sou · GPB333 · 2002-01-01 00:00:00 — I mål enligt 65 § skall rätten in- hämta yttrande från patentbesvärs- rätten, om det finnes erforderligt. Andra slutliga beslut av patentmyn- digheten än som avses i 26 § samt beslut enligt 42, 72 eller 73 § får överklagas till Patentbesvärsrätten från beslutets dag. Ett slutligt beslut av Patentbe- svärsrätten får överklagas till Re- geringsrätten från beslutets dag. Därvid tillämpas bestämmelserna i 35–37 §§ förvalt- Andra slutliga beslut av patentmyn- digheten än som avses i 26 § samt beslut enligt 42, 72 eller 73 § får överklagas till Patentdomstolen från beslutets dag. ningsprocesslagen (1971:291) om besvär över kammarrättens beslut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning i Re- geringsrätten och om de grunder på vilka ett sådant tillstånd meddelas. Närmare bestämmelser angående Regeringen eller, efter regeringens ansökan om patent, kungörelser i bemyndigande, patentmyndigheten patentärende, tryckning av ansök- utfärdar de närmare föreskrifter ningshandlingarna, patentregistret som behövs för tillämpningen av och dess förande samt patentmyn- denna lag. Diarier hos patentmyn- digheten utfärdas av regeringen digheten skall vara tillgängliga för eller i den omfattning regeringen allmänheten i den utsträckning re- bestämmer av patentmyndigheten. Diarier hos patentmyndigheten skola vara tillgängliga för allmän- heten i den utsträckning regeringen bestämmer. Regeringen äger förordna, att handlingar i ärenden angående ansökan om patent må utlämnas till myndighet i annan stat. Regeringen äger även förordna att granskning av ansökningar om pa- tent, efter framställning av patentmyndigheten, må äga rum hos myndighet i annan stat eller hos internationell institution samt att den som söker pa- tent på uppfinning, varå han sökt patent i annan stat, skall vara skyldig att redovisa vad patentmyndigheten i den staten delgivit honom rörande pröv- ningen av uppfinningens patenterbarhet. Förordnande om sådan redovis- ningsskyldighet må dock ej ges i fråga om patentansökan som avses i 3 kap., om den varit föremål för internationell förberedande patenterbar- hetsprövning och rapport rörande denna prövning ingivits till patentmyn- digheten. –––––––––––– 1.Denna lag träder i kraft den ... 2.I fråga om beslut av Patentbesvärsrätten som har meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. 3.Mål i enligt 65 § som har avgjorts före ikraft- trädandet eller där huvudförhandling har påbörjats före den tidpunkten skall handläggas enligt äldre bestämmelser. Övriga mål skall överlämnas till Patentdomstolen och handläggas enligt de nya bestämmelserna. Har någon före ikraftträdandet av 40 a–40 e §§ eller 52 § andra stycket i god tro börjat att yrkesmässigt utnyttja en uppfinning, för vilken meddelats ett patent vars skyddsomfång begränsas med tillämpning av nämnda bestämmelser, och utgör utnyttjandet intrång i patentet till följd av att de ändrade patentkraven tillförts uppgifter som inte framgick av kraven i deras lydelse före begränsningen, får utnyttjandet med bibehållande av dess allmänna art fortsättas utan hinder av patentet. Detsamma gäller för den som före ikraftträdandet har vidtagit väsentliga förberedelser för ett utnyttjande av uppfinningen. Rätten att fortsätta utnyttjandet får övergå till någon annan endast tillsammans med den rörelse där den har uppkommit eller utnyttjandet avsetts komma att ske. Lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) Härigenom föreskrivs att 21, 22 och 47 §§ mönsterskyddslagen (1970:485) skall ha följande lydelse. Talan mot slutligt beslut av regist- Talan mot slutligt beslut av regist- reringsmyndigheten i ärende angå- reringsmyndigheten i ärende angå- ende ansökan om registrering av ende ansökan om registrering av mönster får föras av sökanden, om mönster får föras av sökanden, om beslutet gått honom emot. beslutet gått honom emot. slut, varigenom ansökan bifallits slut, varigenom ansökan bifallits