sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Vid planeringen av samhällets infrastruktur har kvinnor och män lika stort inytande. Fokus har för- ändrats från att tidigare enbart vara teknikorienterat till att nu också vara socialt orienterat. Ett helhetsper- spektiv har skapats. I styrelserna för länstrak och branschorganisationer har situationen ändrats så att kvinnor och män är representerade i ungefär lika stor utsträckning. 12 Trakplanerare har insett att det är viktigt att ställa sig frågan hur man ska tillgodose både kvinnor och män vad gäller kollektivresandet. Därmed är det era som åker kollektivt än tidigare, framför allt er män. Resultatet har blivit ökad lönsamhet för kollektivtra- ken. Den förbättrade kollektivtraken har lett till en kraftigt minskad bilanvändning i storstäderna vilket har minskat miljöbelastningen. Parkeringshusen har blivit trevligare och trygga, d.v.s. utformade för alla trakanter. Informationen har förbättrats. Där nns hjälptelefoner och speglar. Det är städat och snyggt. Det är ljust. Därmed har till- gängligheten ökat. Busshållplatser har utformats med tanke på kvinnors och barns säkerhet liksom gång- och cykelvägar. I trakplaneringen har också ett tydligt barnfokus infunnit sig och det ger också ökad säker- het för övriga trakanter. Tryggare städer har uppstått genom att vägstrukturer med valmöjligheter byggts upp, överskådlig planering använts så att man ser vart vägarna leder, god belys- ning och ökad funktionsblandning. Man har undvikit att bygga in dolda nischer och andra siktbarriärer samt tunnlar och svåröverskådliga platser. 3R-metoden är allmänt använd. Metoderna har utvecklats och även det demokratiska förfarandet. Kvinnor och män kommer i lika hög utsträckning till rådslag för att diskutera infrastruktur och transporter. Kommunerna erbjuder barnpassning för att möjlig- göra för småbarnsföräldrar att vara delaktiga. Tjänstemän och politiker i samtliga kommuner liksom på regional och central nivå bevakar ständigt jämställdhetsfrågorna. Alla vet att detta är ett viktigt område och ingen tjänsteman eller politiker tvekar med svaret vid förfrågan om vad jämställdhet egent- ligen innebär. Kvinnor och män är trygga i sin identitet och törs bejaka sin kvinnlighet och sin manlighet. Kvinnor och män styrs dock inte av föreställningar om kvinnligt och manligt i sina avgörande livsval. I det jämställda sam- hället lever kvinnor och män sida vid sida på alla nivåer och i alla samhällets sektorer och livsmiljöer. Här är de gamla strukturerna nedmonterade och istället finns förståelse för exibilitet, förändring och anpass- ning till kvinnor respektive män, där så krävs. Det går att se att det jämställda samhället lett till Ökad demokrati J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Jämställdhet är ett prioriterat område i skriver regeringen i förordet till inför Jämställdhet handlar om rättvisa och om fördelning av ekonomisk och politisk makt. Det handlar om demokrati, om att värdera kvinnor och män lika. Det handlar om att bryta den samhällsstruktur som fortfarande råder och som säger oss att män är norm och kvinnor är undan- tag, män är överordnade och kvinnor är underordnade, män har stor makt och kvinnor liten makt. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken i är ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. en jämn fördelning av makt och inytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar ifråga om företagande, arbete, 14arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet, lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn, frihet från könsrelaterat våld. