sou · GPB310d1 · 2002-01-01 00:00:00 — strument eller i samband med förklaring enligt artikel 23 punkt 2 (som medger att en avtalsslutande part kan utsträcka tillämpningen av konventionen till annat territorium för vars internationella för- bindelser parten svarar eller är behörig att företräda). har inte gjort någon sådan reservation. Enligt artikel 27 gäller konventionen utan tidsbegränsning. En fördragsslutande stat kan för sitt vidkommande säga upp konven- tionen genom ett tillkännagivande hos generalsekre- terare. Uppsägningen träder i kraft efter den dag då generalsekreteraren mottagit tillkännagivandet. 9.5Homosexuellas situation i medlemsstater På grundval av en rapport upprättad av , antog parla- mentariska församling en rekommendation rörande homosexuellas situation i medlemsstater. Församlingen rekommenderar bl.a. medlemsstaterna att förbjuda diskriminering på grund av sexuell läggning, vidta positiva åtgärder för att bekämpa homofobiska attityder, garantera likabehandling för homosexuella i arbetslivet samt införa lagstiftning om registre- rat partnerskap. I rapporten togs även frågan om homosexuellt föräldraskap upp. Man ansåg dock att det ännu var för tidigt att ge några rekommen- dationer på detta område (Doc. 8755 punkt 72): However, as far as granting homosexuals the same rights as married couples was concerned, the majority of the committee felt that the childs interest should override all other concerns and that homosexual couples were not in the best position to satisfy these interests. Consequently, it would seem premature to make recommendations in this area, even if some member states have already recognised the right of homosexual couples to adoption and medically assisted procreation in their legislation and case-law. Två tidigare utredningar/kommittéer har särskilt behandlat homo- sexuellas levnadsvillkor och rättigheter: Utredningen om homo- sexuellas situation i samhället, som tillsattes , och , som tillsattes . Deras ställ- ningstaganden – som också tar upp frågor om adoption, vårdnad och insemination – finns redovisade i betänkandena Homosexuella och samhället, SOU 1984:63, och Partnerskap, SOU 1993:98. Frågan om homosexuella kvinnors rätt till assisterad befruktning togs upp också i förarbetena till lagen (1984:1140) om insemination (Barn genom insemination, SOU 1983:42, prop. 1984/85:2 om artificiella inseminationer, LU 1984/85:10 om artificiella inseminationer). Slutligen har frågor om adoption, vårdnad och insemination behandlats av lagutskottet efter det att motioner i ämnena väckts. 10.2Utredningen om homosexuellas situation i samhället Vid sina överväganden hade utredningen som utgångspunkt att det är barnets intresse som skall stå i förgrunden vid en adoption. Utredningen framhöll att redan den omständigheten att barnet är adopterat kan väcka en känsla hos det att vara avvikande. Vidare befarade utredningen att en sådan känsla skulle kunna förstärkas om samhället valde en familjerelation, exempelvis homosexuell samlevnad, som utåt sett inte var särskilt vanlig. Känslor av detta slag skulle kunna resultera i anpassnings- och identifikationspro- blem. Utredningen fann att det anförda talade mot att två männi- skor av samma kön skulle få möjlighet att adoptera gemensamt. Med stöd av en enkätundersökning kom utredningen också till slutsatsen att sådan adoption saknade förankring i det allmänna rättsmedvetandet, något som medförde att det skulle kunna inne- bära en större påfrestning i olika avseenden för ett adoptivbarn att växa upp i en homosexuell familjemiljö än i en heterosexuell. Vidare menade utredningen att adoptionsfrågan i det dåvarande läget inte hade någon större praktisk betydelse. Man ansåg att behovet av närståendeadoption aktualiserades främst vid vårdnads- havarens död. I en sådan situation var det möjligt för en efterle- vande samlevnadspartner att få adoptera barnet. När det gällde övriga adoptioner, dvs. adoption av ett barn från ett annat land, anfördes