sou · GPB324d2 · 2002-01-01 00:00:00 — sou 2001 24 d2 15 Föräldrar som studerar Utredningen har särskilt analyserat situationen för studerande med barn. Det ekonomiska utbytet av att gå över från att leva på socialbidrag till att studera är begränsat, i vart fall på kort sikt. I synnerhet om man tänker på att studiemedel till stor del är lån som skall betalas tillbaka. Det nya studiestödssystem, som träder i kraft , utgår, liksom det gamla, från att studiestödet inte skall ta hänsyn till den studerandes för- sörjningsbörda. Utredningen delar uppfattningen, att det stöd som behövs till studerande därför att de har barn, bör ges inom det familje- politiska stödsystemet. Socialbidrag bör inte utgå som ett lång- varigt extra stöd till studerande föräldrar, utan liksom vara ett yttersta skyddsnät som normalt reserveras för kort- variga nödlägen. Ett familjepolitiskt stöd som har stor betydelse för många studerande föräldrar , utöver det allmänna barnbidraget, är bostadsbidraget. Om bostadsbidraget skall omvandlas till andra, mer generella stöd, ökar behovet av ett särskilt familjepolitiskt stöd till studerande föräldrar. Kapitlet behandlar föräldrar som studerar och de ekonomiska vill- koren för dessa. De statistiska uppgifterna bygger huvudsakligen på inkomstfördelningsundersökningen (HINK) 1998. I finns inga särskilda förmåner inom studiestöden för studerande som har barn. Det är inte heller en uppgift för social- tjänsten att svara för vuxnas kostnader i samband med studier. För att få socialbidrag skall man som huvudregel stå till arbets- marknadens förfogande. Undantag kan endast göras i vissa akuta situationer. Stöd för studier utanför ungdomsskolan ges som studiemedel och tre olika former av särskilda vuxenstudiestöd. Studiemedlen utgår i första hand till studerande vid universitet och högskolor och i annan eftergymnasial utbildning. De tre särskilda vuxenstudiestöden är särskilt vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) och särskilt utbildnings- bidrag (ubs). Det särskilda vuxenstudiestödet tar i första hand sikte på vuxna med kort utbildning, som tar ledigt från sitt arbete för att studera. Utbildningsbidraget är avsett för arbetslösa. En arbetstagare kan också få utbildningsbidrag, nämligen om en långtidsarbetslös person ersätter arbetstagaren under studierna. Det tre vuxenstudiestöden innehåller vissa krav på ålder och förvärvsarbete och är kopplade till ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. Ett nytt samlat studiestödssystem börjar införas , då en ny studiestödslag träder ikraft. Det nya studiestödet skall ersätta de nuvarande studiestödsformerna studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Det kallas studiemedel och är inte – som de nuvarande särskilda vuxenstudiestöden – kopplat till den studerandes inkomster före studierna, utan – som det nuvarande studiemedelssystemet – kopplat till prisbasbeloppet. De särskilda vuxenstudiestöden av- vecklas till . Studie- stödsformerna korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersätt- ning avvecklas likaså. Särskilt utbildningsbidrag, som utgår för det s.k. , berörs inte av det nya studiestödet. Inte heller studiehjälpen för gymnasiala studier berörs. 15.1Studerande föräldrar och studiestödssystemet Många som uppbär studiemedel studerar vid universitet eller högskola. För att få studiemedel för studier på grund- eller gymnasienivå måste man ha fyllt . (Studiemedel kan utgå det år den studerande fyller .) Av studiemedelsmottagarna hade inemot barn (knappt 54 000). Bland studerande föräldrar dominerade kvinnorna . av de studerande föräldrarna var samboende. Nästan alla ensamstående föräldrar var kvinnor och nästan häften av de studerande föräldrarna hade ett barn. SOU 2001:24 Föräldrar som studerar Tabell 15.1 Antal studerande med studiemedel Källa: HINK –98 Särskilda vuxenstudiestöd utgår vanligtvis för studier på grundskole- eller gymnasienivå. Bland annat ingår det s.k. . Det kan också röra sig om utbildningar