sou · GPB345d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Regeringen understryker i sin proposition Vuxnas lärande (2000/01:72) att särvux omfattas av kravet på individu- ella studieplaner och framhåller att de studerande genom arbetslivs- anknuten praktik får möjlighet att koppla lärande till sitt arbete. Enligt propositionen bör särvux byggas ut i den takt som tillgången på personal medger. Individuell studieplan som styrinstrument Enligt regeringens mening är den individuella studieplanen ett centralt instrument för att kunna uppnå en efterfrågestyrd vuxen- utbildning (Rs 98/99:121). Syftet med en studieplan är att tydlig- göra vilken ambition och vilka mål den enskilde har med sina stu- dier samt att planera individens studiegång. För långtidsarbetslösa personer har arbetsförmedlingen en skyldighet att upprätta individuella handlingsplaner, vars mål är att leda till arbete för individen. För dessa personer kan handlingspla- nen vara en utgångspunkt för den individuella studieplanen som bör innehålla övergripande mål, yrkesplaner, konkreta studiemål, tidsplan och planerad studiegång m.m. Enligt Lpf 94 ansvarar rektor för att "varje elev i dialog med skolan gör upp en individuell studieplan och reviderar den vid olika tillfällen under utbildningen". Även av den förordning som reglerar , förord- ningen (1998: 276) om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna, framgår att en individuell studieplan skall upp- rättas för varje studerande och att studieplanen vid behov skall revideras under utbildningen. Uppföljningar visar att antalet ungdomar ökar i den gymnasiala vuxenutbildningen genom direkt övergång från gymnasieskolan. Den kommunala vuxenutbildningen blir därmed i många fall ett fjärde år. Kommunernas vuxenutbildning börjar alltmer betraktas som instrument för utveckling och tillväxt. konstaterar att utvecklingen av flexibla utbildnings- former och distansutbildning går mycket snabbt i många kommu- ner. Denna ökade tillgänglighet bidrar till att möta den enskildes behov och önskemål vad gäller kompetensgivande vuxenutbildning. Arbetsförmedlingen är en viktig samtalspart för dem som närmar sig slutet på sin utbildning och inte har för avsikt att studera vidare. För dessa personer blir fördjupad vägledning och kontakt med arbetsmarknaden viktiga inslag i utbildningen. har redovisat förslag på hur en ansvarsfördelning mellan det allmänna, individen och arbetslivet skall utformas.13 konstaterade i sitt betänkande14 att trots alla åtgärder saknas individuella studieplaner för många delta- gare och att de är synnerligen kortfattade för andra. påtalar vidare att ett problem i sam- band med individuella studieplaner är att deras innehåll, utform- ning och användningsområden inte preciserats i förordningar eller föreskrifter samt att inte givit vägledare i kommunerna något stöd i deras arbete. Vidare framhåller kommittén betydelsen av att det finns en koppling mellan den individuella studieplanen och den individuella handlingsplanen som upprättas i samråd med arbetsförmedlingen. Följande områden bör enligt kommittén behandlas i en studieplan: mål med studierna, mål och delmål under studiernas gång och indi- viduell studieuppläggning. styrs, som redovisats ovan, av ett antal förordningar, läroplaner o.dyl. Endast ett fåtal utbildnings- former är undantagna från formella styrinstrument, men tillämpar i sin verksamhet viss informell vägledning vid behov. De flesta individer omfattas således av en reglerad rättighet till vägledning i någon form. Grupper som inte faller inom denna kate- gori är sådana som inte befinner sig i en reglerad utbildningsform eller inte är registrerade som arbetssökande vid en arbetsförmed- ling. De problem kring utbredd avsaknad av studie- och yrkesvägled- ning som påtalas torde således inte härröra från brist på styrinstrument. Min uppfattning är att det är en fråga om att inte tillämpa regelverket. För skolväsendets del finns klara före- skrifter om vägledningsansvar för såväl skolledare som lärare och Kunskapsbygget - det livslånga lärandet. Vuxenutbildning för alla? Andra året med . studie- och yrkesvägledare. Inom verk- samhetsområde finns också tydliga anvisningar om väglednings- ansvar. Jag grundar huvudsakligen mina antaganden i dessa frågor på vittnesbörd från aktiva vägledare i