trots att invändning framställts i trots att invändning framställts i behörig ordning, får talan föras av behörig ordning, får talan föras av den som gjort invändningen. den som gjort invändningen. kallar invändaren sin talan, får denna likväl prövas, om särskilda Mot beslut, varigenom begäran om återupptagning enligt 14 § tredje stycket avslagits eller yrkande om överföring enligt 17 § bifallits, får talan föras av sökanden. Den som framställt yrkande om överföring får föra talan mot beslut varigenom yrkandet avslagits. Ett slutligt beslut av registrerings- Ett slutligt beslut av registrerings- myndigheten enligt 21 § får över- myndigheten enligt 21 § får över- klagas till patentbesvärsrätten inom klagas till Patentdomstolen inom från beslutets dag. från beslutets dag. Ett slutligt beslut av patentbe- svärsrätten får överklagas till rege- bestämmelserna i 35–37 §§ förvalt- ningsprocesslagen (1971:291) besvär över kammarrättens beslut. innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning av besvär till regeringsrätten och om de grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. Andra slutliga beslut av registre- ringsmyndigheten än som avses i 21 § får överklagas till patentbe- svärsrätten genom besvär från beslutets dag. Ett slutligt beslut av patentbe- svärsrätten får överklagas till rege- ringsrätten genom besvär från beslutets dag. Därvid tillämpas bestämmelserna i 35– 37 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om besvär över kam- marrättens beslut. Patentbesvärs- rättens beslut skall innehålla upp- gift om att det krävs särskilt till- stånd för prövning av besvär till regeringsrätten och om de grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. Andra slutliga beslut av registre- ringsmyndigheten än som avses i 21 § får överklagas till Patentdom- stolen från be- slutets dag. 1.Denna lag träder i kraft den ... 2.I fråga om beslut av Patentbesvärsrätten som har meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. Lag om ändring i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar skall ha följande lydelse. Meddelas förordnande att uppfinning skall hållas hemlig, utgår skälig er- sättning av allmänna medel för den skada som uppkommer genom förord- nandet. Meddelas förordnande enligt 13 §, utgår skälig ersättning av allmänna medel för den rätt till uppfinningen som förordnandet avser och för den ytterligare skada som förordnandet medför. Talan om ersättning enligt denna Talan om ersättning enligt denna paragraf skall väckas vid Pa- I mål om sådan ersättning gäller i fråga om tingsrättens och hovrättens sammansättning 66 och 67 §§ patentlagen (1967:837). 1.Denna lag träder i kraft den ... 2.Mål i som har avgjorts före ikraftträdandet eller där huvudförhandling i tingsrätten har påbörjats före den tidpunkten, skall handläggas enligt äldre bestämmelser. Övriga mål skall överlämnas till Patentdomstolen och handläggas enligt de nya bestämmelserna. Lag om upphävande av lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs att lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten skall upphöra att gälla. 1.Denna lag träder i kraft den ... 2.Mål i Patentbesvärsrätten som rör överklagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i varumärkeslagen (1960:644), patentlagen (1967:837) och mönsterskyddslagen (1970:485) samt beslut av enligt vad som föreskrivs i växtför- ädlarrättslagen (1997:306) och som inte har avgjorts vid ikraftträdandet, skall överlämnas till Patentdomstolen och handläggas enligt de nya be- stämmelserna. 