att det inte torde finnas något land som skulle tillåta att dess medborgare adopterades av två personer av samma kön (Homosexuella och samhället, SOU 1984:63 s. 79 ff). Regeringen, lagutskottet samt instämde i utredningens bedömning (prop. 1986/87:124 s. 39 ff, bet. LU 1986/87:28, s. 5 ff). slog – i likhet med den föregående utred- ningen – fast att vid bedömningen om två personer av samma kön skall kunna adoptera gemensamt, förordnas gemensamt till vård- nadshavare för barn eller få tillgång till konstlad befruktning skall hänsynen till barnets bästa vara vägledande. Kommittén diskuterade den forskning som bedrivits med inrikt- ning på barn som vuxit upp i homosexuella familjebildningar och motiverade i huvudsak sitt ställningstagande – att rättsverkning- arna av ett registrerat partnerskap inte skall omfatta gemensamt föräldraansvar – med att det inom forskningen rådde delade meningar om den homosexuella familjebildningens inverkan på barns utveckling. Så länge inte en någorlunda enighet rådde bland forskare om vilka konsekvenser det kan ha för ett barn att växa upp i en homosexuell familjebildning, var det enligt kommittén inte lämpligt att möjliggöra för homosexuella par att adoptera gemensamt eller att få tillgång till konstlad befruktning. Av samma skäl ansåg kommittén att partner inte heller skulle ges möjligheten att förordnas gemensamt till vårdnadshavare för barn. Man menade också att det sannolikt skulle strida mot de värderingar som fanns i samhället. Dessutom måste, enligt kommittén, givarländernas Om homosexuella par tilläts adoptera barn gemensamt menade man att det fanns en risk för att alla adoptioner till skulle upphöra. I fråga om s.k. styvbarnsadoption anförde kommittén att det berodde på förhållandena i det enskilda fallet om det var till fördel för barnet. I många fall skulle en sådan adoption kunna innebära försämringar för barnet, både från ekonomisk och social synpunkt, om barnet t.ex. gick miste om efterlevandeförmåner eller tappade kontakten med den andre förälderns släkt. I andra fall skulle en styvbarnsadoption kunna vara till fördel för barnet från såväl eko- nomisk som social och kanske också från psykologisk synpunkt. Att ett barn endast hade en rättslig förälder (dvs. om faderskapet aldrig fastställts eller barnet adopterats av en ensamstående) antog man vara relativt sällsynt. Kommittén menade vidare att även styvbarnsadoption skulle kunna väcka negativa reaktioner från givarländerna. – som menade att frågorna om gemen- samt föräldraansvar huvudsakligen låg vid sidan om deras uppdrag – var emellertid av den uppfattningen att det var angeläget att frå- gorna om homosexuellas rätt att adoptera m.m. inte glömdes bort och förordade att de blev föremål för särskilda utredningar (Part- nerskap, SOU 1993:98, s. 105 ff). förslag till registrerat partnerskap togs upp av lagutskottet som instämde i kommitténs bedömningar när det gällde homosexuella pars föräldraansvar. Utskottet tillade för egen del följande. Så länge det inte är vetenskapligt klarlagt att ett barns sociala och känslomässiga utveckling objektivt sett är lika garanterad i en familj med två mödrar eller två fäder med en inbör- des sexuell relation som i en heterosexuell familj, saknas den grundläggande förutsättningen för att ett gemensamt föräldraskap skall kunna etableras i ett registrerat partnerskap, nämligen hänsy- nen till barnets bästa (bet. 1993/94:LU28 s. 27). betänkande antogs av . , som föregick lagen (1984:1140) om insemination, föreslog att insemination skulle få utföras endast i de fall då kvinnan var gift eller bodde tillsammans med en man under äktenskapsliknande förhållanden. allt med ståndpunkten att barn i princip behöver förebilder från både en faders- och en modersgestalt för att ha de bästa förutsätt- ningarna att utvecklas gynnsamt (Barn genom insemination, SOU 1983:42). Regeringen instämde i detta ställningstagande (prop. 1984/85:2 s. 10) liksom lagutskottet, som bl.a. anförde att om man tillät