sou · GPB345d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Målgrupp är personer som är intresserade av studier på gymnasienivå. På denna webbsida hittar gästen vissa utbildningar på distans. SYO-guiden är en privatägd webbplats. Den erbjuder ett stort antal länkar till information om studier och arbeten såväl inom som internationellt. För att underlätta navigeringen mellan sidorna erbjuds olika guider såsom språkstudieguiden, stipendieguiden och vägledningsguiden. TRINOM förlag startade och är ett kunskapsföretag inom studie- och yrkesvägledning som ger ut datorprogram, skrifter, videos, multimediaproduktioner m. m. Man erbjuder också via hemsida material för barn . Estia är ett projekt inom ramen för och syftar till att öka mobiliteten mellan länderna inom EU/EEA. Webbplatsen innehåller information om utbildning, arbete och arbetsmarknad i och är uppdelad i en publik del samt en del som riktar sig till europeiska karriärvägledare som härigenom kan bilda nätverk för kompetensutveckling. studies (IGS) Webbsidor som hjälper skandinaviska studenter att hitta rätt i utbudet av utländska utbildningar, universitet och skolor. Denna webbplats är en informations- och anmälningscentral för studier utomlands. Den vänder sig till näringslivet och till privat- personer som vill studera språk. Anmälningsfunktion och gästbok erbjuds också. 6.1.5Söka arbete på nätet har det också skett en snabb ökning och utveckling av webb-platser med information om arbeten och i sam- band därmed en viss rådgivning. Vid sidan om den offentliga arbetsförmedlingen, som är ojämförligt störst finns bland andra privata företag såsom Jobbline, Stepstone, Topjobs, Smartjobb, Wideyes och DN Jobb. Även i internationella sammanhang understryks vikten av att utnyttja Internet för informationssökning och vägledningstjänster. Inom ramen för EU:s utbildningsprogram byggs successivt ett nätverk av nationella resurscentrum för vägledning upp i . Detta är avsett att kunna utnyttjas av såväl vägledare som utbildnings- och arbetssökande inom hela EU plus ansökarländerna. I pågår under ansvar av ett utvecklingsprojekt i syfte att ta fram en ny webbaserad informa- tions- och vägledningsservice. Projektet, Opintoluotsi, är finansie- rat via medel från ESF och beräknas pågå fram t.o.m. . I slutsatserna från Europeiska rådets möte i bekräftas inriktningen på livslångt lärande och syftet att för- bättra kvalifikationer och kunskap bl.a. genom att erbjuda service via en europeisk databas för arbets- och utbildningsmöjligheter. Jag återkommer utförligare i kapitel 7 till redovisning och förslag rörande samverkan kring karriärvägledning på Internet. 6.1.7Förutsättningar för gemensamt IT-system Mina förslag kring utveckling av ett gemensamt IT-system för karriärvägledning tar bl.a. som utgångspunkt Statskontorets reso- nemang och förslag kring begreppet 24-timmarsmyndigheten4 och 4 Statskontoret: 24-timmarsmyndigheten – förslag till kriterier för statlig elektronisk förvaltning i medborgarnas tjänst. vad som bör känneteckna en god, modern och väl fungerande myndighet. Det syftar på myndigheter som är elektroniskt till- gängliga för inhämtande av information. Tanken är att medborgare och företag skall kunna få information, ställa frågor och uträtta ärenden när det passar dem oberoende av tid och plats. Figur 2 Teknik- och servicenivåer Statskontoret har beskrivit teknik- och servicenivån (figur 2) i fyra steg där det översta utvecklingssteget innebär N Interaktiv webbservice med vägledd sökning N Individanpassade funktioner N Möjlighet till elektroniska beslut N Samverkan mellan olika aktörer. Vidare bedömer Statskontoret att en viss form av samsyn måste prägla det elektroniska serviceutbudet och att enskilda myndighe- ter måste se sig som en del i ett nätverk för statlig elektronisk för- valtning i medborgarnas tjänst. Jag kan konstatera att området för karriärvägledning är ett fält, väl lämpat för samsyn och samverkan inte bara mellan statliga myndigheter utan också med kommunala