3.Mål i Patentbesvärsrätten som rör överklagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i namnlagen (1982:670) och lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden och som inte har avgjorts vid ikraft- trädandet, skall överlämnas till Länsrätten i . Lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs i fråga om namnlagen (1982:670) dels att 42 § skall ha följande lydelse, dels att 43 § skall upphöra att gälla. Ett slutligt beslut av patent- och registreringsverket får överklagas av sökanden, om beslutet har gått emot honom eller henne. Beslut, som innebär att en ansökan bifalls trots att en invändning har fram- ställts, får överklagas av den som har gjort invändningen. Återkallar denne sin talan får invändningen ändå prövas, om det finns särskilda skäl. Beslut som avses i första stycket får överklagas till patentbesvärs- rätten genom besvär. Ett slutligt beslut av patentbesvärs- rätten får överklagas till regerings- rätten genom besvär. Därvid till- lämpas bestämmelserna i 35–37 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om besvär över kam- marrättens beslut. Patentbesvärs- rättens beslut skall innehålla upp- gift om att särskilt tillstånd krävs för prövning av besvär till rege- Ett slutligt beslut av får överklagas av sökanden, om beslutet har gått emot honom eller henne. Beslut, som innebär att en ansökan bifalls trots att en invändning har fram- ställts, får överklagas av den som har gjort invändningen. Återkallar denne sin talan får invändningen ändå prövas, om det finns särskilda skäl. Beslut som avses i första stycket får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. ringsrätten och om de grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. 1.Denna lag träder i kraft den ... 2.I fråga om beslut av Patentbesvärsrätten som har meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. Lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden skall ha följande lydelse. 2 kap. Om ägare och utgivare av periodiska skrifter m.m. Slutliga beslut av Patent- och re- Slutliga beslut av Patent- och re- gistreringsverket i ärenden om ut- gistreringsverket i ärenden om ut- patentbesvärsrätten inom två må- nader för beslutet. beslut får överklagas till Rege- överklagande till kammarrätten. dagen för beslutet. 35–37 §§ tillstånd för prövning av överkla- gande till Regeringsrätten och om de grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. 1.Denna lag träder i kraft den ... 2.I fråga om beslut av Patentbesvärsrätten som har meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. Lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 3, 5 och 6 §§ växtförädlarrättslagen (1997:306) skall ha följande lydelse. Om det enligt inte Patentdomstolen är rätt domstol i finns någon behörig domstol för en talan om bättre rätt till en växtsort, 1. bättre rätt till en växtsort, om hävning av registreringen av en 2. hävande av registreringen av växtsort, om överföring av sådan en växtsort eller överföring av en enligt 1 §, 3. meddelande av tvångslicens, talan väckas vid tings- 4. intrång i växtförädlarrätt, 5. fastställelse enligt 10 kap. 1 §. slutliga beslut får överklagas av den som beslutet an- går, om det har gått honom eller henne emot. Ett beslut genom vilket ansökan Ett beslut genom vilket ansökan om registrering bifalls får dock om registrering bifalls får dock överklagas endast av den som i be- överklagas endast av den som i be- hörig ordning har framställt en in- hörig ordning har framställt en in- vändning mot ansökan. vändning mot ansökan. sitt överklagande, får prövas, om det finns Ett beslut genom vilket ett yrkande om överföring enligt 5 kap. 8 § har bifallits får överklagas av sökanden. Den som har framställt yrkande om överföring får överklaga ett beslut genom vilket yrkandet avslagits. Ett beslut av överklagas till Patentbesvärsrätten från beslutets dag. Ett slutligt beslut av Patentbe- svärsrätten överklagas till Rege- ringsrätten från beslutets dag. Därvid tillämpas 35– 37 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om överklagande av kammarrättens beslut. Patentbe- svärsrättens beslut skall innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning av överkla- gande till Regeringsrätten och om de grunder på vilka ett sådant till- stånd meddelas. Ett beslut av överklagas till Patentdomstolen från beslutets dag. 1.Denna lag träder i kraft den ... 