lesbiska kvinnor erhålla insemination skulle de innebära att samhället direkt medverkar till att barnet redan från början berövas möjligheten att få ett rättsligt faderskap fastställt, vilket enligt utskottet inte var att förorda (bet. LU 1984/85:10 s. 16). har även senare behandlat motioner rörande homo- sexuella kvinnors rätt att erhålla assisterad befruktning och har därvid vidhållit sina tidigare ställningstagande (se t.ex. bet. 1992/93:LU4 s. 6 ff, bet. 1993/94:LU28 s. 26 ff och bet. 1997/98:LU28 s. 15 ff). I lagutskottets betänkande 1997/98:LU28 tas också upp faderskapsfrågan vid s.k. privat insemination. Utskottet slog fast att om insemination skett utan makesamtycke, exempelvis på en ensamstående kvinna, kan någon talan om fastställande av faderskap inte föras mot spermagivaren men att det inte finns något som hindrar att en spermagivare i sådana fall frivilligt tar på sig faderskapet. Utskottet ställde sig därvid bakom vad som anförts om detta i förarbetena till inseminationslagen. Där anges att det knappast kan vara någon fördel för barnet att en givare, som över huvud taget inte har avsett att bli dess far, kan påtvingas ett sådant faderskap. 10.5Behovet av en utredning om barn i homosexuella familjer har vi flera tillfället haft att behandla frågor rörande barn i homosexuella familjer. I betänkandet 1997/98:LU28 föror- dades en förutsättningslös utredning där olika aspekter på barns behov och rättigheter ges en noggrann genomlysning. Lagutskot- tets uttalande, som antogs av , har legat till grund för till- sättandet av den aktuella kommittén. 11 Barn i homosexuella familjer En fjärdedel av alla barn i i åldrarna 0–lever i en annan typ av familj än en traditionell kärnfamilj. En sådan alternativ familjeform är den homosexuella familjen. Det finns tidigare ingen samlad kunskapsbild av hur situationen är för de barn som lever i sådana familjer i . Kommittén har därför i uppdrag att sam- manställa den kunskap som finns om barn med homosexuella för- äldrar. I avsnitt 11.2 redovisas den erfarenhet och hittillsvarande forskning som finns om dessa barn. Kommittén skall vid behov även låta genomföra kompletterande studier. Dessa studier redovisas i avsnitt 11.3. Dessutom skall den rättsliga situationen för dessa barn belysas, vilket görs i avsnitt 11.4. Kommittén har alltså i uppdrag att sammanställa och redovisa den erfarenhet och forskning som finns om barn i homosexuella famil- jer. För att genomföra detta uppdrag har kommittén tagit hjälp av olika större databaser för att ta reda på om det finns några svenska studier eller annat material på detta område. Kommittén fann två betänkanden, från Utredningen om homo- sexuellas situation i samhället1 och Partnerskapsutredningen2, en del studentuppsatser på B- och C-nivå samt en rapport från en hea- ring som genomfört på temat homosexuella Barn i homosexuella familjer och barn.3 Men inga särskilda studier av barn med homosexuella föräldrar återfanns. I rapporten från ingår en forskningsöversikt av två svenska forskare. De bekräftar det som kommittén funnit, att det inte finns någon svensk forskning om homosexuella famil- jer. Den forskning som finns avser internationella studier. Kommittén uppdrog åt en av forskarna att uppdatera översikten. Med utgångspunkt från den reviderade översikten4 sammanställdes sedan den internationella forskningen på så sätt att de studier som refereras i forskningsöversikten gicks igenom. I dessa studier hän- visas det ibland till andra än de som finns med i översikten. Även dessa studier har gåtts igenom. Dessutom har kommittén sökt i olika större internationella databaser på ett antal sökord – t.ex. homosexuellt föräldraskap, lesbiska mödrar, homosexuella fäder, homosexuella adoptivföräldrar och barn med homosexuella föräld- rar – och tagit del av de studier som härigenom hittats. På så sätt har kommittén tagit del av samtliga tillgängliga referenser på områ- det. Enligt direktiven skall kommittén redovisa den kunskap som finns om barn i homosexuella familjer. Den följande redovisningen av den forskning om barn i homosexuella familjer som kommittén gått igenom kommer därför att inriktas på forskningens resultat. Dessa resultat presenteras i tre avsnitt, Homosexuella mödrar och deras barn (avsnitt 11.2.5), Homosexuella fäder och deras barn (avsnitt 11.2.6) samt Barn som tillkommit genom insemination (avsnitt 11.2.7). Redovisningen föregås av en beskrivning av de områden som undersökts samt de undersöknings- och urvalsmeto- der som tillämpats. 