sou · GPB372d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Genom beslut i regeringen bemyndigade regeringen dåvarande statsrådet i att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor (S 1998:07). Utredningen skall bl.a. definiera begreppet barnmisshandel, beskriva utvecklingen av barnmisshandel samt söka förklaringar till denna, föreslå lämpliga åtgärder inom hälso- och sjukvårdens område för att höja kvaliteten i stöd- och behandlingsarbetet, inventera förskolans, skolans och skolbarnsomsorgens behov av kunskap kring barnmisshandel, redovisa polisens och åklagarnas handläggningstider och arbetsmetoder, föreslå insatser för att för- bättra arbete med barn som utsatts for misshandel och med deras familjer, uppmärksamma olika samverkansformer samt föreslå åtgärder för att avlägsna hinder för samverkan, kart- lägga rehabiliteringen av förövare samt arbeta utåtriktat och opinionsbildande. I direktiven sägs vidare att utredningen skall inte behandla frågor om mobbning och sexuella övergrepp. Kom- mitténs arbete skall vara slutfört . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2001:24) för kommittén. Tilläggsdirektivet redovisas i bila- ga 2. Kommittén fick härmed förlängd utredningstid och skall redovisa sitt uppdrag . Kommittén har antagit arbetsnamnet Kommittén mot barnmiss- handel. I kap.1 lämnas en kortfattad redogörelse för utrednings- uppdraget samt arbetet med detta. Direktiven till utredningen (dir. 1998:105) redovisas i bilaga I. förordnade statsrådet till ord- förande i kommittén. förordnades som ledamöter i utredningen riksdagsledamot (t.o.m. ), f.d. riksdagsledamot , riksdags- ledamot , riksdagsledamot , f.d. kammarrättspresident , riksdagsledamot , riksdagsledamot , stadssekreterare . till ledamot i kommittén. förordnades som sakkunniga i utredningen utredare , , departements- sekreterare , , förbunds- sekreterare , , departe- mentssekreterare , (fr.o.m. ), hovrättsassessor , (t.o.m. ), avdelningsdirektör , , enhetschef , (t.o.m. ), gene- raldirektör , samt departementssekreterare , Utbildningsdeparte- mentet (t.o.m. ). förordnades hovrättsassessor , , till sakkunnig i kommittén, ämnesrådet , samt ut- redare , . förordnades som experter i utredningen (t.o.m. ), socionom , fil.dr., docent samt professor, barnhälso- vårdsöverläkare . förordnades rådman till expert i utredningen och psykolog . Vidare har kommittén till sig knutit två referensgrupper be- stående av representanter för barnrätts- och fackliga organisationer. Som huvudsekreterare i kommittén tjänstgör generalsekreterare och som sekreterare kammarrättsassessor och socialchef . Kommitténs assistent på deltid var t.o.m. , under tiden t.o.m. , t.o.m. och från . Sekretariatet har haft två praktikanter från och . Kommittén lämnade sitt delbetänkande Barnmisshandel Polisens och åklagarnas handläggningstider och arbetsmetoder (SOU 2000:42). Vidare har kommittén gett ut rapporten och misshandel. En rapport om kroppslig bestraffning och annan misshandel i (SOU 2001:18). Kommittén mot barnmisshandel får härmed överlämna sitt slutbetänkande Barnmisshandel Att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72). Kommittéuppdraget .................och dess genomförande Barnmisshandel ...................i samhället – en inledning Barns ....................................................röster om misshandel Samtalen ...................................till om barnmisshandel Med ...............................................fokus på barnperspektivet 2.2.2 .......................................Grunden i ett barnperspektiv 2.2.6 ............................................Barn är också medborgare 2.2.8 ..............................Ökat intresse för barnperspektivet Barns ..............................................................sociala trygghet 2.3.2 ..................................................Vad är social välfärd? 2.3.3 Samspel mellan olika miljöer ..................................... 2.3.4 Barns behov av stöd ................................................... 2.3.5 Varför är det viktigt att främja barns livsvillkor?..... 2.3.6 FN:s konvention om barnets rättigheter.................. Barnmisshandel i historien.................................................... 2.4.2 Förbud mot kroppslig bestraffning .......................... Synen på aga/kroppslig bestraffning – några utblickar....... 2.5.1 Anti-agalagar i andra länder....................................... 2.5.2 Exempel på hur för ut sina erfarenheter Barnen och EU ........................................................... 2.5.4 FN:s konvention om barnets rättigheter och synen på aga ................................................................ Definition av barnmisshandel..................................... Det behövs en definition av barnmisshandel....................... 3.3.1 Vilka skäl finns för att definiera barnmisshandel? 3.3.2 Hur skall definitionen användas?.............................. Förslag till definition............................................................. Förekomsten av barnmisshandel................................. 4.1Förekomsten av kroppslig bestraffning och annan Polisanmäld misshandel och andra brott mot barn............. 4.2.1 Misshandel mot barn.................................................. 4.2.2 hot och ofredande mot barn........................... 4.2.3 Övriga brott mot barn ............................................... En strategi för samverkan ..................................................... 5.1.1 Varför skall vi samverka? 5.1.2 Att ha ett barnperspektiv........................................... 5.1.4 Working Together – en engelsk strategi om 5.1.5 Strategi om samverkan för barn som far illa ............. 5.1.6 Det är dags ......................................................... 5.1.7 Nya lagbestämmelser om samverkan ........................ Samverkan – hur kan arbetsformerna se ut? Hinder för samverkan ................................................ Framgångsfaktorer för samverkan............................. 5.2.3 Samarbete – i vems intresse? 5.2.4 Är samverkan alltid önskvärt? Andra former av samverkan .................................................. Många har tänkt på samverkan.............................................. 5.6Familjecentralen – stöd till barn och föräldrar – ett gott exempel på samverkan ........................................................... Anmälan till socialnämnden ...................................... När är man skyldig att anmäla?............................................. Vikten av handlingsplaner och annat stöd............................ Hänvisning till 71 § socialtjänstlagen i andra lagar .............. Påföljd när någon låter bli att anmäla ................................... 6.7.1 Värdet av sanktioner................................................... 6.7.2 Vilka sanktionsmöjligheter finns ? 6.7.3 Disciplinpåföljd för hälso- och sjukvårds- Anmälningsskyldigheten inom kriminalvården ................... Sekretesskyddet för enskilda anmälare................................. Grunden för arbete ...................................... är ett konfliktfyllt verksamhetsområde 7.2.1 Kommittén har gjort egna studier............................. 7.2.2 Det politiska ansvaret för 7.3Socialstyrelsen och länsstyrelserna har tillsyn över 7.3.1 Lagstiftningen har skärpt kraven på social- 7.3.2 Tillsynen för .................................................. 7.3.3 Tillsynen för .................................................. Kompetensutveckling för personalen ....................... En god arbetsmiljö ger bättre service................................... Förbättring av barnavårdsutredningar ...................... 7.7.2 uppdrag till stöd för Utveckling av arbetsmetoder och samverkan...................... 7.8.2 Vikten av att bedöma barns och ungas behov av 7.8.3 Uppdrag om ansvarsfördelning.............. Förutsättningar för en god kvalitet på verksamheten......... en studie över anmälningar om Förskolan, skolan och fritidshemmet........................... Förskola, skola och fritidshem kan bli bättre...................... Helhetssyn i skolan ............................................................... 8.3Barnkonventionen och styrdokumenten för förskolan, skolan och fritidshemmet och utsatta barn.......................... 8.3.1 FN:s konvention om barnets rättigheter .................. 8.4 Förebyggande arbete.............................................................. 8.4.1 Barns rätt till delaktighet och inflytande i förskolan, skolan och fritidshemmet......................... 8.4.4 Skolan är viktig i det brottsförebyggande arbetet .... 8.5Förskolans, skolans och fritidshemmets arbete med Uppmärksammas utsatta barn?.................................. Skolhälsovård/elevvård .......................................................... Hälso- och sjukvården............................................... Hälso- och sjukvårdens kontakt med barnmisshandel........ 9.1.1 Hälso- och sjukvård med inriktning på barn ............ 9.1.2 Verksamheter som möter föräldrar med Det svåra är att se och att göra en anmälan .......................... Barnperspektivet bör lagfästas .............................................. 9.3.1 Begreppen barnets bästa och barnets rätt att komma till tals............................................................. 9.3.2 Barnperspektivet i andra lagar.................................... 