2.I fråga om beslut av Patentbesvärsrätten har meddelats före ikraftträ- dandet skall äldre bestämmelser tillämpas. 3.Mål i en tingsrätt som har avgjorts före ikraftträdandet eller där hu- vudförhandling i tingsrätten har påbörjats före den tidpunkten, skall handläggas enligt äldre bestämmelser. Övriga mål skall överlämnas till Patentdomstolen och handläggas enligt de nya bestämmelserna. Huvuduppgiften har enligt direktiven varit att överväga, om den verksam- het som f.n. bedrivs i Patentbesvärsrätten (PBR) kan, helt eller delvis, in- ordnas i de allmänna domstolarna, i första hand i . Det har dock stått utredaren fritt att föreslå även andra organisatoriska lös- ningar. I utredningsuppdraget har ingått att beakta de konsekvenser för som föreslagna lösningar kan medföra och att lämna förslag till de förändringar av verksamheten i hovrätten som kan anses påkallade. Det har vidare ålegat utredaren att lämna förslag om hur det processu- ella regelverket bör utformas i fråga om de mål och ärenden som berörs av utredningen samt om de domförhetsregler som bör gälla. Utredningen har haft att beakta utvecklingen på europeisk nivå rörande bl.a. tillskapandet av ett gemenskapspatent och inrättandet av en europeisk ordning för prövning av vissa patentmål. Direktiven i dess helhet finns intagna i bilaga 1. 1.2Förslag från rörande begränsning av patent i administrativ ordning Ett av () i en skrivelse till Justitiede- partementet lämnat förslag om vissa ändringar i patentlagen (1967:837) (PL) som skulle göra det möjligt för patenthavare att hos PRV begära begränsning av patent har enligt beslut av regeringen överlämnats till utredaren. Tiden för redovisning av ut- redningsuppdraget har förlängts till . Arbetet har i huvudsak bedrivits på sedvanligt sätt genom överläggningar med de sakkunniga och experterna. Vissa sammanträden har ägt rum vid besök hos de domstolar och andra myndigheter som berörs av utredningen. Utredaren och sekreteraren har därutöver företagit vissa utlandsresor i syfte att inhämta upplysningar rörande bl.a. utvecklingen på europeisk nivå inom patentområdet. Utredaren har avgett remissyttranden över ett förslag till EG-förordning om gemenskapspatent (KOM (2000)412 slutlig) och ett förslag till revide- ring av den europeiska patentkonventionen (Basic proposal). I det sist- nämnda ärendet deltog utredaren även i en hearing i . Samråd har skett med företrädare för (Ju 1997:11) och (Ju 1999:07). En kronologisk översikt över de viktigaste händelserna ges i bilaga 2. Vissa statistiska uppgifter som ligger till grund för utredarens övervä- ganden redovisas i bilaga 3. En av experten gjord beräkning av kostnadseffekterna av utredarens förslag m.m. återfinns i bilaga 4. Experten har inom utredningen svarat för bered- ningen av PRV:s förslag rörande begränsning av patent i administrativ ordning och därmed sammanhängande frågor. 3.1Nuvarande ordning för prövning av mål rörande det industriella rättsskyddet m.m. Enligt gällande rätt sker domstolsprövning av mål och ärenden som rör det industriella rättsskyddet m.m. dels i PBR med fullföljd av talan hos Rege- ringsrätten (RR), dels i allmän domstol. I det följande behandlas först verksamheten i PBR och i RR. Därefter redovisas vad som gäller beträf- fande prövning i allmän domstol av mål som rör patent, mönster, varumär- ken, växtförädling och namn. PBR är en självständig förvaltningsdomstol (specialdomstol) som inrätta- des (prop. 1976/77:96, bet. 1976/77:NU29, rskr. 1976/77:237). Den ersatte då PRV:s besvärsavdelning som hade funnits . Att besvärsavdelningen omvandlades till en förvaltningsdomstol motive- rades i huvudsak av rättssäkerhetsskäl. En viss organisatorisk koppling mellan PBR och PRV upphörde . PBR köper f.n. vissa ad- ministrativa tjänster av PRV och har genom verket tillgång till specialise- rade biblioteks- och informationsfunktioner. I praktiken bestrids anslaget för PBR med medel från PRV:s avgiftsfinansierade verksamhet. Anslaget för uppgick till drygt 13 000 tkr, varav 11 505 tkr avsåg personalkostnader. Domstolen hör till verksam- hetsområde. 