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Traditionellt har jämställdhetsfrågor engagerat kvin- nor. Män har ofta saknats i jämställdhetsarbetet. För att jämställdhet ska bli verklighet på alla områden i samhället krävs en vilja till förändring och en aktiv medverkan från både kvinnor och män. Därför har männens roll i jämställdhetsarbetet under era år varit en viktig del i svensk jämställdhetspolitik. Allt er män tar också aktiv del i vården av sina barn. Män vill umgås med sina barn för att få en bra relation till dem, men också för sin egen personliga utvecklings skull. Via pappornas vilja till ett aktivt för- äldraskap öppnar sig en väg till delat ansvar och ökad jämställdhet. Regeringens arbete med att öka mäns engagemang i jämställdhetsfrågor har inriktats på att: öka pappors uttag av föräldraledighet, öka andelen män inom skola och barnomsorg, stödja män som arbetar mot våld. Regeringen har startat ett tvåårigt projekt om män och jämställdhetsarbete och tillsatt en särskild projekt- ledare. Syftet med projektet är att öka kunskaperna om vilka hinder som nns och vilka ytterligare insat- ser som behövs för att öka mäns deltagande i jäm- ställdhetsarbetet. En referensgrupp med representan- ter för bl.a. politiska partier, arbetsmarknadens parter och forskarvärlden har knutits till projektet. Projektet ska avslutas . Både jämställdhet och jämlikhet är begrepp som rör obalanser mellan människor och handlar om att alla människor har lika värde oavsett kön, etnicitet, religion, social tillhörighet, sexuell läggning m.m. Jämlikhet handlar om obalanser mellan grupper. Jämställdhet handlar om obalanser mellan kvinnor och män. Nödvändigheten av att synliggöra ett har under arbetets gång uppmärksammats på att skrivningar om vad som är kvinnligt och manligt i sig kan bidra till att nuvarande könsordning bibehålls och därmed underförstått kan göra mer skada än nytta. Frågan aktualiserades även i det särskilda yttrandet av ledamöterna i Jämits delbetänkande Jämställdhet och IT (SOU 2000:58). Genom att visa på hur kvinnor och män fördelar sin tid och genom att visa på vad kvinnor och män vär- derar och vill kan vi få en bild av hur vardagslivet (och ) ter sig för kvinnor och män. Genom att synliggöra denna bild och agera utifrån den nns en risk att vi därmed bidrar till att vidmakthålla rådande uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Poängen med att ansvariga myndigheter inom om- råde efter område systematiskt synliggör kvinnors och mäns förutsättningar och villkor, är att de skillnader som nns i samhället kan förstås och elimineras. Att synliggöra utgör en förändringsstrategi i sig skriver i en artikel Fast i strukturerna, några tankar om IT och kön i organisationen. Det behövs ett syste- matiskt arbetssätt för att politiker, myndighetsrepre- sentanter, gemene kvinna och man ska bli varse den rådande samhällsstrukturen. Det kan handla om att visa på exempel som: Att den medicinska forskningen i princip bedrivs med 15 fokus på män. Det gäller såväl inom läkemedelsin- dustrin som inom den kliniska medicinska forskningen. Risken är då att kvinnor som drabbas av sjukdomar inte får adekvat vård eftersom deras symptom inte alltid överensstämmer med de medicinska beskrivningarna av sjukdomen2. Att kvinnor får lägre pensionsersättning än män trots att de erlagt lika hög avgift är en annan fråga som aktualiserats av massmedia. Nio försäkrings- bolag av tio diskriminerar kvinnor som sparar i priva- ta pensionsförsäkringar skrev tre fackförbundsord- förande på . Att könsrollerna utvecklas . Redan på ett- åringar ser vi hur de blir infösta i ick- och pojkroller är ett citat ur artikel om förskolan utanför . På Björntomten pågår ett medvetet arbete för att uppmuntra ickor och pojkar att utveckla nya sidor. Arbetet har lett till att även personalens egna attityder och värderingar blivit synliggjorda. Vi samtalade med ickor och gav pojkar kommandon är ett annat citat ur artikeln. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Men det handlar också om att synliggöra hur vardags- livets strukturer ser ut för kvinnor och män i frågor som betalt och obetalt arbete, resmönster, normer och värderingar etc. Nödvändigheten av att synliggöra både kvinnors och mäns villkor och värderingar i sam- hällsutvecklingen är enligt Jämits mening större och mer betydelsefulla än riskerna att rådande könsmönster cementeras. Det är lätt att tro att ett ojämställt samhälle enbart drabbar kvinnor. Det har emellertid visat sig att även män ser ökade möjligheter till utveckling och enga- gemang genom ändrade arbetssätt i projekt som främst är riktade till kvinnor. Ett bra exempel på detta är kommunens arbete med en översiktsplan för i , som återgespå sid. 72. Särskilda insatser gjordes för att få kvinnor intresserade av arbetet med översiktsplanen. Resultatet blev att många er kvinnor deltog men också betydligt er män. Även i analys av en arbetsmarknadsutbildning i , se sid. 91, framskymtar att om utbild- 16ningarna bättre tillgodoser kvinnors behov av förkun- skaper så gynnar det också män med samma bristande förkunskaper. Det behövs er projekt som också belyser mäns situation i det ojämställda samhället. Förslag, reformer och utbildning måste syfta till att ta bort hinder, formella eller informella, mentala eller strukturella, för att kvinnor och män ska kunna delta i samhället på lika villkor. Att visa på konkreta förän- dringar, som ger människor lika möjligheter och ansvar oavsett kön, är den utmaning som alla som vill bidra till ett jämställt samhälle måste anta. Diskussionen om manligt och kvinnligt, kön och genus, sker ofta med motsägelser. Generaliseringar och statistik säger en sak, individuella exempel kan ofta visa en motsatt verklighet. Förekomsten av generaliserade skillnader mellan kvinnors och mäns situation och värderingar bygger på statistik och sammanställning som har till syfte att just generalisera vissa företeelser. Det är i detta sam- manhang som olikheter kan synliggöras och därmed diskuteras. Det är också utifrån dessa generaliserade slutsatser som övergripande resonemang om vilka åt- gärder som behöver vidtas kan föras. har även uttryckt det som att det inte går att utgå ifrån individnivå då man försöker att se mönster i hur kön är ordnat i vårt samhälle utan att könsordningen är strukturellt betingad3. Jämits resonemang utgår i huvudsak från de gene- rella strukturer som iakttagits. Individuella exempel används för att visa på förebilder eller motsatsen. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Idén om mainstreaming är att alla politikområden i ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och medföra att könsperspektivet tydliggörs och beaktas inom alla delar av regeringens arbete och inom statliga verk och myndigheter. Syftet är att detta integrerade arbetssätt ska påskynda utveck- lingen mot jämställdhet. Regeringen har angivit denna viljeinriktning i sin regeringsförklaring4. Det nns inget etablerat svenskt ord för gender mainstreaming. I detta betän- kande har vi valt att fortsättningsvis använda ordet mainstreaming i betydel- sen av att integrera ett köns- och jämställdhetsperspektiv i all verksamhet. Mainstreaming får enligt Jämits mening inte innebära att kvinnors perspektiv och önskemål trycks in i gamla strukturer och resulterar i ett jämställt sam- hälle på mäns villkor. Mainstreaming måste innebära att också den gamla huvudfåran ändras i sina strukturer för att passa både kvinnor och män. En annan risk är att mainstreaming långsamt övergår i ett allmänt prioriterande av mångfald. Detta framkommer i diskussioner på konferenser, arbetsplatser, i politiken och inte minst i regeringens egna regleringsbrev till myndigheterna. 17 En studie av om politikers och tjänstemäns syn på kopplingen jämställdhet – kollektivtrak visar på ett exempel där sammanblandning görs5. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Ja, vad det gäller kollektivtraken så tänker jag väl kanske inte i första hand jämställdhet mellan män och kvinnor. Utan det är väl kanske mera jämställdhet mellan olika grupper av människor och//Det kan ju vara så att säga, handikappade, det kan vara äldre, det kan vara yngre människor. Det är väl det som man tänker på i första hand vad det gäller jämställd- het och kollektivtrak. anser att om jämställdhet yter bort som eget begrepp och blir synonymt med jämlikhet kommer detta i allra högsta grad att försvåra jämställdhetsar- betet. Om t.ex. funktionshindrade inte ses som kvinnor och män kommer samhället att gå miste om betydelse- full information. har jämställdhetspolitiken förstärkts inom EU. I och med att Amsterdamfördraget som är 18EU:s nya grundlag, godkändes och trädde i kraft är jämställdhet ett av de övergripande målen för unionen. Gemenskapen skall ha till uppgift att [...] främja [...] jämställdhet mellan kvinnor och män [...]. (Ut- drag ur artikel 2, Amsterdamfördraget). I all verksamhet som avses i denna artikel skall gemenskapen syfta till att undanröja bristande jäm- ställdhet mellan kvinnor och män och att främja jäm- ställdheten dem emellan (Artikel 3:2, Amsterdam- fördraget)6. I det femte handlingsprogrammet, som omfattar perioden –2005, betonas vikten av att kombine- ra mainstreaming med positiva åtgärder till förmån för kvinnor. Integreringen av jämställdhetsperspektivet skall ske på ett effektivt sätt inom alla politikområden som kan påverka kvinnors dagliga liv, såsom transpor- ter, folkhälsa och bekämpande av diskriminering på andra grunder7. kan konstatera att det femte handlingspro- grammet endast talar om kvinnor medan Amsterdam- fördraget talar om kvinnor och män. I programmet anges att integrering av jämställdhetsperspektivet ska ske på de politikområden som påverkar kvinnors dag- liga liv som transporter, folkhälsa m.m. Det är natur- ligtvis viktigt att förbättra situationen för kvinnor, men det är också viktigt att fokusera på män och deras möjligheter att delta i t.ex. föräldraskapet. Skrivningen kan också tolkas som om jämställdhet endast rör vissa politikområden. Detta gör att man kan bortse från maktförhållandet mellan kvinnor och män och därmed också beslutsstrukturerna. anser det därför viktigt att driver jämställdhetsarbetet också utifrån att förändra beslutsstrukturerna inom både EU-byråkratin och EU-länderna så att kvinnor och män kan delta på lika villkor när det gäller att påverka samhället. anser att jämställdhetsarbetet i allra högsta grad är en ledarskapsfråga. Policydokument är en sak men idén om mainstreaming måste också omsättas i verklig- heten. Det handlar inte enbart om representation eller om lagstiftning. Det handlar framför allt om tillämpning av lagar och om fastcementerade strukturer. Regeringen måste på ett mycket tydligare sätt än driva jäm- ställdhetsfrågorna och visa att dessa frågor är viktiga inom samtliga politikområden. Regeringen måste agera som en stark pådrivande kraft och inom varje politikområde visa på ett tydligare ledarskap. Myndigheter och samhället i stort måste känna ett mycket starkare krav än på att för- ändra strukturerna. Idén om mainstreaming riskerar i annat fall att helt stanna upp eller i bästa fall resultera i spridda, kortsiktiga lösningar. Det handlar om orga- nisationsmodeller, arbetssätt och metoder, arbetstider, utvärderingsinstrument, kalkylmetoder, pedagogik, värderingar m.m. lyfter i sin rapport – hur styr regeringen8 fram behovet av bättre styrning från regeringen vad gäller just jämställdhetspolitiken. En otydlig målformulering bidrar till att hålla kvar gamla strukturer. och dess ledamöter har ett stort ansvar för att bearbeta jämställdhetspolitiken och bli tydligare i styrningen av vad regeringen sedan ska genomföra. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Ledarskapet är viktigt på alla nivåer. Länsstyrelser, landsting och kommuner måste också gå i bräschen för ett bra jämställdhetsarbete. Inom varje myndighet måste organisationens ledning ta ansvar för att driva frågan om ökad jämställdhet. I Jämits studie av tre teknikintensiva företag (sid. 109) framkommer att de intervjuade anser att en förut- sättning för en jämställd arbetsplats var ett ledarskap, d.v.s. en VD som tydligt visade vikten av jämställdhet i hela företaget. Det nns ett behov av er kvinnliga och manliga förebilder inom ledande befattningar och styrelser som driver frågan om jämställdhet. Såväl stu- denter på högskolor, tjänstemän på transportmyndig- heter, kvinnor i jämställdhetsprojekt som kvinnor och män ute på arbetsmarknaden har gett uttryck för detta. Näringslivets ledare har också ett stort ansvar i jämställd- hetsarbetet, liksom fackliga ledare. Mainstreaming – i praktiken har kunnat konstatera att regeringens ställnings- taganden är kraftfullt uttryckta i olika policydokument men kan likafullt konstatera att jämställdhet inte genomsyrar alla verksamheter i tillämpningen. Det behövs metodutveckling, goda exempel, utbildning och praktisk handledning för att jämställdhet ska komma att integreras i såväl näringslivet som i myndigheternas externa verksamhet. Det behövs stöd för att visa på: Vad /vilka frågor är det som måste ställas för att en eventuell ojämställdhet ska bli synlig? Var i organisationen/verksamheten ska dessa frågor ställas? Vilka metoder och verktyg nns att använda för att integrera ett könsperspektiv? Hur kan arbetet organiseras så att jämställdhets- arbetet blir en naturlig del av den ordinarie verksamheten? Hur kan jämställdhetsperspektivet inarbetas i styrdokument, i bentliga rutiner etc.? Det behövs ett särskilt resurscentra som kan vidare- utveckla Jämits ansvar att opinionsbilda, samla kunskap, initiera studier och stimulera utveckling av metoder m.m. Det saknas ett institutionellt stöd för myndighe- ternas arbete med att integrera ett jämställdhetsperspek- tiv i verksamheten. har funnit att rådet har arbetat har det uppstått en stark efterfrågan på att ska medverka i en rad olika sammanhang – som samtalspartner, som kunskapsförmedlare, som mötes- plats, som kunskapsframtagare, som ifrågasättare etc. Rådet har självklart endast i ringa utsträckning kun- nat svara upp till denna efterfrågan men det är uppen- bart att det nns ett stort behov av en sådan aktör och frågan har väckts om hur denna verksamhet kan utveck- las på ett mera permanent och gediget sätt sedan avslutat sitt arbete. Det nns således ett stort behov av ett Jämställdhetsråd e.dyl. som kan verka inom trans- port- och IT-sektorn. Samma behov av institutionellt stöd har emellertid även andra politikområden varför det är mera naturligt att skapa en myndighet med ett bredare ansvar. Det behövs också en projektdatabas för genomförda och pågående jämställdhetsprojekt. Både näringsliv och myndigheter har gett uttryck för behov av goda exem- pel som stöd för fortsatt utveckling. för uppbyggnad, drift och underhåll av en databas och 19 det behövs en ansvarig organisation som svarar för uppdatering och informationsspridning. J Ä M I T S F Ö R S L A G föreslår att regeringen inrättar en myndighet som ges i uppdrag att verka som ett nationellt på- drivande kunskaps- och resurscentra för samhälle och näringsliv. Myndighetens uppgift bör vara att: Samla bentlig kunskap inom området. Ansvara för kunskapsförmedling om jämställdhet genom seminarier och annan opinionsbildande verksamhet. Utveckla metoder för jämställdhetsanalyser. Bistå vid införandet av kunskap från genus- och jämställdhetsforskning i näringsliv, i utbildningar och i övrig berörd verksamhet. Bygga upp en databas med goda exempel på jämställdhetsprojekt och metodutveckling. Etablera samarbete med näringslivet och med arbetsmarknadens parter. Regeringen bör skyndsamt utreda hur en sådan myndighet ska utformas och nansieras. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T På väg mot ett jämställt samhälle Diskussioner om jämställdhet landar ibland i att eventuell ojäm- ställdhet nog är en generationsfråga och därmed blir frågan ett övergångsproblem. En historisk tillbakablick – bara – visar att maktstrukturerna visserligen tar sig nya uttryck då och då. Men att de är förvånansvärt seglivade. handlade om att visa på de maktstrukturer som råder mellan kvinnor och män i samhället beträffande ekonomisk makt och ekonomiska resurser, se utredningens slutbetänkande Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda Sverige9. 