sou · GPB31d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Möjligheten för aktieägare att dölja sitt innehav ger också utrymme för kuppartade maktövertaganden i bolaget och kan dessutom utnyttjas för ekonomisk brottslighet. De inaktuella aktieböckerna i kupongbolag reser slutligen också en principiellt viktig fråga. Om en aktieförvärvare underlåter att anmäla sitt förvärv till bolaget kommer överlåtaren att stå kvar i aktieboken, trots att han inte längre har rätt att delta i bolagets förvaltning. I brist på information om aktieövergången kommer överlåtaren emellertid att upptas i röstlängden inför stämman och har därmed i praktiken möjlig- het att påverka bolagets förvaltning utan att vara aktieägare. Kom- mittén vill i detta sammanhang erinra om övervägandena betänkande i ett besläktat ämne, nämligen hur rösträtten för aktie som omfattas av hembudsförbehåll skall utövas under pågående tvist om förbehållets giltighet och tillämpning (se SOU 1997:22 s. 326 f.). Kommittén utgår i sina överväganden från att aktiebolagen skall ha aktiva ägare som nära följer bolagets utveckling och deltar i dess förvaltning. Med denna grundsyn inger det betänkligheter att personer som förlorat sin anknytning till bolaget de facto kan ha inflytande över dess förvaltning. Fördelar med det nuvarande systemet Den bild som har tecknats av det nuvarande systemet har fokuserat på nackdelarna. Det skall emellertid sägas att systemet också har fördelar. Hanteringen av aktiebreven i samband med aktieöverlåtelser och pantsättning av aktier följer välkända regler och utgör inte något problem med reservation för att hanteringskostnaderna får antas vara höga. Aktieägare och innehavare av andra rättigheter i ett bolag har också ett dokument att hålla sig till och kan själva skydda sig mot stöld och andra angrepp på rättigheterna. Och om dokumenten kommer på avvägar finns det möjligheter att genom institutet dödande av för- kommen handling bevara sin rätt i bolaget. De rutiner som aktiebreven innebär är också väl inarbetade och även om de får sägas vara betungande för bolagen så måste det omdömet ändå ges att rutinerna fungerar. För det nuvarande systemet med aktiebrev talar främst att så har det alltid varit. Det framstår som uteslutet att en sådan ordning skulle in- föras om valet stod mellan två oprövade system, det ena pappersbaserat och det andra byggt på modern datorteknik med konton liknande bankernas motbokslösa inlåningskonton. Även om de bolag som använder aktiebrev och kuponger behärskar rutinerna råder knappast någon tvekan om att administra- tionskostnaderna är betungande. Systemet innebär dessutom olägen- heter för aktieägarna som måste lösa in sina kuponger i bank i stället för att beloppen sätts in direkt på konton som aktieägarna anvisar. Det förekommer att aktiebrev förloras, något som föranleder dyr- bara domstolsärenden om dödande av förkommen handling. De för- komna aktiebreven gör aktieboken mindre tillförlitlig. Att de ekono- miska rättigheterna inte är kopplade till anteckning i aktieboken bidrar till att ytterligare minska aktiebokens värde som beskrivning av ägar- förhållandena i bolaget. Denna bristande koppling ger också möjlig- heter till ekonomisk brottslighet. Till bilden hör också att aktiebreven har avskaffats i med verkan . I gäller en ordning utan aktiebrev i anpartsselskaperna, som ju motsvarar de svenska privata aktiebolagen. Vissa mindre svenska aktiebolag tillämpar en ordning utan aktiebrev, något som av allt att döma inte har några påtagliga olägenheter i de enmans- och fåmansbolag som det gäller. På grund av det anförda anser kommittén att tiden nu är inne att avskaffa aktiebreven. 