förvaltningar och andra fristående organisationer. Flera myndigheter och företag har påbörjat en utveckling av karriärvägledning på Internet inom sina specifika områden och med länkar till andra aktörer. Efter samtal med aktörer vid ovan nämnda samrådsmöten finner jag att det finns ett uttalat behov av samord- ning av karriärvägledningen och information kring denna under en gemensam portal. Detta skulle gynna framför allt den enskilde som måste söka på en mängd olika platser för att finna relevant information. Som jag tidigare nämnt består utbudet till största delen av information och i mindre uträckning av karriärvägledning. Information kan vara en form av vägledning för vissa, men för att alla skall kunna dra nytta av någon form av vägledning, behöver informationen kompletteras och göras överblickbar för den enskilde. Det synes riktigt att ha just karriärvägledningen som utgångs- punkt och grund i ett gemensamt system. Oavsett om individens slutmål är att finna det rätta arbetet, bästa utbildningen eller den lämpliga arbetsgivaren/anordnaren så är sökandet och verktygen för hitta rätt det centrala i denna process. I utvecklandet av ett gemensamt IT-system är karriärvägledningen grunden. När jag i det följande talar om ett informationssystem för karriärvägledning så menar jag det bara i den bemärkelsen att det av en användare kan komma att uppfattas som ett system. I själva verket är det frågan om flera system som genom användande av standarder för märkning av informationen samverkar. Då skapas en mjuk infrastruktur, i detta fall omfattande stora delar av arbets- marknads- och utbildningsområdet. Jag bedömer att förutsättning- arna för att ett gemensamt IT-system för vägledning skall fungera är att det bygger på befintliga system och att dessa genom sam- verkan kring märkning och standarder för innehåll samt tekniska rekommendationer görs kommunicerbara med varandra i ett sorts nav. Till detta system skall sedan kopplas de verktyg individen behöver för att kunna söka och finna rätt resultat. Vad jag ovan anfört om behov av en gemensam och samordnad portal för karriärvägledning gäller också i hög grad för aktörer och utövare. För dem blir det gemensamma IT-systemet en kunskaps- källa och ett verktyg i vägledningsprocessen. 6.1.8Vad IT-systemet bör innehålla Vid sammankomsterna med de nationella aktörerna har i grupparbetsform tagits fram kriterier för vilka behov som ett gemensamt informationssystem skall tillgodose. Jag kan härvid konstatera att en viktig förutsättning för ett Internetbaserat informationssystem är att webbplatsen bör utgå ifrån individens behov, vara efterfrågestyrd och inte utbudsstyrd. Den bör vara en naturlig plats att besöka för bland andra: N personer som söker arbete / utbildning N dem som studerar utomlands och vill veta hur utbildningen värderas N dem som vill höja kompetensen genom studier N vägledare N utbildningsanordnare N arbetsförmedlare Det bör vara ett öppet interaktivt system som stödjer flera språk och är tillgängligt för alla. Designen bör vara så utformad att personer med funktionshinder utan svårigheter skall kunna nyttja systemet. Med en väl utbyggd gemensam IT-portal bör många själva kunna finna den information de anser sig behöva. Dock kommer det alltid att finnas de som är i behov av stöd för att nå önskad upplysning. Webbplatsen/portalen skall också kunna betjäna dessa. Viktiga funktioner är: N sökbart/korssökning N skapande av personlig CV-presentation N information om yrken/studier, nationellt/internationellt N information om kurstider N information om bostäder/studentbostäder N 24-timmars service N direktkontakt med vägledare diskussionsforum N e-post, frågor och svar. Det är viktigt att besökarna kan utbyta erfarenheter med varandra. Denna möjlighet finns på vissa webbplatser . Bostadsmarknad, förslag på kurser såväl i som utomlands, personlig bedöm- ning av genomgångna utbildningar, sökning av studiekamrater är några exempel på aktuella områden. Portalen kan innehålla plats