9.3.3 Barns ställning i hälso- och sjukvården ..................... 9.4Barns och ungdomars rätt till psykiatrisk vård och Barnkompetensen inom hälso- och sjukvården.................. 9.5.1 Alla behöver en grundläggande kompetens ............. 9.5.2 Viss personal behöver särskild kompetens............... Hälso- och sjukvårdshuvudmannens ansvar........................ Rutiner om barnmisshandel ...................................... Organisationsförändringar inom hälso- och sjukvården ... 10 Psykiska reaktioner och behandling vid barn- Konsekvenser av barnmisshandel sett ur ett Behandlingsarbete för barn som utsatts för misshandel.... Att förebygga barnmisshandel ................................... Behovet av forskning............................................................ Att förebygga på samhällsnivå............................................. 11.2.2 Samhälleliga normer och värderingar ..................... 11.2.3 FN:s konvention om barnets rättigheter ............... Stöd till barn och unga ......................................................... 11.3.1 Förskola, skola och fritidshem ............................... 11.3.3 Särskilda insatser för barn i riskmiljöer.................. Stöd som huvudsakligen riktar sig till föräldrar och Information till föräldrar ......................................... Föräldrastödsmottagningar bör finnas ................... Behandlingsinsatser kan också vara förebyggande ............. 11.5.1 Barn som utsatts för barnmisshandel...................... Rehabilitering av förövare........................................ Insatser från frivilligorganisationer...................................... Det viktiga vardagsarbetet.................................................... Vårt utåtriktade arbete ............................................. Att misstänka barnmisshandel ............................................. Barnmisshandel i straffrätten.................................... 13.1.1 Misshandel (3 kap. 5 §)............................................ 13.1.2 Grov misshandel (3 kap. 6 §)................................... 13.1.3 Vållande till kroppsskada eller sjukdom (3 kap. 8 §)................................................................ 13.1.4 Framkallande av fara för annan (3 kap. 9 §) ........... 13.1.5 tvång (4 kap. 4 §)........................................... 13.1.6 Grov fridskränkning (4 kap. 4 a §) ......................... 13.1.7 hot (4 kap. 5 §) .............................................. 13.1.8 Ofredande (4 kap. 7 §)............................................. 13.1.9 Förolämpning (5 kap. 3 §)....................................... Bör straffbestämmelserna ändras? 13.2.1 Många former av barnmisshandel är straffbara ...... 13.2.2 Bör kriminaliseringen utvidgas? 13.2.3 Bör misshandel som riktar sig mot barn Straffvärdet av brott som drabbar barn............................... 13.3.1 Hur bestäms straffet för brott? 13.3.2 Brott som drabbar närstående barn........................ 13.3.3 Utredningens betydelse .......................................... Åtal för brott ........................................................................ 13.4.1 Gällande bestämmelser............................................ 13.4.2 Åtal vid brott mot närstående barn ........................ 13.4.3 Anmälan till åklagar- eller polismyndighet om brott mot barn ......................................................... Utredningar vid barns död......................................... Forskning och statistik om mord, dråp och misshandel med dödlig utgång ................................................................ Två typer av utredningar när barn dött............................... Utredningar av dödsorsaker ................................................ Våra bedömningar och förslag............................................. 14.6.1 En modell för dödsfallsutredningar i ........ Kriminalvårdens rehabilitering av förövare .................. Stöd i föräldraskapet............................................................. Nationellt program Våld i Nära Relation ........................... Ett behandlingsprogram för dömda för våld mot barn...... Kostnads- och andra effekter .................................... Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område........... Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ......... Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) ............. Förslaget till lag om ändring i ......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt ............................................................. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ... Reservation och särskilda yttranden ................................... Barn, misshandel och sexuella övergrepp (enhet i Barnens Rätt I Samhället Socialt arbete (Social- Hälso- och sjukvårdslag (1982:763) Lag (1994:260) om offentlig anställning Läroplan för de frivilliga skolformerna Läroplan för obligatoriska skolväsendet, förskole- Lag (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård Lag (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och Nytt juridiskt arkiv, avd I Socialtjänstlag (1980:620) Frågor om barnmisshandel har på nytt varit föremål för diskussioner på såväl nationell som lokal nivå. Barn- misshandel har behandlats i riksdagsmotioner och i den offentliga debatten av bl.a. och barnrättsorganisa- tionerna. () har visat att antalet anmälningar till polisen om misshandel riktad mot barn har ökat. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté för att utreda frågan om barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor. Kommitténs ledamöter och sekretariat tillsattes och utredningen påbörjade därefter sitt arbete. Utredningen antog namnet Kommittén mot barnmisshandel. Uppdraget skulle i sin helhet vara slutfört men med ett delbetänkande om polisens och åklagarnas arbetsmetoder som skulle redovisas, efter beslut om förlängning, . avlämnades del- betänkandet Barnmisshandel Polisens och åklagarnas handlägg- ningstider och arbetsmetoder (SOU 2000:42). Kommittén har även för slutbetänkandet fått en förlängd utredningstid och skall redovisa uppdraget. Vi redovisar härmed, i enlighet med direktiven, slutbetänkandet Barnmisshandel – Att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72). Enligt direktiven är den långsiktiga målsättningen för utred- ningen att skapa bättre förutsättningar för att förhindra att barn misshandlas, för en bättre samverkan mellan de verksamheter som skall utreda och åtgärda barnmisshandel, för förbättrad kunskap hos berörda yrkesgrupper och för bättre möjligheter till stöd och hjälp till berörda. Enligt samma direktiv skall utredningen ha ett barnperspektiv i arbetet och utgå från FN:s konvention om barnets rättigheter. Det är framförallt artikel 3 barnets bästa, artikel 12 åsiktsfrihet och rätt att bli hörd samt artikel 19 skydd mot övergrepp som varit viktiga i Men även artiklarna 34 skydd mot sexuellt utnyttjande och artikel 39 rehabilitering har varit av vikt i arbetet. Vi har i våra förslag utgått från barnets bästa och har i flera fall förslag om insatser som gynnar alla barn och därmed också barn som far illa eller riskerar att fara illa. Kap. 2 Barnmisshandel i samhället – en inledning I detta kapitel beskriver vi utgångspunkterna för vårt arbete. Vi inleder med röster från barn om barnmisshandel, resonerar om begreppet barnperspektiv samt om betydelsen av social trygghet för barn och barnfamiljer. Vidare en kort historik om barnmiss- handel och slutligen något om synen på aga i andra länder. I avsnittet om barns röster ges en bild av hur utsatta barn kan uppleva sin situation. Barnens Hjälptelefon hos (Barnets Rätt I Samhället) tar emot många samtal från barn om barnmisshandel. Vi återger exempel på vad barn berättar. av samtalen kommer från flickor och från pojkar. De flesta barnen är drygt . De misshandlade barnen bor oftare tillsammans med en ensamstående far eller i styvfamilj än vad som är brukligt vid ett genomsnittssamtal. äger misshandel rum i hemmet. I drygt åtta av tio fall sker den fysiska misshandeln av en familjemedlem. Detta gäller även i drygt hälften av de betydligt färre samtalen om psykisk misshandel. I avsnittet Med fokus på barnperspektivet beskrivs hur vunnit insteg i hela samhället. Barnet ses som en självständig individ med rätt till inflytande över beslut som rör både den personliga situationen och samhället i stort. Barnperspek- tivet blir framförallt tydliggjort i artikel 3 om barnets bästa i främsta rummet och artikel 12 om barnets rätt att säga sin mening, vilka tillsammans utgör fundamenten i ett barnperspektiv. Vad som är ett barnperspektiv är inte en gång för alla givet. Grundläggande i ett barnperspektiv måste vara respekten för barnets fulla människovärde och integritet. Men barn är också beroende av vuxna. Barn kan inte tillerkännas ett eget självbestämmande fullt ut och behöver därför vuxna som tar ansvar för att skydda deras integritet. En grundläggande intressekonflikt gäller barnets behov och rättigheter i förhållande till vårdnadshavarens ansvar och intressen, hur tungt föräldraansvaret väger i förhållande till barnet som eget rättssubjekt. Även när myndigheter verkligen försöker sätta barnets bästa i främsta rummet kan beslutet komma i konflikt med föräldrarnas intressen. I uttrycker konventionsstaterna