5.3Vad skall gälla om aktiebreven avskaffas? En given utgångspunkt för kommitténs arbete med det centrala aktie- ägarregistret är att den nuvarande lagen om kontoföring av finansiella instrument skall fortsätta att gälla för avstämningsbolagen. som styr de 800 avstämningsbolagen, däribland samtliga aktie- marknadsbolag, skall alltså ligga fast. Frågan blir då vad som skall gälla i övriga bolag, om aktiebreven avskaffas. Den frågan måste besvaras olika beroende på om saken gäller steg1, då bolagen fortfarande själva för sina aktieböcker och administrerar aktierna i bolaget, och steg 2, då aktieböckerna avskaffats och aktiehanteringen ombesörjs av den som för det centrala aktieägar- registret. Som kommittén utvecklar i 6 kap. bör regleringen under steg 2 nära överensstämma med vad som gäller enligt lagen om kontoföring av finansiella instrument. När det gäller steg 1, som tas för att ge bolagen möjlighet att för- bättra kvalitén på aktieböckerna innan det centrala aktieägarregistret inrättas, är det tydligt att bestämmelserna i lagen om kontoföring av finansiella instrument inte är lämpliga. De är skrivna för en högt specialiserad central värdepappersförvarare med tillgång till mycket datakraft och ett nätverk av banker och värdepappersförvaltare som svarar för den viktiga granskningen av att den som överlåter aktier också är behörig därtill. Sistnämnda granskning kommer i steg 1 att ligga kvar på bolagen, av vilka många kommer att föra aktieboken manuellt. På grund härav föreslår kommittén en ordning för steg 1 som är mera anpassad till de små företagen än vad lagen om kontoföring av finansiella instrument är. Denna ordning är avsedd att gälla för alla bolag som inte är avstämningsbolag, dvs. för av alla aktiebolag. Den är skriven i första hand för steg 1, dvs. för en period innan steg 2 tas, men är inte begränsad till denna utan kan gälla för i princip all framtid. Betydelsen av en anteckning i aktieboken Det är tämligen självklart att när aktiebreven avskaffas det sakrättsliga skydd för förvärvaren som knyts till traditionen av aktiebrevet, i stället måste kopplas till en registrering av den nye aktieägaren i aktieboken. Därmed skapar man också ett kraftfullt incitament för aktieägarna att registrera sina innehav och aktieböckerna kommer till följd härav att mycket bättre än spegla de aktuella ägarförhållandena i bolagen. Detta incitament förstärks ytterligare om de ekonomiska rättigheterna i bolaget tillkommer de aktieägare som för beslutet om utdelning, emission eller liknande står an- tecknade i aktieboken. Kommittén föreslår att bestämmelser med denna innebörd förs in i aktiebolagslagens kapitel om aktieboken tillsammans med en motsvarighet till den nuvarande regeln om att aktieägarna, när bolagsstämman väl har fattat beslut om utdelning eller annan ekono- misk förmån åt dem, kan överlåta förmånen skild från aktien. Termen kupongbolag är inte lämplig att använda med den nya ord- ningen eftersom kupongerna avskaffas tillsammans med aktiebreven. Någon träffande beteckning på de forna kupongbolagen har inte gått att finna. Kommittén talar därför, beroende på sammanhanget, om de gamla kupongbolagen som bolag som inte är avstämningsbolag eller övriga bolag. Aktier som förvaltas av annan än aktieägaren Det finns inga uppgifter om i vilken utsträckning aktier lämnas som pant. Det är emellertid självklart att den möjligheten måste finnas kvar. I det pappersbaserade aktiehanteringssystemet fyller aktiebreven bl.a. den funktionen att panthavaren kan omhänderta breven för att säkerställa att aktieägaren inte gör sig av med aktierna eller förfogar över dem på annat sätt till förfång för panthavaren. Även i andra situationer kan aktiebrev omhändertas för att förhindra att aktieägaren förfogar över aktierna i strid med rättighetsinnehavarnas intressen. kan således tas omhand exempelvis av en konkurs- förvaltare vid aktieägarens konkurs eller av kronofogdemyndigheten vid utmätning, kvarstad eller betalningssäkring av aktie. Har aktie- ägaren förvaltare enligt eller är god man förordnad för aktieägaren kan aktiebreven också omhändertas. För avstämningsbolagen registreras panträttigheterna och övriga förfoganderättsinskränkningar för aktieägaren i avstämningsregistret. Den ordningen har visat sig fungera utmärkt och kommittén föreslår inte någon ändring för avstämningsbolagens