3.2.1PBR:s uppgifter och organisation Bestämmelser om PBR finns i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten och i förordningen (1988:346) med instruktion för Patentbesvärsrätten. PBR prövar överklaganden av beslut av PRV enligt vad som föreskrivs i PL eller med stöd därav utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddsla- gen (1970:485) (ML), varumärkeslagen (1960:644) (VL), namnlagen (1982:670) och i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsför- ordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Vidare prövar PBR överklaganden av beslut av enligt vad som föreskrivs i växtförädlarrättslagen (1997:306). Tyngdpunkten i verksamheten i PBR ligger på prövningen av besvärs- mål som rör patent, varumärken och mönster. I PBR finns patenträttsråd som är tekniskt kunniga eller lagfarna. De utnämns av regeringen. Sex tjänster är tillsatta med fullmakt. Regeringen förordnar ett av de lagfarna patenträttsråden att vara domstolens ordföran- de. Den dömande personalen uppgår f.n. till elva personer. Av dessa är sex tekniker och fem jurister. PBR är domför med tre ledamöter. Fler än fyra ledamöter får normalt inte sitta i rätten. Det finns emellertid en möjlighet att avgöra tekniska patentbesvärsmål i plenum. I mål om pantsättning av patent eller patentan- sökning (juridiska patentbesvärsmål), mönster, varumärken, namn och utgivningsbevis för periodisk skrift kan i vissa fall domstolens samtliga lagfarna ledamöter delta i avgörandet. Trots att PBR inte är slutinstans, ansågs det vid dess införande (prop. 1976/77:96 s. 53 f.) nödvändigt med nämnda specialregler för att inom domstolen, som är indelad i avdelning- ar, skulle kunna uppnås en enhetlig praxis. Domstolens samlade uppfatt- ning ansågs ha stor betydelse för handläggningen i PRV och för den s.k. kundkretsen. Plenum har förekommit mycket sparsamt. Det mest kända fallet rörde frågan om patenterbarhet av den s.k. andra medicinska indikationen (se NIR 1987 s. 249). I tekniska patentbesvärsmål och i mål om växtförädling skall minst två tekniker ingå i rätten. En ledamot skall vara lagfaren, om inte rätten anser att medverkan av en sådan ledamot är obehövlig. I juridiska patentbe- svärsmål skall minst två lagfarna ledamöter delta. Detsamma gäller i mål om mönster, varumärken, namn och utgivningsbevis för periodisk skrift. De tekniska patentbesvärsmålen bereds normalt av domstolens tekniskt kunniga ledamöter. Vissa sådana mål rör emellertid processuella eller and- ra frågor av övervägande rättslig natur, t.ex. tillämpningen av 72 § PL. Dessa mål bereds i allmänhet av en lagfaren ledamot men måste enligt gällande regler avgöras med deltagande av minst två tekniker. Övriga be- svärsmål bereds av de lagfarna ledamöterna och avgörs normalt i samman- sättning med tre sådana ledamöter. –2000 kom till PBR in i snitt 86 patentbe- svärsmål, 448 varumärkesmål samt 88 mönstermål. Detaljerade uppgifter rörande måltillströmning, avverkning och balanser finns i bilaga 3, tabell 2. Förfarandet i PBR är i stort sett detsamma som i de allmänna förvaltnings- domstolarna. Det finns emellertid vissa skillnader. I PBR går sålunda offi- cialprövningen längre än i de allmänna förvaltningsdomstolarna. PBR får enligt 26 § PL – om det finns särskilda skäl – pröva ett överklagande från en invändare även om denne har återkallat sin talan. Vidare får PBR på eget initiativ ändra ett beslut till nackdel för klaganden (reformatio in pei- us). 