3Folkhälsoinstitutet (1997:23). 4Innala (1999) – översikten ingår i betänkandets del B. Barn i homosexuella familjer 11.2.3Studier av homosexuella familjer Forskningen om barn i homosexuella familjer initierades mot bakgrund av en rad uppmärksammade vårdnadsmål i och . Dessa avsåg homosexuella mödrars möjlighet att vid skilsmässa erhålla vårdnad om de barn som tillkommit inom deras äktenskap. Eftersom det saknades empiriskt underlag beträffande förhållan- dena för barn som växte upp i homosexuella familjer baserades domstolarnas avgöranden på antaganden och förutsägelser utifrån de på området dominerande teorierna om barns könsutveckling.5 Med utgångspunkt från dessa teorier antogs att barn som växer upp med homosexuella föräldrar riskerade att anta en icketypisk könsutveckling. Detta kunde i sin tur påverka deras framtida sexu- ella preferenser så att de i högre grad än andra blev homosexuella. Därtill antogs att barnens psykologiska och sociala utveckling kunde påverkas på så sätt att deras psykiska hälsa äventyrades. Således har en stor del av de empiriska studierna på området inrik- tats på att undersöka trovärdigheten i dessa antaganden.6 Den hittillsvarande forskningen om homosexuella familjer består av ett fyrtiotal studier i huvudsak genomförda i och Storbri- tannien, men även i . Merparten av forskningen behandlar homosexuella mödrar och de barn som har tillkommit i mödrarnas tidigare äktenskap. Det finns även ett tiotal studier av homosexuella fäder och deras barn. De barn som deltagit i forskningen har i huvudsak varit föräld- rarnas biologiska. Men ibland har även barn som tillkommit genom insemination eller som adopterats av homosexuella föräldrar delta- git. Däremot finns det inga studier som särskilt behandlar barn som adopterats av homosexuella personer. Det finns dock inom litteraturen enstaka personliga berättelser om homosexuella adoptivföräldrar. Ett exempel på detta är en 5Se Tasker & (1997). 6Se (1992), Tasker & (1997). Barn i homosexuella familjer journalistisk bok – som utgavs så sent som – om homosex- uella adoptiv- och fosterföräldrar i . Boken innehål- ler en rad personliga berättelser om föräldrarnas ansträngningar för att bli godkända som adoptiv- eller fosterföräldrar. I berättelserna beskrivs också hur de homosexuella föräldrarna ser på föräldrarol- len. I denna bok är det alltså det homosexuella föräldraskapet och inte barnen som är i fokus.7 Kommittén har även funnit några artiklar i amerikanska tid- skrifter om homosexuella personer som efter mycket ansträngning tillåtits att adoptera såväl annans barn som sin partners barn, s.k. styvbarnsadoption. I artiklarna redovisas inga resultat från några studier, i stället belyses enskilda adoptionsmål ur ett sociologiskt perspektiv. Artiklarna bör mer ses som debattinlägg, t.ex. polemi- seras det mot domstolarnas ovilja att tillåta homosexuella att adoptera och författaren ifrågasätter om deras beslut verkligen är i enlighet med principen om barnets bästa.8 har forskningen om barn med homosexuella föräld- rar kompletterats med studier av barn till homosexuella kvinnor där barnen har tillkommit genom insemination. Dessa studier är inriktade såväl på de undersökta barnens utveckling som på det homosexuella föräldraskapet. Det homosexuella föräldraskapet berörs även i en del av de stu- dier som mer generellt behandlar frågor kring homosexualitet. Exempelvis genomfördes en undersökning i om homosexuellas inställning till att skaffa barn m.m.9 Ett annat exem- pel är den genomförda norska studien om levnadsvillkoren för homosexuella kvinnor och män i Norge.10 Inom ramen för stu- dien har de homosexuella respondenternas inställning till att skaffa barn bland annat undersökts. Det finns alltså inga svenska undersökningar om barn med homosexuella föräldrar, med undantag för en del studentuppsatser på B- och C-nivå inom bland annat ämnena psykologi, socialt arbete och pedagogik. Detsamma gäller övriga . Det finns dock en dansk studie av 11 lesbiska par och deras barn.11 7Hick & McDermott (1999). 