del. I bolag som inte är avstämningsbolag bör motsvarande uppgifter antecknas i aktieboken. Kommittén föreslår att bestämmelser om detta tas in i aktiebolags- lagen. Aktier vilkas avkastning tillkommer annan än aktieägaren I vissa fall är annan än aktieägaren berättigad till avkastningen av en aktie. Anledningen härtill kan vara att aktien har pantsatts eller att en bestämmelse rörande rätt till avkastningen meddelats i testamente eller gåvobrev. De ekonomiska prestationerna kan också vara förbehållna annan på grund av uppdrag eller som legal ställföreträdare för aktie- ägaren. Även i andra situationer än de nu nämnda kan annan än aktieägaren vara avkastningsberättigad. Aktiebrev och utdelningskuponger fyller i den nuvarande ordningen den funktionen att bolaget skall betala bl.a. utdelningar till den som visar upp brev eller kupong oavsett om innehavaren är ägare eller ej. Om aktiebrev och utdelningskuponger tas bort, kan avkastnings- berättigade inte själva säkerställa att bolagen i praktiken gör ut- betalningar till dem i stället för till aktieägaren. Kommittén föreslår därför att även uppgifter om rätt till avkastning antecknas i aktieboken. Dessa anteckningar motsvaras för avstämningsbolagens del av de s.k. panthavarförteckningarna i 3 kap. 12 § första stycket ABL. för andra bolag än avstämningsbolag kommer med den skisserade ordningen att innehålla betydligt fler uppgifter än . Dessutom kommer en anteckning i aktieboken att ha större betydelse för aktieägare och innehavare av rättigheter än eftersom samtliga aktierättigheter knyts till införingen. Det väcker frågan om styrelsen, som är den som för aktieboken, kan betros ansvaret för denna även i fortsättningen med tanke på att boken måste föras på ett mycket betryggande sätt för att aktieägare och andra rättighets- innehavare skall undgå rättsförluster. Kommittén besvarar för sin del frågan jakande under den förutsättningen att nyordningen bekantgörs genom en omfattande upplysningskampanj så att såväl bolag som aktie- ägare får kännedom om vad som sker. Dessutom föreslår kommittén att bolagen åläggs att informera aktieägare och andra som berörs därav varje gång bolaget gör en ändring i aktieboken. Denna informations- skyldighet ger aktieägare och rättighetsinnehavare möjlighet att bevaka sina intressen i bolaget. För att stärka kontrollen ytterligare föreslår kommittén att bolagets revisor kontinuerligt skall kontrollera att bolaget har sin aktiebok i behåll och att den förs på ett korrekt sätt. Kommittén menar att de nämnda åtgärderna är tillräckliga för att säkerställa att aktieböckerna i andra bolag än avstämningsbolag blir tillförlitliga. Uppläggningen av ett centralt aktieägarregister underlättas om aktie- böckerna kan överlämnas till registermyndigheten lagrade på diskett, CD-rom eller annat datamedium i ett format som myndigheten kan lagra direkt på sina hårddiskar. De flesta bolag har sin bokföring på dator och många anlitar redovisningsbyråer för detta. Kommittén utgår från att många av dessa byråer kommer att vara villiga att utföra också de anteckningar i aktieboken som styrelsen i det uppdrags- givande bolaget har beslutat om. Bolag som önskar hjälp med den praktiska hanteringen av aktieboken bör alltså kunna lägga ut den funktionen på något serviceföretag som kan se till att nya aktieägare genast införs i aktieboken. Kommittén föreslår därför att bolagen skall föra aktieboken med hjälp av dator. Det kan dock inte förutsättas att alla bolag direkt eller indirekt har tillgång till dator utan de minsta bolagen måste tillåtas att föra aktieboken manuellt. Kommittén föreslår att gränsen sätts vid tio aktieägare. Som framgått av det föregående anser kommittén att aktieägarna i övrigt i största utsträckning skall kunna bestämma över bl.a. frågan om hur utdelning skall ske. Den enda restriktionen är att kretsen av utdel- ningsberättigade skall framgå av aktieboken per dagen för stämmans utdelningsbeslut. Det bör stå bolaget fritt att distribuera utdelnings- beloppen