som leder till specialpedagogexamen, yrkesteknisk högskoleexamen eller vissa utbildningar inom naturvetenskap och teknik. (95 000) av alla dem som uppbar särskilda vuxenstudiestöd hade barn. Kvinnliga studerande domine- rade även denna grupp. De utgjorde av de stude- rande föräldrarna. av de studerande föräldrarna var också samboende. Av de ensamstående var nästan alla kvinnor (). av de studerande föräldrarna i denna grupp hade två barn, ett barn och ca 25 pro- cent tre barn eller fler. Tabell 15.2 Antal studerande med andra studiestöd än studie- medel. Källa: HINK -98 Varken det gamla eller det reformerade studiestödssystemet be- aktar förekomsten av barn. Frågan om att differentiera studie- stödet t.ex. efter familjeförhållanden, berördes kort i samband med att studiestödet reformerades (prop. 1999/2000:10 sid. 71–72). Tanken på en differentiering har diskuterats i , men till skillnad från i många andra länder inte vunnit gehör här. I propositionen anförs följande: Den nuvarande principen att sådana speciella behov skall tillgodoses inom ramen för andra förmånssystem bör bibehållas. Detta synsätt var också motivet till att barntillägget i studiemedelssystemet och i svux/svuxa-systemen avvecklades. Den nuvarande principen att studie- stödet är avsett att täcka levnadskostnaderna för den studerande själv bör gälla också i fortsättningen. Det nya studiestödet är i huvudsak uppbyggt kring nuvarande studiemedel. Totalbeloppet för de nya studiemedlen skall vara lika stort som i dagens studiemedel, nämligen av prisbasbeloppet vid ett fyrtio veckors studieår på heltid. Det be- räknas , inte som per 15-dagarsperiod. Totalbeloppet (fr.o.m. ) består av en bidragsdel och en lånedel. Bidragsdelen skall vara obeskattad. Det finns två bidragsnivåer; en generell nivå och en högre nivå för särskilt prioriterade grupper, vilket i huvudsak är samma grupper som får två av de särskilda vuxenstudiestöden (svux, svuxa). Det generella bidraget är av totalbeloppet och det högre bidraget är av totalbeloppet. Lånedelarna blir då respektive . Det högre bidraget är i första hand avsett för personer som har fyllt och som studerar på grundskole- eller gymnasienivå. För studerande som har fyllt införs vidare en möjlighet att få låna ytterligare . Skälet är att många vuxna studerande har en annan livssituation och levnadsnivå än ungdomsstuderande. I propositionen (prop. 1999/2000:10) hän- visas i detta sammanhang till den s.k. ensamföräldragruppens rap- port (dnr S 1996:139F). Ett ytterligare villkor för lånet är dock att den studerande har haft förvärvsinkomst. Lånebeloppet är bestämt så att den totala nivån på studiemedlet ungefär motsvarar den högsta nivån efter skatt i arbetslöshetsförsäkringen. Den inkomst som studerande kan ha utan att det påverkar studiemedlen ( det s.k. fribeloppet) höjs (från till vid fyrtio veckors studieår på heltid), för att öka den studerandes möjligheter att påverka sin ekonomi. Det högre bidraget ersätter således de två särskilda vuxenstudie- stöden svux och svuxa och innehåller inget krav på förvärvs- arbete eller någon annan koppling till arbetslöshetsförsäkringen. Detta kommer att innebära en förbättring för lågutbildade föräldrar med ingen eller svag förankring på arbetsmarknaden, men endast om de har fyllt . Ett ytterligare villkor för att få tilläggslånet är dock att den studerande har haft förvärvsinkomst. Det högre bidraget är – till skillnad från det generella – ingen rättighet utan beviljas i mån av tillgång på medel. 