8Se t.ex. (1995). 9Kenteler (1989). 10Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring (1999). 11Leicke & Nilsén (1974). Barn i homosexuella familjer Barn med homosexuella föräldrar Den forskning som finns tillgänglig om barn med homosexuella föräldrar har huvudsakligen bedrivits inom ämnet psykologi. De första studierna var nästan uteslutande inriktade på frågor kring barnens könsutveckling. Med detta begrepp avses i dessa samman- hang barnets könsidentitet, könsrollsbeteende och sexuella lägg- ning. Med könsidentitet avses barnets uppfattning om sig själv som antingen en flicka eller en pojke. Ett barns könsidentitet överens- stämmer i de flesta fall med hans eller hennes biologiska kön. Det finns dock en liten grupp människor, s.k. transsexuella, för vilka det biologiska könet och könsidentitet inte korresponderar med varandra. När man i dessa sammanhang har studerat barns könsrollsbeteen- den har man tittat på i vilken omfattning barnen uppvisar beteen- den som är typiska för deras kön. En persons könsrollsbeteende är ofta nära sammankopplad med dennes könsidentitet, även om sambandet mellan dessa variabler varierar från en person till en annan. De personer som uppvisar icke könstypiska beteenden är dock trots allt oftast trygga i sin könsidentitet. Med detta menas att om en kvinna i vissa delar uppvisar manligt könsrollsbeteende så uppfattar hon sig ändå inte som en man utan som en kvinna. Det bör också i sammanhanget betonas att vad som i en kultur uppfattas som könstypiskt kan och/eller i en annan kultur uppfattas som könsatypiskt.12 Med sexuell läggning menas om personen är sexuellt attraherad av andra personer som tillhör samma kön som den själv tilhör, eller av det andra könet eller både ock. Forskningen om barn i homosexuella familjer har med tiden utvecklats till att även omfatta barnens psykologiska och sociala utveckling med tyngdpunkt på deras psykiska hälsa. Därtill har barnens förmåga att skapa och behålla kamratrelationer varit i fokus i flera av studierna. Man har också undersökt om, och i så fall hur, föräldrarnas homosexualitet påverkar barnens kamrat- relationer samt om de har blivit retade eller på annat sätt trakasserade till följd av föräldrarnas homosexuella läggning. Härutöver har forskningen i stor utsträckning inriktats på det homosexuella föräldraskapet. Man har t.ex. undersökt homosexu- 12 Se (1994). Barn i homosexuella familjer ella föräldrars känslomässiga band och relationer till sina barn. Även föräldrarnas psykiska hälsa och sociala kompetens har under- sökts.13 Undersökningsmetoder vid psykologisk forskning Såsom tidigare nämnts har den hittillsvarande forskningen om barn i homosexuella familjer i huvudsak bedrivits inom ämnet psykologi. De undersökningsmetoder som används vid psykologisk forskning kan indelas i två huvudgrupper; kvantitativa och kvalitativa meto- der. Det centrala vid användandet av kvantitativa metoder är att söka förklara fenomen, vilket sker utifrån brett anlagda undersökningar. Vid dessa undersökningar används metoder som strävar efter största möjliga kontroll över de variabler som kan påverka försöks- resultaten. Kvantitativa forskningsresultat beskrivs oftast med hjälp av siffror och diagram. Frågeformulär/enkäter och olika typer av standardiserade tester är exempel på kvantitativa datainsamlingsmetoder. Kvalitativa forskningsmetoder syftar till att genom tolkning av