för: N erfarenhetsutbyte N referenser Tester/hjälp till självhjälp Här skall besökaren kunna testa sig själv både genom personlig- hets- och kompetenstester. Det förefaller troligt att vissa utbild- ningsanordnare lägger sina tester här eller erbjuder länkar till sina egna hemsidor. Testerna som finns på denna webbplats/portal bör också kunna mynna ut i exempelvis karriärvägledning på egen hand eller möjlighet att kontakta en karriärvägledare. Det är viktigt att själv kunna räkna ut hur olika val påverkar ens personliga ekonomi. Därför är en räknefunktion på webbplatsen en nödvändighet. Ett Internetbaserat informationssystem SOU 2001:45 Portalen kan innehålla: N frågor och svar N information om stipendier och bidrag. Individanpassning gör att besökaren kan ställa in sina egna tjänster och göra en beskrivning av sig själv för att få information endast om det som berör just det man själv valt. Anpassade sidor kan innehålla: N välj dina funktioner/tjänster N ort eller kommun N yrkes- och eller ämnesval N individanpassad information N urval av nyheter. Svårigheterna att samla all relevant information i en stor databas är många. Sådana informationssystem tenderar att få problem med både uppdatering av informationen och utvecklandet av ny funk- tionalitet. Problemen med uppdatering av informationsinnehållet sammanhänger ofta med att den egentliga informationsägaren inte är densamma som samlar och tillhandahåller informationen, portal- ägaren, samt att det i en miljö med många informationslämnare är svårt att få informationen heltäckande. Det nuvarande förhållandet då flera aktörer driver webbplatser där information inom området tillhandahålls leder också till ett inte oväsentligt dubbelarbete vad gäller insamlande av informationen. Av detta sluter jag mig till att nya vägar bör prövas för att effektivisera informationshanteringen och därmed skapa en platt- form för distribution av relevant information som är kostnadsef- fektiv och flexibel. För att uppnå detta behövs: Arbetar man med strukturerad information, som innebär att alla inom ett område tillämpar en och samma utformning, kommer informationen att lättare kunna göras åtkomlig för flera, bli mer sökbar och mer flexibelt användbar. N att informationen uppdateras på ett ställe (hos ägaren) En förutsättning för att skapa effektivare informations- hantering är att minimera mängden arbete som behöver utföras. I de flesta fall då man bygger portaler eller motsvarande krävs omfattande insatser för att samla in, kategorisera, uppdatera och kontrollera materialet alternativt stora krav på uppgifts- lämnarna, de egentliga informationsägarna, att själva tillse att korrekt och aktuell information levereras. Eftersom informa- tionsägaren själv har intresse av att informationen är korrekt och aktuell i den lokala miljön är det därför lämpligt att redu- cera uppgiftslämnandet just till den nivån. Detta är möjligt när man arbetar med strukturerad information där tekniken för att hämta information från de lokala webbplatserna finns tillgäng- lig. Därigenom kan alltså kvaliteten rimligt garanteras hos dem som baserar sina tjänster på information från många uppgifts- lämnare. N överenskommelser om användande av standarder och meta- data Inom olika områden krävs att man kommer överens om hur informationen skall struktureras och märkas respektive hur den skall göras tillgänglig. Arbete med att utforma gemensamma ramverk och överenskommelser pågår dels som utformandet av mer generella standarder och rekommendationer i olika internationella organ, dels också mer specifikt och anpassat till informationsbehoven inom olika sektorer. N bygga ett nav För att kunna utveckla och erbjuda olika tjänster krävs ett nav, som håller samman informationen och är det centrum från vilket den enskilde nyttjaren hämtar information till sin egen karriärplaneringssida. Efter mitt samråd med berörda aktörer kan jag konstatera att det är tekniskt möjligt att upprätta ett gemensamt IT-system där huvud- aktörernas respektive datasystem utgör basen för en karriärvägled- ningsportal. 