ungdomsskolan, representanter för elev- och ungdomsorganisationer och andra intressenter jag sammanträffat med under mitt utredningsarbete. Naturligtvis är det problematiskt att behöva förlita sig på antaganden och påståen- den, men aktuell verksamhetsuppföljning, utvärdering, analys- material, nyckeltal, statistik och kvalitetsgranskning finns inte att tillgå i fråga om situationen på vägledningsområdet. Uppgifter kring resultat, kvalitet, effekter och liknande förefaller över huvud taget vara svårt att finna. Att även andra verksamheter inom skolans område än vägledning är svåra att belägga med siffror kan jag konstatera genom studier av exempelvis 420/88-01, Hur styrs inom ? Tillkortakommandena i fråga om efterlevnad av regelverk för vägledningstjänster förklaras på flera olika sätt. Ett huvudsakligt skäl är budgetnedskärningar som medför indragning av vägledar- tjänster. I den mån vägledaren behålls inom skolsystemet utnyttjas dennes arbetstid för andra, oftast administrativa, uppgifter. Slutsatserna av dessa iakttagelser måste bli att ett återupp- rättande och renodlande av vägledarens ursprungliga arbetsupp- gifter skulle medföra inte ringa besparingar för såväl samhälle som individ. Genom fungerande vägledning kan man bidra till att felval inte görs och uppskjutna val minimeras. Att det föreskrivna ansva- ret från övriga personalkategorier inom utbildningsväsendet tas på allvar och genomförs är en förutsättning för att en förändring skall komma till stånd. 2.3.1Arbetsmarknadsverket (AMV) betonar att man har två kundgrupper, arbetsgivare och arbetssökande och att arbets- och kompetens- linjen är grunden i arbetsmarknadspolitiken. Uppgifterna för Arbetsmarknadsverket15 är att 15 Enligt Verksamhetens mål och inriktning 2001. N medverka till en effektiv matchningsprocess med korta vakans- och söktider, N öka de arbetslösas kunskaper, N stödja dem som har svårast att få arbete. Vägledningen har som tidigare beskrivits utgjort en viktig och stor del av arbetsförmedlingarnas verksamhet. AMV har definierat att yrkesvägledningens uppgifter är: att underlätta för människor att relatera sina resurser, erfarenheter och önskemål till arbetsmarknadens krav och möjligheter så att de kan göra ett övervägt val av arbete och utbildning.16 Sedan skolan fick uppföljningsansvar för ungdomars sysselsättning blev följden att nästan all vägledning för ungdomar numera ges i skolan av studie- och yrkesvägledare. Utvecklingen på arbetsmarknaden gjorde det nödvändigt att alltmer inrikta arbetsförmedlingens vägledningsresurser på att hjälpa vuxna som har svårt att få ett arbete. var av de vägled- ningssökande på arbetsförmedlingen under . utgör den gruppen en mycket liten del. För vägledningen på arbetsförmed- lingen har detta säkert inneburit att man tappat kompetens när det gäller kunskaper om utbildningar i gymnasieskolan. Det har man försökt att kompensera med att vägledarna har tillgång till datorstödda informationssystem om utbildningar och arbets- marknad. Dessa system har efterhand utvecklats. Därefter har utvecklingen varit inriktad på att förse de arbetssökande med mot- svarande redskap, som finns på Internet. blev strukturomvandlingens effekter alltmer påtagliga för många arbetssökande. Utvecklingen på arbetsmarkna- den med stor arbetslöshet, förändrad yrkesstruktur och ökade yrkeskrav innebar att stora grupper inte kunde behålla sitt arbete eller få ett nytt inom sitt yrkesområde. Mer än en halv miljon arbetstillfällen förlorades . utgjorde antalet personer i arbetslöshet och i åtgärder av arbets- kraften. AMV:s huvudinriktning under stora delar av blev att hantera arbetsmarknadspolitiska program. Stora och delvis nya grupper av arbetslösa behövde hjälp både med att välja yrke och att hitta rätt inom ett allt bredare utbud av utbildningar. Behovet av samverkan med skolans vägledare växte och infoteken blev ett faktum. 