15.2Studerande föräldrar och bostadsbidraget Bostadsbidrag är vanligt bland studerande som har barn, i synner- het om de är ensamstående. Alla ensamstående föräldrar med studiemedel hade bostadsbidrag och nio av tio ensamstående med någon form av särskilt vuxenstudiestöd uppbar bostadsbidrag 1998. Tabell 15.3 Andel studerande med studiemedel som erhöll bo- stadsbidrag. Tabell 15.4 Andel studerande med särskilda vuxenstudiestöd som erhöll bostadsbidrag. Bostadsbidraget till barnfamiljer utgår till inkomstsvaga hushåll och har ingen formell koppling till studiesituationen. Detta gäller också bostadsbidraget till ungdomar utan barn. Bidragsdelen i studiestödet räknas som inkomst vid beräkning av bostadsbidrag. När nu bidragsdelen blir högre i det nya studie- medlet kan denna förbättring i vissa inkomstlägen komma att minska bostadsbidraget. Framförallt riskerar de som får den högre bidragsnivån på att få ett lägre bostadsbidrag än vid den generella bidragsnivån på , allt annat lika. 15.3Studerande föräldrar och föräldraförsäkringen Många studerande vid universitet och högskolor har inte förvärvs- arbetat i sådan omfattning att de har upparbetat en sjukpenning- grundande inkomst (SGI) innan de påbörjar högre studier. Detta innebär att de inte heller har kvalificerat sig för högre föräldra- penning än föräldrapenning enligt garantinivån, per dag () före skatt. En studerande kan inte få tillfällig föräldrapenning för sjukt barn. Tillfällig föräldrapenning betalas ut när en förälder behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda sitt barn. Studier likställs inte med förvärvsarbete. Däremot får studiestödet behållas vid ledighet för tillfällig vård av barn enligt 3 kap. 24 § studiestödslagen (1999:1395). Det fanns drygt 2 000 (2 091) föräldrar under 1999. En studerande som inte har fyllt och som går i ungdomsskolan eller bedriver studier på denna nivå på komvux har studiebidrag motsvarande barnbidraget under läsåret och får förstås barnbidrag för det egna barnet. Om den studerande är gift eller bor samman med den andre föräldern kan studiehjälp utgå i form av extra tillägg på högst . En ung förälder i denna situation, som bor kvar i det egna föräldrahemmet, blir beroende av sina egna föräldrars ekonomiska stöd för sitt barns försörjning. Den unga förälderns barn beaktas vid beräkning av ett eventuellt bostads- bidrag. Om den unge föräldern flyttar till eget boende kan social- bidrag utgå tills föräldern eller föräldrarna har avslutat sina gymnasiestudier. 15.5Studerande föräldrar och socialbidrag Socialbidrag är betydligt vanligare hos studerande med barn än hos studerande utan barn. Socialbidragstagandet är högst bland ensam- stående studerande med barn. fick av ensam- stående föräldrar med studiemedel socialbidrag . Motsvarande andel bland ensamstående föräldrar med sär- skilda vuxenstudiestöd var betydligt lägre, . Var tredje studerande förälder med studiemedel mottog socialbidrag jämfört med knappt var femte som uppbar särskilda vuxenstudiestöd. SOU 2001:24 Föräldrar som studerar Tabell 15.5 Andel studerande med studiemedel som erhöll so- cialbidrag. Tabell 15.6 Andel studerande med särskilda vuxenstudiestöd som erhöll socialbidrag. Socialtjänstlagen är en s.k. ramlag som ger stort utrymme för kommunerna att själva anpassa sina insatser efter en bedömning av behovet i det aktuella fallet. Socialbidraget är ett utpräglat selektivt stöd med fullständig individuell behovsprövning och utgör det yttersta skyddsnätet när den enskilde inte kan försörja sig på annat sätt, t.ex. genom arbete eller genom de generella bidragssystemen. Socialbidraget är den enda del av vårt trygghetssystem som är helt relaterad till det enskilda hushållets försörjningsbehov. Vid den ekonomiska behovsprövningen beaktas den samlade ekonomiska förmågan hos dem som lever i en hushållsgemenskap, såväl makar som sambor. Av rekommendationer framgår att vuxna stude- rande i normala fall skall anses få sin försörjning tillgodosedd genom de stödformer som finns inom studiemedelssystemet och vuxenstudiestödet. Det är inte en uppgift för att svara för vuxnas kostnader i samband med studier. Undantag ska kunna göras när det är fråga om vissa akuta situationer. Förutom i akuta nödsituationer bör, enligt Allmänna råd om försörjningsstöd, försörjningsstöd även kunna utgå i vissa andra situationer. En sådan situation är att göra grundutbildning möjlig för vuxna i fall då studierna är en förutsättning för ett arbete