att familjen är den naturliga miljön för barnens utveckling och välfärd. Bl.a. detta beskrivs i avsnittet om barns sociala trygghet. Familjen bör därför ges stöd så att den kan ta sitt ansvar. I vissa fall krävs samhällets professionella stöd, från t.ex. hälso- och sjukvård eller socialtjänst. I några fall behöver barn skydd. Barns välfärd påverkas av familjens förhållanden, men även av t.ex. förskola och skola. Om barnet har goda förhållanden i för- skolan eller i skolan, kan detta bli en motvikt till andra brister i den sociala situationen. Man kan konstatera att det blivit färre vuxna i barns uppväxtmiljöer, något som sannolikt mest drabbar de utsatta barnen med svaga sociala nätverk. Skall samhället satsa på breda välfärdslösningar eller på riktade åtgärder till barn som växer upp i s.k. riskmiljöer? Eller är det direkta och individuella insatser som ger bäst resultat? Svaret om behövliga insatser finns inom alla nivåer. Många familjer klarar sig tack vare en god generell välfärd. För barn i utsatta områden kan behövas extra resurser för att förebygga allvarligare problem. För det enskilda barnet som växer upp i en riskmiljö, fordras särskild uppmärksamhet från vuxenvärlden. I avsnittet Barnmisshandel i historien konstateras att barn- misshandel är ett tidlöst och internationellt problem. Våld och övergrepp mot barn har förekommit och i de flesta kulturer. Rätten för föräldrar att aga sina barn var självklar i äldre tider. fick sin första barnavårdslagstiftning . Samhället fick då en möjlighet att omhänderta vissa barn som utsattes för misshandel eller vanvård i hemmet. Våld mot barn var dock fortfarande accepterat i uppfostrande syfte. präglade den amerikanske läkaren . uttrycket The Battered Child Syndrome. De tidigare framlagda hypoteserna om mystiska infektionssjukdomar som drabbade vissa barn kunde nu avskrivas och ses som skademönster typiska för misshandlade barn. lyftes den tidigare osynlig- gjorda misshandeln av barn fram som ett stort och verkligt sam- hällsproblem. Medvetenheten om barnmisshandeln förändrades alltså under dessa årtionden från att ha varit ett odefinierat problem tillhörande sjukvården till ett konkret samhällsproblem. I förbjöds skolagan i folkskolestadgan 1958. Det skulle dock dröja ytterligare tjugoett år innan riksdag antog den s.k. anti-agalagen (6 kap. 1 § ). Be- stämmelsen slår fast att barn inte får utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. I avsnittet Synen på kroppslig bestraffning – några utblickar konstateras att det finns tio länder som uttryckligen har förbjudit såväl fysisk som psykisk misshandel av barn. I flera länder pågår diskussioner och lagstiftningsarbete i denna fråga. kommer på FN:s specialsession om barn, , bl.a. att fokusera på barnmisshandel genom att i en rapport in- formera om genomförandet av aga-förbudet i . Även SIDA lyfter fram den svenska attityden i förhandlingar med länder, som kan bli aktuella för ekonomiskt bistånd till skola och undervisning. har det inom EU satts på pränt att barn har rättigheter. Detta skedde vid regeringskonferensen i vid vilken medlemsländerna proklamerade en stadga som samlat uttrycker EU-medborgarnas rättigheter inom olika områden. Barn betraktas nu som en egen intressegrupp med egna behov och rättigheter. Kap. 3 Definition av barnmisshandel Vi föreslår följande definition: Barnmisshandel är när en vuxen person utsätter ett barn för fysiskt eller psykiskt våld, sexuella över- grepp, kränkningar eller försummar att tillgodose barnets grundläggande behov. Med barn avses varje människa under . Vi föreslår en övergripande definition av begreppet barnmiss- handel och menar att en sådan definition gör det möjligt för myndigheter, organisationer och andra att konkretisera vad defini- tionen innebär för den egna verksamheten. Att definiera barnmisshandel såsom definierar misshandel, ger inte en rättvisande bild av vad barn far illa av, vad barn inte får utsättas för eller vilka åtgärder man inte får underlåta att vidta för att ett barn inte skall fara illa eller riskera att fara illa. Vår definition är därför vidare än den straffrättsliga definitionen av misshandel i 3 kap. 5 § . Fysisk misshandel kan vara att den vuxne slår barnet med eller utan tillhygge, nyper, sparkar, knuffar, kastar, skakar, luggar, river eller biter barnet, trampar eller stampar på barnet eller tvingar in föremål i barnets mun. Fysisk misshandel är också att förgifta, bränna, skålla, riva, försöka dränka eller kväva barnet. Som psykisk misshandel räknas t.ex. orimligt hårda bestraff- ningar, förlöjligande, kritik, hån, nedvärdering, avvisande, utfrys- ning, orimliga krav eller vägran att lyssna på barnets syn- punkter.