sou · GPB395d8 · 2002-01-01 00:00:00 — Aktgenomgång och intervjuer visar att träningsboendet ofta avbrutits genom att lägenheten har låsts efter klagomål från hyres- värd, återfall i missbruk eller andra tecken på misskötsel. Ofta för- handlar de olika parterna innan beslutet tas, vilket i sig visar att sanktionerna är svåra att förutsäga. Dessutom har bostadsföretaget ofta förhalat eller förhindrat överlåtelsen av förstahandskontraktet Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad genom att åberopa skäl som varken andrahandshyresgästen eller tidigare informerats om. Att systemet med boendetrappa är en problematisk företeelse har tidigare visats av bland andra (1988). De har studerat boendealternativ för psykiskt funktionshindrade, men deras principiella resonemang är även tillämpbart i detta sam- manhang. Deras kritik skjuter in sig mot att den stegvisa modellen innebär ett påtvingat flyttande vid såväl framsteg som miss- lyckanden, och innebär som en konsekvens av detta upprepade flyttningar. Dessa forskare förordar en helt annan modell: Först väljer personen det gäller en bostad som han eller hon själv före- drar, sedan anpassar man stöd och andra insatser för att möjliggöra detta. Insatserna ska syfta till att personen dels ska kunna få tag på en bra bostad, dels kunna behålla den, även långsiktigt.18 Undersökningen visar också att många socialarbetare, trots goda föresatser, lätt blir fångade i ett system som bygger på en konse- kvenspedagogisk tillämpning, ibland in absurdum, och som exem- pelvis driver principen om drogfrihet och att återfall skall följas av negativa sanktioner. I denna kultur kan det också lätt växa fram rutiner och en praxis som i vissa fall är olaglig, i andra fall oskälig eller kontraproduktiv. Socialarbetarna tvingas administrera ett system som de kanske innerst inne tvivlar på. Jag har visat exempel på hur myndighetsrepresentanter i samband med ett nätverksmötet nästan unisont likställt stöd till klienten med organiserade nega- tiva konsekvenser. Detta systemfel är inte unikt för i , utan torde gälla i många andra kommuner. Men inom systemet finns ofta medarbetare som protesterar mot systemet genom att välja en väg som avviker från den gängse. Vid det refererade nätverksmötet var det en socialarbetare som stod upp för ett annat tillvägagångssätt. Vi kan benämna detta för per- sonalens brott mot traditioner eller regelsystem, vilket (2001) anger som en av många framgångsfaktorer när pati- enter har lyckats återhämta sig från allvarlig psykisk störning. Som framgår av framställningen i avsnitt 6 tvingas handläggarna för träningslägenheterna att göra ständiga avvägningar mellan att erbjuda hjälp, övertala klienten att ta emot hjälp och att respektera personens rätt till självbestämmande och ett eget revir (se också Tidemalm 1999). I de genomgångna akterna finns åtskilliga exem- pel på hur de genomfört denna balansgång. Å ena sidan ett klient- 18 Tidemalm (1999), s. 60, ref. till (1988). Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad orienterat och empatiskt förhållningssätt som sträcker sig långt utanför ordinarie kontorstid, å andra sidan ett agerande som hyres- värd. Vilken betydelse har dessa två handläggare haft för det relativt positiva utfallet? Det personliga förhållningssättet är naturligtvis av stor betydelse i allt socialt arbete. I det avseendet skiljer sig inte dessa två handläggares arbete från övriga socialarbetares. De intar ofta rollen som förhandlare och medlare gentemot bostadsföreta- gen, vars krav i vissa fall sätts i relation till den enskilde klientens behov. Handläggarna för träningslägenheterna har här, enligt vad som framkommit i mina intervjuer, lyckats undvika att överta hyresvärdarnas perspektiv. Man kan mot denna bakgrund fråga sig om systemet står och faller med de personer som arbetar med dessa frågor. Eftersom det här rör sig om relationsskapande arbete kan framsteg lätt raseras av handläggare som har ett helt annat värderingssystem och som inte bryr sig om eller vill företräda den enskilde klientens intresse. Ett system vars framgångar är beroende av personliga egenskaper hos de anställda blir givetvis bräckligt, vilket i och för sig gäller även många andra funktioner inom socialt arbete. I detta sammanhang blir det ytterligare ett argument emot ett system med en stor ut- byggd sekundär bostadsmarknad. har som framgår ovan omarbetat och förändrat villkoren för träningsboendet. Det är framför allt i två avseenden som fortsättningsvis kommer att tillämpa en annorlunda och en mer progressiv policy jämfört med många andra kommuner: N Längden på varje enskild hyresperiod under det år som trä- ningsboendet är avsett att pågå är väsentligt längre. N Vidhängande avtalsvillkor har reducerats och de nya villkor som gäller skall inte stå i strid med hyreslagens anda. Dessa villkor är alltså nya. som jag har undersökt har andra kontrakts- och avtalsvillkor tillämpats. Med den nya ord- ningen kommer det inte att förekomma någon ensidig låsning av lägenheter, även om detta stred mot gällande lag. Det nya systemet kommer alltså att innebära att utrymmet för god- tyckliga och subjektiva tolkningar från och bostads- företagens sida minskar. I förlängningen kan detta antas leda till en ökad trygghet och kontinuitet i boendet för den enskilde hyres- gästen. Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad Appendix: Förteckning över klienter som har omfattats av aktgenomgången i . Eget kontrakt; boendestödsavtal Eget kontrakt; boendestödsavtal (vanlig lgh) 5 (k) Lgh kontrakt jan 00 direkt med Boendestöd vill ej överta lgh. 7 (k) Eget kontrakt; boendestödsavtal 8 (k) 9 (k) Flyttat till ett torp m 10 (k) Eget kontrakt; boendestödsavtal 13 (k) Ny adress utan träningslgh eller 15 (k) Bor med flickvän på annan ort Bostadslös (behandlingshem) Har ordnat egen lägenhet 22 (k) Bor ff. i träningslgh Bor på inack hem 29 (k) Eget kontrakt; boendestödsavtal 30 (k) Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad Eget kontrakt; boendestödsavtal Eget kontrakt; boendestödsavtal Eget kontrakt; boendestödsavtal 36 (k) Eget kontrakt; boendestödsavtal Flyttat från dec 00 ? görs om till t-lgh; F n på behandlingshem Bor på inack hem (vanlig bostad) Bor på annan ort Bor på annan ort Bor ev. på annan ort Bor på annan ort (sade upp sig själv) 48 (k) Eget kontrakt; boendestödsavtal Eget kontrakt; boendestödsavtal Bor ev. hos föräldrarna (lgh omvandlas till Eget kontrakt; boendestödsavtal Eget kontrakt; boendestödsavtal 99-12: Permanent bostad Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad Flyttat till annan ort Eget kontrakt; boendestödsavtal 66 (k) Eget kontrakt; boendestödsavtal Eget kontrakt; boendestödsavtal Eget kontrakt; boendestödsavtal Flyttat till annan ort 74 (k) Eget kontrakt; boendestödsavtal 77 (k) Eget kontrakt; boendestödsavtal * = I denna kolumn anges missbruksproblem med (X). Vistelse på LVM-institution anges med (XX). Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad , Bo (2001). Bostaden som social rättighet. I: , (red.). Den nya bostadspolitiken. , (1996). Att följa trenden – aktiva och passiva kom- muner. : Nerenius & Santerus förlag. , (2000). , (1998). Historien om en stad. : Västman- lands läns tidning. , (2000). Fri från narkotika: om kvinnor och män som har varit narkotikamissbrukare. : Bjurner och . , , , Hans (1998). I: Denvall, , (red.). Vardagsbegrepp i socialt arbete. Ideologi, teori och praktik. , (1947). Kan trygghet skapas? Tiden nr 6. , (1998). Framväxten av det multikulturella Väste- rås. Skriftserie A: nr 3. , (1970). Bostaden i den kommunala politiken. Bostaden i föränderlighetens . Qvarlander, (2001). Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? I: Att motverka hemlöshet – en sammanhållen strategi för samhället. SOU 2001:95, bilagedelen. , (2000). Välfärdsbygge –2000. , (1996). På gränsen till bostad. Avvisning, utvisning, specialkontrakt. , (1998). I: Denvall, , (red.). Vardagsbegrepp i socialt arbete. Ideologi, teori och praktik. , (1999). Systemskifte på bottenvåningen: från bostad till boende. I: , Bo & , (red. Uppföljning av träningslägenheter i en mellansvensk stad 1999: Systemskifte i bostadspolitiken? (2000). Vilka är de och vil- ken hjälp får de? följer upp och utvärderar 2000:1. Slutbetänkande avgivet av Bostadssociala utred- ningen. Allmänna riktlinjer för den framtida bostadspoliti- ken. Slutbetänkande avgivet av Bostadssociala utred- ningen. Saneringen av stadssamhällenas bebyggelse. Bostadspolitik 2000 – från produktions- till boende- politik. Slutbetänkande av Bostadspolitiska utredningen. Adressat okänd – om hemlöshetens bakgrund, orsaker och dynamik. , , , (2001). I: Att motverka hemlöshet – en sammanhållen strategi för samhället. SOU 2001:95, bilagedelen. (2000). Ägarstyrningens struktur och verktyg. Rapport nr 7 i projektet kommunens bostadsföretag. Tidemalm, Dag (1999). Boendestöd och integritet. Stöd och service till psykiskt funktionshindrade i . FoU-enheten psy- kiatri, . Rapport nr 1/1999. Topor, (2001). Återhämtning från svåra psykiska störningar. stad (1996). Bostadssocial policy i stad. stad (2001a). Resultat av kartläggning över hemlösas sociala situation vecka 48/2000. Sociala nämndernas stab, utvärderings- rapport nr 4/2001. [Rapporten är utarbetad av ]. stad (2001b). Individ- och familje- nämnden. är sociolog och forskare vid och social forskning (GISS) i samt korrespondent i European Observatory on Home- lessness. är leg. psykolog och doktorand vid insti- tutionen för klinisk neurovetenskap, . är doktorand vid sociologiska institutio- nen, . är internationell samhällsvetare med inriktning mot sociologi. Verksam vid och medför- fattare till i . Vilka är de och vilken hjälp får de? är socionom och frilansskribent. Med- redaktör för boken – en antologi om olika perspektiv och förklaringsmodeller. är docent i sociologi och forskarassistent vid sociologiska institutionen vid . Hennes huvud- sakliga forskningsområden är brottsprevention och hemlöshet. är psykolog och doktorand vid , . dr och leg. psykolog. Verksam vid insti- tutionen för klinisk neurovetenskap, . Hans huvudsakliga forskningsområden är stress och ångestsjukdomar.