och en framtida försörjning. Detsamma bör gälla för personer som Personer som deltar i grundläggande svenskundervisning för invandrare bör också kunna få kompletterande försörjningsstöd. I första hand bör dock behovet, då det är möjligt, tillgodoses genom deltidsarbete. har inte tagit ställning till hur försörjningsstödet skall beräknas i dessa fall. Varje kommun avgör själv vilka beräkningsgrunder som skall användas. I Allmänna råd om försörjningsstöd sägs följ- ande om makars försörjningsansvar för varandra i samband med studier: Om en part i en familjebildning studerar och studierna är en förutsättning för en framtida försörjning bör man, vid bedömning av biståndsbehovet, inte ställa krav på att den studerande ska avbryta studierna och i stället stå till arbetsmarknadens förfogande. Har den studerande däremot reella möjligheter att utan studierna få ett arbete som medför en stadigvarande försörjning, kan det vara rimligt att den studerande söker arbete för att kunna försörja sin familj. För- sörjningsstöd bör dock utgå till den andra parten att den studerande ges möjlighet att fullfölja en påbörjad kurs eller termin. Grundtanken är således att den som är arbetslös och ansöker om försörjningsstöd skall stå till arbetsmarknadens förfogande. Därför prövar alltid om det är möjligt för make/sambo att få arbete i stället för att studera. Om en student avbryter sina studier och blir arbetslös kan socialbidrag komma att utgå. Tillämpningen av reglerna om försörjningsstöd i studie- situationer visar t.ex. att ensamstående vuxenstuderande skall (RÅ 1996 ref 13, RÅ 1996 not 53). Make/sambo har (RÅ 1995 ref 79) skyldighet att bidra till försörjningen av familjen. Av en kammarrättsdom (, mål nr. 7223–1988) framgår att försörjningsstöd inte skall utgå till en familj där mannen har valt att studera istället för att arbeta. Deras behov hade kunnat till- godoses genom att mannen hade arbetat heltid. Den nuvarande lydelsen av socialtjänstlagen trädde i kraft . Det finns inga rättsfall därefter som rör försörjningsstöd vid studier. I Svenska kommunförbundets enkät till 40 kommuner upp- skattas hur stor del av socialbidragskostnaderna som betalas ut till studerande (och socialbidrag, PM ). Där framgår att av de totala socialbidragskostnaderna, eller , betalades ut till studerande Antalet hushåll som fick socialbidrag på grund av studier uppskattades till drygt 22 000 . uppskattades att av socialbidragskostnaderna gick till studerande. Det framgår inte av enkäten om kommunernas be- dömningar skiljer sig åt för studerande med respektive utan barn. Totalt uppskattades cirka 9 000 hushåll med studerande på hög- skolan ha fått socialbidrag . Kostnaden beräknades till . Socialbidrag har beviljats i samband med sommaruppehållet. utbetalades 550–i socialbidrag till övriga studerande. Merparten av kost- naden avser stöd till personer som läser svenska för invandrare, för vilka kommunen inte får någon statlig schablonersättning. Kommunernas benägenhet att ge socialbidrag är högre ju mer basutbildning den sökande har behov av. Flertalet kommuner har en generös inställning till att betala ut socialbidrag för uppehälle vid grundskolestudier och svenskundervisning för invandrare. Först prövas dock möjligheterna till studiestöd. På grund av att en god basutbildning är avgörande för framtida försörjnings- möjligheter ingår denna ofta som en del i den individuella handlingsplanen. 