1998, uppdaterad 2000. I och med den kraftiga ökningen av antalet arbetslösa blev det nödvändigt att ompröva arbetsförmedlingarnas organisation och arbetssätt. Utgångspunkten för omprövningen var att mer resurser måste satsas på dem som behöver mest stöd för att komma ur sin arbetslöshet. De som i stort sett behövde enbart information om t.ex. lediga arbeten och utbildningar skulle erbju- das detta utan att det krävde större personalinsatser. Mot den bak- grunden skedde en kraftig utbyggnad av direktservice i informa- tionscentrum, Infotek, och liknande. Svensk yrkesvägledning inom AMS förknippas med goda kunskaper om strukturella och trendmässiga förändringar på arbetsmarknaden. I jämförelse med många andra länders är svensk yrkesvägledning mera arbetsmarknads- än individorienterad, även om också beteendevetenskapliga teorier om individ och yrkesval och individuella yrkeskarriärer spelar en roll. Förändringarna på arbetsmarknaden har utgjort grund för vilka resurser som avsatts till vägledning, hur den organiserats och dess arbetsmetoder. Därför har yrkesvägledningen varit ett viktigt instrument för att utföra AMS:s arbetsmarknadspolitiska uppdrag, till exempel att minska vakanstider och långtidsarbetslöshet samt att främja arbetshandikappades möjligheter arbets- marknad, liksom att främja önskvärda strukturella förändringar på arbetsmarknaden. Svårigheterna på arbetsmarknaden har inneburit att en stor del av yrkesvägledarnas arbete koncentrerats på att stödja vissa grupper med arbetsmarknadspolitiska program. Yrkesvägledningen är en process för att skapa förbindelse mellan individens behov, intressen och förutsättningar och arbetsmarkna- dens behov, krav och möjligheter. Vägledningskunskaper i kombi- nation med kreativ förmåga att finna konstruktiva lösningar på val av arbete och utbildning blir allt viktigare i ett samhälle där den strukturella utvecklingen på arbetsmarknaden ständigt förändrar förutsättningarna. Kreativitet är viktig i vägledningsarbetet för att finna nya lösningar och måste grundas på faktiska kunskaper om yrken och utbildningar. Yrkesvägledarens kompetens är att ha för- måga att överblicka en komplex beslutssituation och utifrån den enskilde rådsökandes förutsättningar finna de potentiella möjlig- heterna till arbete och utbildning och motivera sökanden att välja och förverkliga beslutet. Vägledningen skall hjälpa både dem som är inskrivna på arbets- förmedlingen som arbetslösa eller för att de vill byta arbete och rådsökande som inte är inskrivna, men som ändå behöver vägled- ning om arbete och utbildning. Alltfler arbetslösa behöver yrkes- vägledning, eftersom förändringarna på arbetsmarknaden innebär att de riskerar att bli långtidsarbetslösa och utan möjligheter att få ett nytt arbete i sitt yrke. gav AMS riktlinjer för länens utvecklingsarbete med vägledningen. I riktlinjerna betonas att vägledningens tjänster skall utvecklas och att alla länsarbetsnämnder skall utarbeta en strategi som anger hur sökande som har behov av vägledning skall få del av ett differentierat utbud av vägledningstjänster. behovet av information, vägledning och hjälp med problemlösning för att hitta yrke/ sysselsättning ökar bland sökande. Vägledningens tjänster måste utvecklas på bred front med effektiva arbetsformer och adekvat kompetens för att möta en ökande efterfrågan. Efter utbygg- naden av studie- och yrkesinformationen i direktservicen är det nu dags att utveckla individualiserad vägledningsservice samt aktiverande, stödjande och motiverande insatser. Yrkesvägledningen är ett viktigt instrument för att utföra AMV:s arbetsmarknadspolitiska uppdrag. Yrkesvägledning kan också vara ett effektivt sätt att bereda väg för önskvärda strukturella föränd- ringar. Enligt AMV finns det ingen motsättning mellan detta och att den vägledningssökande skall få ett så bra underlag som möjligt för att göra ett väl underbyggt val av arbete, yrke och utbildning. I nästan alla kommuner finns minst en arbetsförmedling. Det innebär att det finns cirka 400 arbetsförmedlingskontor runt om i landet. Samtliga arbetsförmedlingskontor skall enligt verkets policy ha tillgång till yrkesvägledare. Vid arbetsförmedlingen arbetar också handläggare med arbetslivsinriktad rehabilitering (tidigare arbetskonsulenter vid ). Den arbetslivs- inriktade rehabiliteringen inrymmer stora inslag av yrkesvägled- ning. Totalt finns inom AMV:s olika verksamheter ca 3 000 vägledare. Det har skett en kraftig utbyggnad av direktservice i form av informationscentraler. Dessa erbjuder olika media som besökarna själva kan använda. Här finns kursbeskrivningar, ansökningshand- lingar, yrkesbeskrivningar och material om trender och prognoser, intressetester och uppgifter om studieekonomi m.m. Arbets- sökande