direkt till aktieägarna genom insättning på konton som dessa anvisat, översändande av postanvisning, överlämnande av s.k. cash- kort, utbetalning av kontanter på bolagets kontor eller vad som eljest framstår som lämpligt. Ingenting hindrar heller att bolaget ställer ut och till aktieägarna överlämnar skuldebrev avseende utdelningen, något som liknar det nuvarande systemet med kuponger men som helt följer skuldebrevslagens regler. De aktiebrev som finns i omlopp när de nya bestämmelserna träder i kraft får behandlas som bevis på aktieöverlåtelse med samma bevis- värde som exempelvis ett köpekontrakt avseende aktier eller annat skriftligt avtal om aktieöverlåtelse. Styrelsen har när någon anmäler aktieövergång att pröva om de omständigheter som åberopas är till- räckliga för att anteckning skall ske i aktieboken. Aktiebrev som har överlåtits före ikraftträdandet bör tillmätas ett högt bevisvärde men efter hand som aktiebreven ersätts av andra sätt att överlåta aktier förlorar de sin särställning som bevismedel. Kommittén anser således att det inte behövs några särskilda övergångsbestämmelser avseende utelöpande aktiebrev när den nya ordningen träder i kraft. I detta sammanhang skall nämnas att det finns särskilda be- stämmelser om utelöpande aktiebrev i avstämningsbolag, se 3 kap. 11 §. Dessa bestämmelser berörs inte av kommitténs förslag och bör alltså fortsätta att gälla. Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2003:000) Kommittén har inte funnit det möjligt att behålla termen kupongbolag när den föreslår att kupongerna skall försvinna tillsammans med aktiebreven. Någon träffande beteckning på de forna kupongbolagen har inte gått att finna. Kommittén har därför valt att tala om övriga bolag eller bolag som inte är avstämningsbolag. I enlighet härmed har rubriken ändrats och andra stycket utgått. 3 kap. Aktieslag och aktiers överlåtbarhet Benämningen kupongbolag har ersatts med övriga bolag. Benämningen kupongbolag har ersatts med bolag som inte är av- stämningsbolag. Kapitlet består av tre delar, nämligen Inledande bestämmelser (1–6 §§) Avstämningsbolag (7–13 §§) och Övriga bolag (14–25 §§). Under Inledande bestämmelser behandlas i stort sett bara frågor som är gemensamma för samtliga aktiebolag. Först behandlas aktie- bokens innehåll. Härefter följer en paragraf som behandlar aktierättig- heternas anknytning till aktieboken. Den följs av bestämmelser om nyttjande- och avkomsträtt till aktie, värdepappersfond, aktiebokens offentlighet och arkivering. Därmed har kommittén på en framträdande plats i kapitlet redovisat den centrala roll som aktieboken spelar i det svenska aktiebolagsrättsliga systemet. Kommittén behandlar avstämningsbolag först trots att de omkring 800 avstämningsbolagen antalsmässigt inte kan mäta sig med de omkring 270 000 övriga bolagen. Paragrafen överensstämmer med 4 kap. 1 § i huvudbetänkandet. I paragrafen anges aktiebokens huvudsakliga innehåll. De uppgifter som anges skall antecknas i alla aktieböcker. Paragrafen är emellertid inte uttömmande. I 16–18 §§ föreskrivs sålunda att vissa ytterligare uppgifter skall antecknas i aktieboken för bolag som inte är avstäm- ningsbolag. För ytterligare kommentarer hänvisas till 4 kap. 1 § för- slag. Aktierättigheternas anknytning till aktieboken Paragrafen motsvarar 4 kap. 2 § i huvudbetänkandet. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Nyttjande- och avkomsträtt till aktie Paragrafen motsvarar 4 kap. 3 § i huvudbetänkandet. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 4 § i huvudbetänkandet. För en kommentar hänvisas till kommentaren till 4 kap. 4 § förslag. förslag behandlas aktiebokens offentlighet i två olika para- grafer; en för kupongbolag (4 kap. 8 §) och en för avstämningsbolag (4 kap. 18 §). En sådan uppdelning görs också i huvudbetänkandet, se 4 kap. 10 och 20 §§. Eftersom bestämmelserna i stora delar är lika för de båda bolagskategorierna har bestämmelserna nu sammanförts i en paragraf. har paragrafen redigerats om. I första stycket föreskrivs att aktieboken skall hållas tillgänglig hos bolaget och i förekommande fall den centrala värdepappersförvararen. Bestämmelsen kommenteras i huvudbetänkandet i anslutning till 4 kap. 10 §. I andra stycket anges vilka uppgifter som skall finnas i aktieboken, hur den skall vara uppställd och hur aktuell den måste vara. I 18 § föreskrivs att i aktieboken skall på begäran antecknas vilka som har rätt att lyfta utdelning och annan avkastning på aktierna i stället för aktieägaren. Dessa uppgifter har till syfte att klarlägga till vem bolaget med befriande verkan kan betala. De är enbart av intresse för dem som registrerats för rättigheterna och för bolaget, som skall administrera utbetalningarna. Uppgifter enligt 18 § har därför undantagits från huvudregeln om att allt i aktieboken skall vara offentligt. Bestämmel- serna i 18 § gäller endast bolag som inte är avstämningsbolag. I tredje stycket föreskrivs att den som vill få tillgång till en aktuell utskrift av en dataförd aktiebok har rätt till det, under förutsättning av att han ersätter bolaget eller den centrala värdepappersförvararen för kostnaderna. Fjärde stycket motsvarar 4 kap. 20 § tredje stycket i huvudbetänkan- det. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 5 § i huvudbetänkandet. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Hur aktieboken förs innan bolaget registrerats Paragrafen motsvarar 4 kap. 11 § första stycket i huvudbetänkandet med de ändringar som föranleds av ändrad paragrafindelning. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 11 § andra stycket i huvudbetänkandet med de ändringar som föranleds av ändrad paragrafindelning. För en kommentar hänvisas till huvudbetänkandet. Hur aktieboken skall föras Paragrafen motsvarar 4 kap. 12 § i huvudbetänkandet. För en kommentar hänvisas till kommentaren till 4 kap. 10 § förslag. Införing av aktieägare i aktieboken Paragrafen motsvarar 4 kap. 16 § i huvudbetänkandet. För en kommen- tar hänvisas till kommentaren till 4 kap. 5 § förslag. Införing av förvaltare i aktieboken Paragrafen motsvarar 4 kap. 17 § i huvudbetänkandet. För en kommen- tar hänvisas till kommentaren till 4 kap. 14 § förslag. Utövande av vissa ur aktien uppkomna ekonomiska rättigheter Paragrafen motsvarar 4 kap. 18 § i huvudbetänkandet. För en kommen- tar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 19 § i huvudbetänkandet. För en kommen- tar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 4 kap. 6 § i huvudbetänkandet. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Hur aktieboken skall föras Paragrafen motsvarar i stora drag 4 kap. 7 § i huvudbetänkandet. Man kan utgå ifrån att nära nog alla aktiebolag, utom möjligen några enstaka enmans- och fåmansbolag med ingen eller mycket begränsad verksamhet, sköter sin bokföring med hjälp av dator. Med den datormognad som nu har framstår det som naturligt att utgå från att aktieboken också som regel förs med dator. Första meningen har utformats i enlighet härmed. I bolag där det finns ett mindre antal aktieägare anser emellertid kommittén att det inte går att kräva att bolaget har tillgång till dator. Kommittén föreslår därför att dessa bolag undantas från kravet på att aktieboken skall föras med hjälp av dator. Kommittén har övervägt möjligheten att helt befria dem från skyldigheten att föra aktiebok. Det skulle emellertid innebära bl.a. att det inte skulle vara möjligt att pantsätta aktierna i ett sådant bolag, eftersom skyddet för panthavaren med kommitténs förslag är knutet till anteckningen i aktieboken. Kommittén föreslår därför beträffande aktiebolag med tio eller färre aktieägare att aktieboken skall kunna föras manuellt (andra meningen). I gällande rätt måste den som tar aktie i pant ta hand om aktiebrevet för att skydda sig mot att pantsättaren säljer den pantsatta aktien eller pantsätter den på nytt. Genom att omhänderta aktiebrevet skyddar sig panthavaren också mot att den pantsatta aktien tas i anspråk för betalning åt pantsättarens