15.6Stöd inom arbetsmarknadspolitiken för vissa studier Inom arbetsmarknadspolitiken finns vissa begränsade möjligheter att bedriva studier genom ungdomsgarantin och aktivitetsgarantin. Avsikten är att förhindra eller bryta långtidsarbetslöshet. Stöden är inriktade på arbetsstimulerande verksamheter såsom jobbsökar- kurser och datortek. Verksamheterna kan gränsa till studier och avse studier inom det reguljära skol- väsendet. Man skall stå till arbetsmarknadens förfogande. Genom lagen om kommunernas ansvar för ungdomar mellan (1997:1268) fick kommunerna möjlighet att ta på sig en s.k. utvecklingsgaranti. ersattes denna med en s.k. ungdomsgaranti och insatserna regleras därefter i lagen respektive förordningen om arbetsmarknadspolitiska program (2000:625, 2000:634). Ungdomsgarantin avser den som har fyllt 20 men inte och är inriktad på arbetsmarknadsstimulerande verksamheter, men ger även möjlighet till utbildning av för- beredande eller orienterande karaktär. Insatserna får vara längst . Det finns tre ersättningsformer inom ungdomsgarantin. Akti- vitetsstöd utgår till den som har kvalificerat sig för a-kassa och betalas ut av . Den som har haft social- bidrag kan få utvecklingsersättning som motsvarar socialbidraget. Övriga får utvecklingsersättning med . Utvecklingsersättningen betalas ut av kommunen. Aktivitetsgarantin, som också infördes , avser den som är eller äldre och som är eller riskerar att bli långtidsinskriven vid den offentliga arbetsförmedlingen. Personer som uppbär socialbidrag av arbetsmarknadsskäl skall ha samma möjligheter att omfattas av aktivitetsgarantin som arbetslösa som uppbär arbetslöshetsersättning. Den arbetslöse skall erbjudas en aktivitet på heltid till dess han kan få en anställning på den öppna marknaden eller påbörjar en utbildning i det reguljära utbildnings- väsendet. Den innebär att man kan få studera på såväl grundskole- och gymnasienivå som på högskolenivå, men endast på heltid inom det reguljära utbildningssystemet. Om det finns särskilda skäl kan den som är långtidsinskriven invand- rare eller har ett arbetshandikapp få studera . Aktivitetsstöd utgår som i ungdomsgarantin till den som har kvalificerat sig för a-kassa. Den som inte har kvalificerat sig för arbetslöshetsersättning får ett aktivitetsstöd på , som eventuellt kan kompletteras med socialbidrag. Akti- vitetsstöd betalas ut av . Utredningen har gjort beräkningar för tre typhushåll, där för- äldrarna har fyllt 20 men inte ; ensamstående med ett respe- ktive två barn på daghem samt samboende som båda studerar och har ett barn på daghem. Studiemedel är beräknade för heltidsstudier enligt de nya reglerna som gäller fr.o.m. . Inga förvärvsinkomster antas förekomma, inte heller utan social- bidrag utgår . Detta innebär oreducerade bostadsbidrag och studiemedel. Bostads- och levnadskostnaderna är beräknade enligt kapitel 5 och kostnaderna för barnomsorg enligt den s.k. maxtaxan. När hushållet lever på socialbidrag antas det inte behöva betala för barnomsorg. Ensamstående klarar sig nätt och jämnt till stor del tack vare maxtaxan som blir mycket låg vid dessa låga inkomster. Samboende får en något bättre ekonomi. De har dubbla studie- medel, delar på gemensamma kostnader och barnomsorgstaxan ökar obetydligt vid dessa inkomster, som även de är mycket låga. I ett fall med det högre studiebidraget (bidrag/lån i stället för bidrag/65,lån som i de valda typfallen) påverkas inte heller bostadsbidraget i de valda fallen. Så sker först om hushållet genom förvärvsinkomster kommer över den in- komstgräns, där bostadsbidraget börjar trappas av (för ensamstående, för respektive samboende). 15.8Övergång från socialbidrag till studier Som visas i om Långvarigt socialbidrags- tagande ( SoS följer upp och utvärderar, 1999:5) spelar utbildningsnivån en stor roll för socialbidragstagandet. Ju lägre utbildningsnivå, desto vanligare är det med socialbidrag. De som har enbart folk- eller grundskoleutbildning löper tio gånger högre risk för långvarigt socialbidrag än de som har högskole- utbildning. av dem som har långvarigt bidrag har högst grundskoleutbildning. Det är vanligare med låg utbildning för dem med långvarigt bidrag, som är födda i , än för ut- rikes födda. Bland utrikes födda har av personer med långvarigt socialbidrag eftergymnasial utbildning jämfört med bland födda i . Många har dessutom dålig förankring på arbetsmarknaden. Figur 15.1 redovisar hur andelen föräldrar med högst grund- skoleutbildning varierar med disponibel inkomst. Ju lägre dis- ponibel inkomst desto högre andel