och de som av andra skäl söker information om arbete och utbildningar har tillgång till ett väl utbyggt IT–stöd både genom AMV:s hemsida och övrig information på Internet. Om så önskas hjälper yrkesvägledaren besökaren att finna information och ger stöd för att bearbeta och värdera den. Det ingår också i vägledarens uppgifter att uppmärksamma informationssökande som behöver hjälp, men som inte själva tar kontakt med vägledaren. Gruppin- formation och yrkesvalskurs är vanliga tjänster som är knutna till informationscentraler. drivs dessa i samverkan mellan arbetsförmedling, kommun och högskola. Utbyggnaden av direkt- servicen är ämnad för att skapa utrymme för att på bred front utveckla den individualiserade vägledningsservicen för att aktivera, stödja och motivera dem som mest behöver vägledningshjälp. I fråga om utbildningssatsningar har den kommunala vuxen- utbildningen, komvux, och AMV i stort sett samma grundläggande mål och målgrupper, dvs. att särskilt satsa på arbetslösa med låg utbildning. AMV:s uppdrag och inriktning skiljer sig från den kommunala vuxenutbildningen i det avseendet att det i första hand har att inrikta sina utbildningar mot den aktuella arbetsmarknaden. Den kommunala vuxenutbildningen däremot inriktar sig mot individens (arbetslösas och även anställdas) behov. Detta avspeglas främst i utbudet av utbildningar. Även i denna fråga är likheterna större än avvikelserna. Möjligheterna till samverkan och anpassning i fråga om olika utbildningar är stora och utvecklas successivt. För att detta skall ske är det nödvändigt med ett nära samarbete mellan kommunens och AMV:s vägledare. har en mycket tydlig roll och särställning inom området för jämställdhet. Den arbetsmarknadspolitiska verk- samhetens huvuduppgifter17 är att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad och på andra sätt bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män samt till ökad mångfald i arbetslivet. I senaste budgetpropositionen18 anges: Arbetsmarknadspolitiken är vidare ett viktigt instrument för att förbättra jämställdheten mellan kvin- nor och män i arbetslivet och därmed i samhällslivet i övrigt. har /94 anvisats medel för projektverksamhet, s.k. Brytprojekt i syfte att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Under senaste budgetåren har avsatts för projekt och internutbildning av egen personal. 17Förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 18Budgetproposition 2000/2001:1. I en projektstudie visar AMS att av ca 850 personer som deltagit i de 28 projekten har sökt annat yrke än de tidigare utövat. av deltagarna har gått från att söka ett för könet traditionellt yrke till att söka ett otraditionellt. Utöver dessa har ca 600 personer av den egna personalen fått kompetens- utveckling och i projektform arbetat med metodutveckling, kart- läggning och materialutveckling. Erfarenheterna från bl.a. Bryt- projekten ligger till grund för verksgemensamma riktlinjer för hur arbetet med jämställdhet på arbetsmarknaden skall bedrivas. I arbetsförmedlingens verksamhet har vikten av samverkan ständigt betonats. Det ligger också i uppdraget en mäklarroll som kräver ett nära samarbete med olika aktörer inom arbetsmarknadsområdet. Uppdraget kräver flexibilitet, lyhördhet och förmåga att anpassa organisation och metoder till rådande konjunktur. Exempel på god framförhållning har jag funnit i den samverkan kring vägledning som utvecklats tillsammans med skolan inom ramen för kunskaps- lyftet. AMS har också i ett tidigt skede förnyat arbetsförmedlingens och vägledningens arbetsmetoder med hjälp av IT-teknik. Beträf- fande vägledningsinformation har AMS byggt upp egna databaser kring såväl studier som yrken. Att AMS bygger upp egen data- information kring studier tyder på att det finns en efterfrågan som ansvariga myndigheter inom utbildningsområdet inte förmått att tillgodose. Samverkan inom informationsområdet bör mot denna bakgrund kunna ske. Förändringar i samhället och ändrade prioriteringar inom arbetsmarknadsområdet gör att flera stora målgrupper har omvär- derats och bortprioriterats av AMS. Den stora gruppen, ungdomar , handläggs numera av kommunala instanser och för gruppen 20 – erbjuds kommunerna att mot ekonomisk ersättning skapa en aktiverande och utvecklande insats på heltid. Detta erbjudande övergår