övriga borgenärer. kommitténs förslag avskaffas måste skyddet för panthavaren utformas på ett annat sätt. Det sker genom förevarande paragraf. För att skydda sin pant skall panthavaren till bolaget för införing i aktieboken anmäla att aktie blivit pantsatt. När uppgift om pantsättningen införts i aktieboken har panthavaren ett lika starkt och omfattande skydd för sin pant som innehavet av aktiebrevet ger i nuvarande ordning. Aktier som förvaltas av annan än aktieägaren Enligt gällande ordning kan exempelvis en konkursförvaltare vid aktieägarens konkurs eller kronofogdemyndigheten vid utmätning av aktie ta hand om aktiebrevet och på så sätt förhindra att aktieägaren förfogar över aktierna i strid med konkurs- eller utmätningsborgenärens intressen. Detsamma gäller i de övriga situationer som behandlas i förevarande paragraf. Omvänt gäller att den som överväger att förvärva en aktie kan utgå från att den som innehar ett aktiebrev är ägare till brevets aktier och att han har rätt att förfoga över dem. Eftersom möjligheten att omhänderta aktiebreven försvinner med kommitténs förslag föreslår kommittén en ordning som innebär att den som vill skydda sina rättigheter till aktier skall anmäla rättigheterna till bolaget för anteckning i aktieboken. Bestämmelser om detta har upp- tagits i förevarande paragraf. Paragrafen motsvarar vad som för avstämningsbolagens del skall antecknas på avstämningskonton. Den föreskriver att i aktieboken skall antecknas förhållanden som innebär att aktieägaren inte kan fritt för- foga över aktie som han äger. Som framgår av 19 § innebär denna ordning följande. Om någon anmäler till bolaget att han förvärvat vissa aktier och önskar få sitt förvärv infört i aktieboken, skall bolaget i aktieboken kontrollera att överlåtaren hade rätt att förfoga över aktierna. Var överlåtaren exempelvis försatt i konkurs vid överlåtelsen eller var aktierna då utmätta, skall bolaget vägra att föra in den nye ägaren. Antecknas den nye ägaren i aktieboken innebär det att aktieägarens borgenärer är skyddade mot senare överlåtelse eller pantsättning av aktierna. En förvärvare eller ny panthavare kan inte göra något godtrosförvärv av aktierna eller panträttigheterna, om anteckningen fanns i aktieboken vid överlåtelsen. Aktier vilkas avkastning tillkommer annan än aktieägaren I 3 kap. 12 § första stycket ABL, finns bestämmelser om att panthavare m fl som har rätt att lyfta utdelning, ta emot fondaktie och teckna nya aktier i stället för aktieägaren skall antecknas i en särskild förteckning, den s.k. panthavarförteckningen. Kommittén föreslår att denna för- teckning utmönstras. Samma uppgifter finns för avstämningsbolagen att hämta i avstämningsregistret. För avkastningsberättigade i övriga bolag kan avkastningen lyftas mot uppvisande av aktiebrev eller kupong. Den metoden kan inte användas i ett papperslöst system. Kommittén föreslår därför att de uppgifter som antecknas i panthavarförteckningarna förs in i aktieboken för de bolag som inte är avstämningsbolag. Uppgifterna har till syfte att utvisa vem som är legitimerad i förhållande till bolaget att lyfta utdelning m.m. Anteckningarna måste därför innehålla samma personuppgifter som de som antecknas avseende aktieägare. Av 5 § framgår att dessa uppgifter inte är offentliga. Paragrafen har utformats i enlighet härmed. Rätt att bli införd i aktieboken Första och fjärde–sjätte stycket motsvarar i stora drag 4 kap. 8 § i huvudbetänkandet. Övriga delar av paragrafen har tillkommit med anledning av att uppgifterna i aktieboken har utökats. Att första stycket ändras är nödvändigt om kommitténs förslag att aktiebreven skall avskaffas genomförs. En aktieförvärvare kan då inte längre styrka sitt förvärv genom att visa upp aktiebreven med en obruten överlåtelsekedja. I stället får förvärvaren styrka förvärvet på annat sätt, exempelvis genom uppvisande av köpe-, bodelnings- eller arvskifteshandlingar. Även en pantsättning skall styrkas för att bolaget skall föra in pantsättningen i aktieboken.