av föräldrarna har endast grundskoleutbildning. Ungefär var tredje förälder i de två lägsta inkomstdecilerna har enbart grundskoleutbildning. Figur 15.1 Andel föräldrar med högst grundskoleutbildning efter disponibel inkomst. Källa: HINK 98 För att de lågutbildade med långvarigt socialbidrag skall kunna komma in på arbetsmarknaden krävs i många fall vidareutbildning. Allt fler har också börjat studera . Studiestöds- systemet är emellertid, som har redovisats tidigare, inte anpassat för dem som inte har förvärvsarbetat tidigare, som har barn och som behöver läsa på grund- och gymnasienivå. analyser skall bl.a. omfatta de hinder för en starkare förankring på arbetsmarknaden som höga marginaleffekter innebär och de fattigdomsfällor som dessa kan ge upphov till för många föräldrar. Kvinnors möjligheter att stärka sin förankring på arbetsmarknaden och att utveckla sin kompetens är i detta sammanhang av särskild betydelse. Särskild vikt skall också läggas vid ensamstående föräldrars ekonomiska möjligheter att studera. Utredaren skall pröva alternativa vägar att stödja ensamförsörjare i övergången från socialbidrag till studier. En övergång från socialbidrag till studier innebär i stort sett att en ensamstående förälders ekonomiska situation blir oförändrad som studierna pågår. Om däremot båda föräldrarna i en barnfamilj börjar studera förbättras ekonomin i förhållande till om båda hade levt på socialbidrag. Att gå över från socialbidrag till studier innebär dock också en övergång från bidrags- finansiering till delvis finansiering genom lån. Det betyder att den enskildes val inte är självklart. Utredningen har räknat på några typexempel, som illustrerar vad som händer om föräldrar i en familj som lever på socialbidrag börjar studera. Exemplen belyser en situation, där barnen är på daghem och föräldrarna är unga – 20 till – och har låg utbildning, dvs. de behöver komplettera grundskole- eller gymnasieutbildning innan de kan genomgå en yrkesutbildning. Beräkningarna är gjorda med utgångspunkt i det nya studie- stödssystemet. Personer som är kan endast få det lägre bidragsbeloppet, dvs. de behöver låna mer än den som har fyllt . De studerande förutsätts i beräkningarna inte kunna få arbete utan ha socialbidrag. Den ensamstående med ett barn, som går över från att leva på socialbidrag till att studera, får en svagt förbättrad ekonomi (ca mer i genomsnitt), medan situationen för den som har två barn förbättras något mer (ca mer i genomsnitt). För gifta/sammanboende föräldrar med ett barn, där båda går från socialbidrag till studier, förbättras den ekonomiska situationen mer. Hushållet får mer kvar till övrig konsumtion vid studier, i jämförelse med om de lever på socialbidrag. En person som behöver skaffa sig gymnasiekompetens kommer studier att ha en skuld på . Ytterligare studier vid universitet eller högskola innebär att skulden ökar. Hälften av lånet för gymnasiestudierna skrivs av och skulden studier blir . För en ensamstående mamma med ett eller två småbarn krävs vidare att hon är mycket studiemotiverad för att orka kombinera heltidsstudier och föräldraansvar. Det gäller då att hon upplever att utbildningen verkligen ökar hennes möjlighet att försörja sig eller att hon får ett förvärvsarbete som hon tycker är be- tydligt mer givande. Det framtida arbetet skall också göra det möj- ligt för henne att betala tillbaka lånet och ändå leva på en acceptabel nivå. Den ekonomiska situationen kan underlättas om hon bor en kommun som är generös i sin prövning av socialbidrag som komplettering till gymnasiestudier. Någon självklar rätt till komplettering med socialbidrag har hon dock inte. Studerandegruppen är heterogen. Socialbidragstagandet är högt bland studerande med barn. Det är ungefär dubbelt så vanligt bland studerande med barn som bland studerande utan barn. Vanligast är det bland ensamstående för- äldrar och allra vanligast bland de ensamstående, som har studie- medel. En majoritet av de ensamstående är kvinnor.