1850 var alla kvinnor omyndiga och samhället var patriarkalt. Mannen hade den formella makten över resurserna. Han representerade hushållet utåt och hade ensam bestämmanderätt över barnen. Den gifta kvinnan stod under mannens målsmanskap och husbondevälde. Den ogifta kvinnan hade för- myndare, oftast fadern. Hon ck inte förvalta egendom, välja yrke eller make Män blev myndiga men ck bestämma över sin inkomst redan vid ålder10. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Under motstånd tilläts kvinnorna komma in på I utredningen vore nog – om kvinnor och män arbetsmarknad beskriver hur en könsuppdelad arbetsmarknad växer fram11. Vid industrialismens början hade många av fabriks- arbetena inte någon bestämd könskaraktär men myck- et snart började tydliga kvinno- och mansyrken att utmejslas liksom olika branscher för kvinnor och män. I denna process spelade hantverkstraditionerna en vik- tig roll. Hantverksutbildade män såg till att kvinnor stängdes ute från vissa yrken och branscher, bl.a. med hjälp av de tidiga fackföreningarna. Inom typografyrket och verkstadsindustrin nns tydliga exempel på hur kvinnor medvetet förhindrades att få tillträde . Inom andra yrken och bran- scher, där hantverkstraditionen inte existerade eller var svag, var det däremot lättare för kvinnor att få anställning12. Det avlönade kvinnoarbetet expanderar Det var inte bara inom industrin det avlönade kvin- noarbetet expanderade. Under andra hälften av 1800- talet började riksdagsmän resa krav i på att den framväxande offentliga sektorn skulle öppnas för kvinnor13. Lika arvsrätt för kvinnor och män införs. Ogift kvinna kan få bli myndig Gifter hon sig blir hon åter omyndig. Mannen förlorar sin lagstadgade rätt att aga sin hustru. Kvinnor får allmän rösträtt och blir Kvinnor får, med vissa undantag, samma rätt som män till statliga tjänster. Särbeskattning ersätter sambeskattning. 1974 Föräldraförsäkring införs som ger föräldrar rätt att dela ledigheten vid barns födelse. Utdrag ur SCBs Lathund om jämställdhet 2000 Allt er formella hinder kom successivt att avlägsnas för kvinnors utbildnings- och yrkesverksamhet. öppnades små- och folkskolläraryrkena för kvinnorna. senare del började även posten, telegrafen och järnvägen att anställa kvinnor. Inom vissa yrken ledde utvecklingen till kvinnlig majo- ritet , först bland privatskolor- nas lärare, sedan bland folk- och småskollärarna, tele- grasterna samt sjuk- och socialvårdstjänstemännen14. För kvinnliga och manliga lärare gällde samma löneplan , då beslöt att införa högre lön för manliga lärare. Argumenten var att män hade dyrare vanor än kvinnor. Män måste anlita mer hjälp i hushållsarbetet och sist men inte minst, de måste kunna försörja en familj. löneregle- ring bibehölls löneskillnader mellan kvinnor och män men den innebar samtidig en höjning av lärarlönerna generellt. En kvinnlig folkskollärares lön var därmed betydligt högre än genomsnittslönen för manliga tjän- stemän i industrin och ungefär dubbelt så hög som den genomsnittliga manliga industriarbetarlönen. De eko- 21 nomiska incitamenten för kvinnor att bryta mot rådan- de könsordning var således starka15. Drömmen om hemmafrun uppstår Depressionen och den höga arbetslös- heten bland män medförde att motståndet mot gifta kvinnor på arbetsmarknaden skärptes. Diskriminering av gifta kvinnor försvarades och stöddes av era . begärde t.ex. att LO skulle verka för att gifta kvinnor inte skulle få anställas i statlig tjänst. arbetade konsekvent mot dubbelanställningar, d.v.s. att båda parter i ett äktenskap hade anställning16. som gifta kvinnor blev myndiga (1921) växte också en idealbild fram om den manlige familjeförsörjaren och den ekonomiskt beroende hus- trun. Hemmafruideologin nådde jordbrukar- och arbetarklasskvinnorna . Män- nens reallöner steg, vilket underlättade verkställandet av denna ideologi.