29 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) (FPL) med dess förbud att gå utöver vad som yrkas i målet är nämligen inte tillämplig på förfarandet i PBR. Tillämpningen i praxis av nämnda möjligheter till utvidgad offici- alprövning är emellertid synnerligen restriktiv. Förfarandet i PBR är i princip skriftligt. I handläggningen får dock ingå muntlig förhandling, när det kan antas vara till fördel för utredningen. Muntlig förhandling måste vidare hållas, om part begär det och förhand- lingen inte uppenbart är utan betydelse för målets bedömning. Muntlig förhandling förekommer i betydande utsträckning. I fråga om offentlighet och ordning vid muntlig förhandling gäller 5 kap. 1–5 och 9 §§ (RB) i tillämpliga delar. Utöver vad som följer av 5 kap. 1 § RB får rätten förordna att förhandling skall hållas inom stängda dörrar, om det kan antas att det vid förhandlingen kommer att förebringas uppgift för vilken hos domstolen gäller sekretess som avses i sekretesslagen (1980:100). Är patentansökan som är föremål för rättens prövning ej tillgänglig för envar enligt 22 § PL, skall rätten förordna om handläggning inom stängda dörrar. PBR får vid muntlig förhandling höra vittne eller sakkunnig, om det behövs för utredningen. Förhöret får hållas under ed. 3.2.3Överklagande av PBR:s beslut Ett slutligt beslut av PBR får överklagas till RR. Prövning i RR förutsätter dock att prövningstillstånd meddelas. Ett särdrag i fråga om patentbe- svärsmålen är att nya patentkrav inte får åberopas i RR (27 § PL). –2000 överklagades i snitt 80 mål till RR. Det finns ingen uppgift om antalet meddelade prövningstillstånd. Enligt en uppskattning från PBR kan det röra sig om i snitt högst fem per Detaljerade uppgifter rörande ansökningar om prövningstillstånd finns i bilaga 3, tabell 3. Det förtjänar anmärkas att, även om antalet av RR prövade mål varit mycket begränsat, RR – särskilt genom vissa pleniavgöranden (se bl.a. NIR 1985 s. 456 och RÅ 1990 ref 84) – spelat en viktig roll för praxis- bildningen inom det industriella rättsskyddet. 3.3De allmänna domstolarnas handläggning av mål om patent, mönster, varumärken, växtförädling och namn 3.3.1Verksamheten i i patentmål är i första instans exklusivt forum för nästan alla pa- tentmål som skall handläggas i allmän domstol. I 65 § PL anges de olika typer av mål som kan förekomma. Tyngdpunkten ligger i praktiken på prövning av mål som rör patentintrång och ogiltighet av patent. Patentmålen handläggs på tingsrättens sjunde avdelning. Enligt tings- rättens arbetsordning handläggs där också samtliga tingsrättens övriga tvistemål, brottmål och ärenden som rör immaterialrätten, alltså såväl mål rörande det industriella rättsskyddet som mål om upphovsrätt. På denna avdelning handläggs därutöver f.n. en rad olika typer av mål. Avdelningen är indelad i sju rotlar, varav sex innehas av ordinarie domare. De immate- rialrättsliga målen handläggs normalt av avdelningens sex ordinarie doma- re. För patentmålen gäller i den mån inte särskilda bestämmel- ser har meddelats. I PL finns åtskilliga sådana processuella bestämmelser. Tingsrätten är i mål som anges i 65 § PL domför med fyra ledamöter, av vilka två skall vara lagfarna och två tekniskt sakkunniga. Fler än tre lagfarna och tre tekniskt kunniga ledamöter får inte sitta i rätten. En av de lagfarna ledamöterna skall vara rättens ordförande. Vid avgörande av mål utan huvudförhandling, liksom vid handläggning som inte sker vid huvud- förhandling eller syn på stället, är tingsrätten domför med en lagfaren le- damot. I sådana fall får inte fler än en lagfaren ledamot och en tekniskt sakkunnig ledamot delta i rätten. Det förtjänar anmärkas, att det inte finns någon möjlighet för tingsrät- ten att fortsätta en huvudförhandling i ett patentmål, om förfall skulle in- träffa för någon av ledamöterna sedan förhandlingen har påbörjats. Be- stämmelsen i 1 kap. 3 a § sista stycket RB är inte tillämplig i patentmål. En annan konsekvens av de särskilda domförhetsreglerna är att tings- rätten i patentmål inte kan vid huvudförhandling bestå av bara en lagfaren domare. Någon motsvarighet till 1 kap. 3 a § andra och tredje styckena RB finns inte för sådana mål. –2000 inkom till i snitt 28 patentmål. Beträffande avverkning m.m. finns detaljerade uppgif- ter i bilaga 3, tabellerna 4–7.