6.1.10Koppling till andra system Behovet av god vägledning betonas i flera pågående eller avslutade utredningar. I det framlagda betänkandet Indivi- duellt kompetenssparande med start ( SOU 2000:119) markeras karriärvägledningens centrala roll. I betänkandet föreslås ett system för finansiering av individuell kompetensutveckling och att beslut, tjänster och information i största möjliga mån sköts elektroniskt via en portal. I ett IKS-perspektiv blir det viktigt att individen har goda möjligheter till karriärvägledning i anslutning till portalen. framhåller i rapporten Med vuxenutbildningen i fokus (Dnr 2000-2528) betydelsen av att kommunerna erbjuder en allsidig och objektiv vägledning utifrån individens behov, förut- sättningar och önskemål. Om vägledningen skall ses som en rättig- het och kopplas till individuella studieplaner bör enligt bl.a. frågan om huvudmannaskap för vägledningen övervägas. I direktiven till Utredningen om validering av vuxnas kunskap och kompetens (U 1999:06) har utredningen att följa olika pilot- projekt kring validering och att pröva behovet av ett nationellt system för validering av vuxnas kunskaper och kompetens. föreslog i sitt slutbetänkande att kommunerna skall ha skyldighet att erbjuda den enskilde individen en oberoende karriärvägledning. Rätten till karriärvägledning bör också enligt kommittén innefatta rätten till validering, en värdering av reell kompetens till formell behörighet. Dessa diskussioner leder till stora konsekvenser för karriärväg- ledningen som funktion i det livslånga lärandet. Förslagen i de ovan nämnda texterna talar för nödvändigheten att utveckla ett gemen- samt IT-system för karriärvägledning. Enligt direktiven för min utredning skall jag tillsammans med nationella aktörer diskutera förutsättningarna för att utveckla ett gemensamt informationssystem och överväga möjligheterna till samordning mellan ett sådant system och det resurscentrum för vägledning som inrättats inom ramen för . Vidare skall jag lämna förslag till vem som skall ansvara för drift och underhåll av ett sådant IT-baserat system. Uppdraget är så komplext och omfattande att det inte varit möjligt att som stått till buds utarbeta ett fullständigt förslag. Jag har valt att fördela mina överväganden i två huvudgrup- per, dels en nationell kartläggning, vilken redovisas i detta kapitel, dels en internationell, till vilken jag återkommer i kapitel 7. Jag har ovan redogjort för mitt tillvägagångssätt avseende den nationella kartläggningen. Resultaten av denna visar på att behovet av vägledning via Internet, både beträffande studier och yrke, ständigt växer. Utnyttjandegraden av befintlig nätservice ökar i snabb takt och antalet aktörer växer med efterfrågan, snabb teknik- utveckling och ökad tillgång till verktygen. Det stora utbudet av vägledningsinstrument skapar vilsenhet och ineffektivitet för den sökande och nackdelar för många av aktö- rerna i form av bl.a. dubbelarbete. Mina samråd med de aktörer som deltagit i de sammankomster som förekommit under utred- ningsarbetet har givit vid handen att ett visst, i vissa fall omfat- tande, samarbete dem emellan redan förekommer. Dock har inte någon samproduktion av vägledningstjänster skett. De erfarenheter som jag har dragit av samrådsförfarandet och de internationella studier som jag tagit del av talar för att vinstfördelar kan nås genom utvecklande av ett IT-baserat system för vägled- ning. Det bör vara så heltäckande som möjligt, dvs. ha tillgång till samlad information på ett snabbtillgängligt sätt, vara lätt att hantera för den sökande och inte för komplicerat eller kostsamt att hålla ajour. Min slutsats är således att ambitionen bör vara att skapa ett nationellt verktyg i form av en gemensam portal för vägled- ningsfrågor. Enligt min bedömning kan detta inte ske utan en grundlig beredning och samordnad förberedelse. Jag finner det därför lämp- ligt att föreslå att en kortsiktigt arbetande