- cent) 18–29 år 30–44 år 45–54 år 55–66 år 18–29 år 30–44 år 45–54 år 55–66 år ett fåtal procentenheter (). Det politiska skäl som efter andra politiska skäl har störst betydelse är önskan att koncen- trera sig på andra politiska uppdrag (). Bland avhopparna från förtroendeuppdrag i kommunerna finns, som framgår av tabell 14, tydliga skillnader mellan kvinnor och män samt mellan olika åldersgrupper när det gäller privata och politiska skäls betydelse. Av de kvinnliga avhopparna uppger att de privata skälen var avgörande för att de lämnade sina uppdrag , medan menar att de politiska skälen var viktigast. Bland de manliga avhopparna är motsvarande siffror . Bland avhoppare uppger att det främst var privata skäl som låg bakom att de lämnade sina uppdrag . Denna andel sjunker successivt i takt med högre ålder. Att politiska skäl var avgörande för avhoppet uppges av av de yngre förtroendevalda. De politiska skälens betydelse ökar sedan i takt med åldern, och bland de äldsta avhopparna uppger att avhoppet framför allt hade politiska orsaker. För kvinnor och yngre som lämnar sina förtroendeuppdrag spelar således de privata skälen en relativt sett större roll, medan mäns och äldres avhopp i större utsträckning har politiska orsaker. I landstingen är skillnaden mellan kvinnors och mäns avhopps- skäl mindre. Av de kvinnliga avhopparna uppger att de privata skälen var avgörande för att de lämnade sina uppdrag i för- tid, medan menar att de politiska skälen var viktigast. Bland de manliga avhopparna är motsvarande siffror . Skillnaden mellan olika åldersgrupper är däremot ungefär densamma som i kommunerna; yngre anger oftare privata skäl till sitt avhopp, medan äldre oftare anger politiska skäl. Sammanfattningsvis visar undersökningen följaktligen att förtida avhopp i allmänhet, och bland kvinnor och yngre i synnerhet, inte primärt beror på förhållanden i politiken utan på omstän- digheter i privatlivet. Denna bild överensstämmer med vad som framkommit i andra liknande undersökningar (Göteborgsregi- onens kommunalförbund 1998, SOU 1989:108, , 1981). Negativa röster finns förvisso mot partierna och mot tjänstmannastyre, men beslutet att lämna sina förtroendeuppdrag grundas oftast på privata skäl som flyttning från kommunen eller förhållanden i förvärvsarbetet. Bland dem som ändå lämnar sina uppdrag av politiska skäl är män och äldre överrepresenterade. Flera av avhoppen torde kunna ses som en signal om att förtro- endeuppdraget har blivit för tidskrävande. Många av dem som har lämnat sina uppdrag har gjort det på grund av att de inte hinner kombinera dessa med livet utanför politiken. Trenden är att kommunala förtroendeuppdrag tar i anspråk (SOU 2001:48). De senaste årens minskning av antalet förtroendeupp- drag innebär också att allt färre förtroendevalda ska dela på arbets- uppgifterna. En fortsatt sådan utveckling kommer sannolikt leda till att allt fler tvingas lämna sina uppdrag av privata skäl. 4.7Erfarenheter av tiden som förtroendevald och attityd till framtida uppdrag Uppgifter om antalet förtida avhopp i kommunerna följs ofta av oroliga kommentarer i media. Flera tolkar avhoppen som en reak- tion mot politikens sätt att fungera. Som framgått ovan beror dock det stora flertalet förtida avhopp i huvudsak på faktorer som ligger utanför det politiska systemet, såsom flyttning och förhållanden i familj och arbetsliv. Exempel på avhopp som skett till följd av missnöje med det politiska systemet finns självklart också, men mediebilden är alltför negativ och lyfter inte i tillräcklig utsträck- ning fram de privata skälen. I kommentarerna till uppgifter om förtida avhopp har även hysts oro för att flera av dem som lämnar sina förtroendeuppdrag har blivit långtidsvaccinerade mot att ge sig in i politiken igen (2000/25). Speciellt har denna oro gällt de yngre avhopparna. Bakom denna oro ligger ett antagande om att de som lämnar politiken gör det med dåliga erfarenheter av vad det innebär att vara förtroendevald. undersökning av dem som har lämnat samtliga sina uppdrag visar dock att detta antagande stämmer dåligt med verkligheten. På frågan Hur upplevde du din tid som förtroendevald? svarar att de upplevde denna som ganska eller mycket positiv (se tabell 15). av dem som har lämnat sina kommunala förtroendeuppdrag beskriver tiden som ganska eller mycket negativ.