t.ex. ett beteende eller en situation uppnå förståelse för ett visst fenomen eller objekt (person). Vid användandet av dessa metoder utgår man vanligtvis från små populationer utifrån vilka djupgående undersökningar genomförs. De kvalitativa metoderna är antingen objektorienterade (person- orienterade) eller fenomenorienterade. Den objektorienterade undersökningen har till syfte att studera ett särskilt objekts logik. Den fenomenorienterade kvalitativa metoden har till syfte att belysa ett generellt fenomens särskilda logik. Man undersöker såle- des ofta flera personer som är relevanta för förståelsen av fenome- net. Exempel på kvalitativa metoder är olika typer av intervjuer och gruppdiskussioner.14 Det råder olika uppfattningar inom den psykologiska forsk- ningen vad gäller relationen mellan kvalitativa respektive kvantita- tiva metoder. En synpunkt som lyfts fram är att kvalitativa och kvantitativa metoder i princip är lika vetenskapliga eller oveten- 13Se Pattersson (1992), (1994, 1997). 14Kruuse (1998). Barn i homosexuella familjer Dessa belyser olika aspekter av verkligheten och bör därför komplettera varandra.15 Ett flertal av studierna av barn i homosexuella familjer har utförts med hjälp av en kombination av kvantitativa och kvalitativa metoder. Tillvägagångssättet, med att använda mer än en metod för att belysa samma företeelse, kallas triangulering. Begreppet triang- ulering definieras som en kombination metodologier som används vid undersökning av samma problem. Inom den psykologiska forsk- ningen är triangulering vanligt förekommande, särskilt när det gäller att belysa s.k. tabuämnen.16 Undersökningsmetoder vid studier av homosexuella familjer Som tidigare redovisats har forskningen om barn i homosexuella familjer till stor del inriktats på barnens könsutveckling. I dessa studier har vanligtvis olika typer av standardiserade tester använts. Med begreppet standardiserad menas i detta sammanhang att testet utgår från en s.k. normalpopulation. Eventuella testavvikelser är således avvikelser från denna norm Standardiserade tester har t.ex. begagnats för att ta reda på bar- nens preferenser vad gäller köns- och könsatypiska leksaker och aktiviteter samt de homosexuella föräldrarnas preferenser i dessa sammanhang. Med hjälp av standardiserade tester har även föräld- rarnas mått av uppmuntran av ett visst könsbeteende hos barnen undersökts.17 Man har även använt sig av kvalitativa under- sökningsmetoder vid studier av barns könsutveckling, såsom olika typer av intervjuer. Sådana metoder har bland annat använts i syfte att ta reda på äldre barns sexuella läggning.18 Barnens psykiska hälsa samt psykologiska och sociala utveckling har studerats med både kvantitativa och kvalitativa undersök- ningsmetoder. Således har i dessa sammanhang både psykiatriska utredningar och djupintervjuer av homosexuella och deras barn genomförts.19 En stor del av forskningen på området består av komparativa studier i vilka man jämfört homosexuella föräldrar med heterosex- uella föräldrar samt respektive grupps barn med varandra. 15Kruuse (1998). 16Kruuse (1998), citat se s. 43. 17Se t.ex. Hoeffer (1981). 18Se t.ex. Bailey m.fl.(1995), Tasker & (1997). 19Se t.ex. Bozett (1987), m.fl. (1983). Barn i homosexuella familjer med dessa studier är att få kännedom om och i så fall hur föräldrars homosexuella läggning påverkar barns utveckling. Man har därför funnit det viktigt att använda sig av jämförelsegrupper som i alla avseenden – förutom vad gäller den sexuella läggningen – överens- stämmer med de homosexuella föräldrar som skall undersökas. Således matchas undersöknings- och jämförelsegruppen mot var- andra för att de skall bli så jämförbara som möjligt vad beträffar exempelvis ålder, social bakgrund, utbildning och yrkeserfarenhe- ter. Genom att på så sätt minimera eventuella olikheter mellan för- äldragrupperna kan det antas att de eventuella skillnader man finner mellan grupperna beror på föräldrarnas olika sexuella läggning.