expertkommitté tillsätts med uppdrag att närmare utreda utformning, finansiering och ansvarsfrågor för en gemensam vägledningsportal. Det är angeläget att kommittéarbetet kan påbörjas , oberoende av beredning av övriga förslag jag lägger fram. Ett visst initialt arbete har redan utförts och förslag diskuterats. Av hänsyn till den snabba utveck- lingen på området finner jag det viktigt att det redan påbörjade arbetet skyndsamt kan fortsättas i samverkan mellan de aktörer som visat intresse för att driva utvecklingen vidare. Då kvalitetskraven på ett gemensamt Internetbaserat system för karriärvägledning måste vara högt ställda bedömer jag det fördel- aktigt att nuvarande huvudaktörer gemensamt utarbetar systemet. Genom de erfarenheter som redan finns av kvalitetssäkring och utvärdering hos dessa aktörer garanteras största möjliga säkerhet för individen när det gäller kvalitetsapekterna i sökandet efter information. Jag har gjort bedömningen att en period skulle vara lämplig för genomförandet av kommittéarbetet med tanke på uppgiftens omfång, behovet av att utarbeta prototyper samt bedriva en viss försöksverksamhet innan ett gemensamt IT-baserat karriärvägledningssystem kan fungera självständigt. Deltagande i kommittéarbetet bör baseras på frivillighet, men jag bedömer att stora aktörer på området som AMS, och , vilka redan i viss mån samverkar i utvecklande av IT-baserade vägledningssystem för sina kundgrupper, kommer att bli huvuddeltagare. Flera av deltagarna under mitt samrådsför- farande torde ha intresse av att ingå i den föreslagna kommittén. Vad beträffar finansiering av den verksamhet som avses bedrivas förutsätter jag att vissa utvecklingsmedel som respektive myndig- het redan förfogar över kan utnyttjas. Dessutom redovisar jag under avsnitt 6.1.1 övriga finansieringsmöjligheter. De förslag som jag lägger fram i detta avsnitt har, som tidigare nämnts, koppling till förslagen beträffande internationell samord- ning av IT-baserade vägledningssystem som omhandlas i kapitel 7, men bör tills vidare ses som ett isolerat, tidsmässigt kortfristigt och angeläget projektarbete. I mitt uppdrag ingår att särskilt belysa studie- och yrkesvägled- ningens roll och funktion i olika skolformer. Ansvarsfördelningen mellan individen, kommunen och staten skall belysas och klargöras. Vidare skall jag föreslå hur samarbetet inom och utom utbild- ningssystemet kan utvecklas i syfte att ge den studerande en samlad och kvalitativt god vägledning. Jag skall också belysa hur olika kommuner organiserar vägledningen och hur samarbete mellan olika aktörer sker. Därvid skall jag pröva om – och i så fall i vilken utsträckning – det finns anledning att ytterligare reglera kommu- nernas skyldighet inom vägledningsområdet. I de fall mina förslag innebär att författningar behöver ändras skall jag lämna förslag till sådana ändringar. Som en röd tråd genom utvecklingen av vägledningen inom skol- väsendet finns intentionerna om samverkan mellan skola, arbetsförmedling och arbetsliv. Jag har i tidigare avsnitt beskrivit denna utveckling och hur bevekelsegrunderna för samverkan och samordning växlat . I mina iakttagelser av karriärvägledningen i skolväsendet har jag noterat att det saknas ett helhetsgrepp på verksamheten. Väg- ledning i det livslånga lärandet synes vara ett område som sällan återfinns på den kommunala dagordningen. Vägledningsresurserna i har på många håll minskat drastiskt . Detta går stick i stäv mot olika åtaganden som föreskrivs, bl.a. i FN:s konvention om barnets rättigheter som ålägger konventions- staterna att göra studierådgivning och yrkesorientering tillgänglig för alla barn. I det framtida perspektivet och med beaktande av individens behov av återkommande karriärvägledning i det livslånga lärandet finner jag det nödvändigt att stärka banden mellan de offentliga vägledningsverksamheterna. Mina förslag gäller såväl vägledning på lokal nivå som på nationell och internationell nivå. I mina förslag beträffande organisation av den offentliga karriär- vägledningen får kommunerna en viktig roll som samordnare. Jag utgår från att huvudansvaret för att individen får den karriärvägled- ning han/hon har rätt till ligger på den kommunala förvaltningen. Detta ger förutsättningarna för en infrastruktur och en god miljö för karriärvägledningen. En sådan miljö kan se olika ut beroende på lokala förutsättningar och behov. Det grundläggande är att den enskilde medborgaren skall besparas kontakterna med många olika myndigheter genom att man tillskapar samordning och samverkan av det slag som förekommer i vissa länders vägledningsservice i form av one-stop-centers, dvs. en central, samordnad funktion bemannad med företrädare för flera olika myndigheter/organi- sationer med väglednings- och informationsansvar. 7.2.1Lag om främjande av karriärvägledning En lag stiftas som reglerar N kommunernas främjande av en samordning av karriärvägled- ningen N individens rätt till en avgiftsfri karriärvägledning. Såväl inom privat som offentlig sektor har man från början av 1980- talet utvecklat olika former av målstyrning i stället för regelstyr- ning. Förslagen kring individens rätt till karriärvägledning skall ses mot denna bakgrund. Frågan om vägledningsfunktionens nya roll och fokusering på individens behov har belysts i flera aktuella utredningar och rapporter på utbildningsområdet. Jag har tidigare pekat på exempelvis Med vuxenutbildningen i fokus, bedömningar från och utredningen om Individuellt kompetenssparande, vilka alla berör frågan om huvud- mannaskap för vägledningen och kommunernas skyldighet att erbjuda den enskilde individen en oberoende vägledning. Vidare har regeringen i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) betonat betydelsen av att kommunerna – i samverkan med andra kommuner, folkbildningen och privata utbildningsanordnare – utvecklar en roll inte bara som utbildningsanordnare utan också som samordnare av informa- tionsinsatser och vägledning. Jag har tagit fasta på uppdraget att, om jag finner anledning där- till, föreslå att kommunernas skyldighet inom vägledningsområdet ytterligare regleras. Trots förutsebara svårigheter med en lagstift- ning avseende kommunernas förvaltning har jag funnit anledning att föreslå en sådan. Jag har gjort bedömningen att man härigenom kan uppnå den starkare styrning som behövs för att tillgodose att uppställda mål för verksamheten uppnås. I tidigare avsnitt har jag redovisat mina definitioner av karriär- vägledning samt gällande styrdokument för ansvarstagande inom olika områden. Likaså har jag redovisat de brister jag har erfarit råder i detta ansvarstagande. En möjlig anledning till att det kom- munala ansvaret inte tas fullt ut kan ligga i bristande kunskaper och till synes obefintlig uppföljning av verksamheten. Kunskaper och insikter gällande karriärvägledning måste på ett tydligare sätt nå de politiskt ansvariga. Genom att föreslå en lagstiftning hoppas jag kunna uppnå en högre grad av medvetenhet i kommunerna om skyldigheten att till- handahålla en kostnadsfri och oberoende karriärvägledning för kommuninvånarna. Dessutom skapas garantier för att alla som så önskar får tillgång till karriärvägledning. I avsnitt 2.2.4 har jag pekat på några grupper av individer som enligt gällande regelverk faller mellan olika ansvariga vad avser tillgången till karriärväg- ledning och därmed inte är garanterade sådan. Enligt min uppfattning skulle en lag skapa bättre möjligheter till nationell likvärdighet avseende utbudet inom karriärvägledningen. Ansvaret för en samordnad planering av karriärvägledningen i kommunen innebär att en handlingsplan upprättas, vilket ger utrymme för kvalitetssäkring i verksamheten samt bättre möjlig- heter till utvärdering och uppföljning. roll och ansvar i dessa avseenden skall dock inte förbises eller förringas genom ett starkare ansvarstagande från kommunernas sida. N kravet för att få anställas som karriärvägledare i det offentliga skolväsendet skall vara avlagd yrkesexamen som karriärväg- ledare