till en skyldighet om inte arbetsförmed- lingen kunnat erbjuda den unge arbete, utbildning eller något lämpligt arbetsmarknadspolitiskt program. Jag finner att detta, sammantaget med AMS prioritering av resurser till verksam- het för dem som har svårast att få arbete, tyder på att omfattande grupper inte naturligt kommer i åtnjutande av professionell vägled- ningsservice. med uppgift att svara för fördelning av stats- bidrag, administration, organisation, uppföljning och utvärdering bildades 1991.19 Detta innebar en ändrad ansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen. Huvudmannen för folkhögskolan fick nu samma ansvar som staten ålagt kommunerna då det gäller det offentliga skolväsendet för ungdomar och vuxna. Mål och riktlinjer för syoverksamheten inom folkhögskolan var ursprungligen reglerade i folkhögskoleförordningen.20 Denna för- ordning upphörde att gälla i och med en ny förord- ning.21 finns ingenting reglerat om syotjänster på folkhög- skolorna. Folkhögskolorna fattar själva beslut om sina mål, sin verksamhet, sina tjänster och vilka de anställer. Lärarna tar ett ansvar för många av de viktiga delarna som ingår i väglednings- funktionen. Omfattningen i tjänsten varierar mellan till halvtid för en utbildad studie- och yrkesvägledare. Några enstaka folkhögskolor köper tjänsten av fristående väglednings- konsulter.22 Merparten av studieförbundens verksamhet hänför sig till cirkel- verksamhet och associeras till kategorin fritid och intressen. Det är ett fåtal studieförbund som anordnar långa kurser. Liksom för folkhögskolan finns inget föreskrivet om individens rätt till studie- och yrkesvägledning. 19Regeringens proposition 1990/91:82 om folkbildning. 22Enligt , Folkhögskolornas Informationstjänst. Kvalificerade yrkesutbildningen, KY, är en ny form av eftergymna- sial utbildning som bygger på ett nära samarbete mellan arbetslivet och olika utbildningsanordnare. KY- utbildningarna är för när- varande ca 250 stycken och finns inom många olika branscher. Utbildningarna omfattar mellan ett och . En tredjedel av utbildningstiden är förlagd till olika arbetsplatser – lärande i arbete. Utbildningarna är uppbyggda efter behovet i arbetslivet och är därför olika långa. Ofta följer de inte vanlig terminsindel- ning, utan arbetslivets rytm. För KY-studerande finns ingenting föreskrivet om rätten till studie- och yrkesvägledning. Universitetens och högskolornas studie- och yrkesvägledning har varit reglerad i högskoleförordningen. I dagens förordning finns inskrivet att studenterna skall ha tillgång till studievägledning och yrkesorientering. Målen för studievägledningen, liksom normalinstruktion för de lokala studievägledarna, fastställs av den lokala styrelsen vid respektive universitet och högskola. Universitet och högskolor har två typer av vägledare. Dels de centralt placerade studievägledarna vid avdelningen för student- frågor och dels de lokala studievägledarna som finns ute på de enskilda institutionerna. 2.4.4Vägledning i privat regi Vägledning i privat regi har utvecklats och ökat såväl inom utbildnings- som arbetsmarknaden. Det offentliga arbetsförmedlingsmonopolet i avskaffades 1993. Därmed blev det tillåtet för privata företag att ta betalt för sina rekryte- ringstjänster till andra företag. Arbetsförmedling till enskilda personer förblev och är alltjämt kostnadsfritt. Bemanningsföretagen har ökat stadigt sedan början av 1990- talet. finns uppskattningsvis 450 företag som är verksamma inom bemanningsbranschen i , varav flertalet är mindre företag. Uthyrning står för av branschens verk- Resten är rekrytering och entreprenader. står alltså endast för en liten del av verksamheten. I flera dokument betonas vikten av samverkan mellan privat och offentlig förmedling. I förslaget till ny uppmanas medlemsländerna att verka för ett samarbete mellan offentliga och privata arbetsförmedlingar. Även har (1995) utfärdat rekommendationer om samarbete mellan privata och offentliga arbetsförmedlingar. Bland annat rekommenderas att offentliga arbetsförmedlingar skall kunna använda privata bemanningsföretag för genomförande av specifika arbetsmarknadsprogram. Det finns vissa områden på marknaden som den offentliga arbetsförmedlingen inte anser sig kunna - eller ens böra - till- godose. Det gäller framför allt mer kvalificerad rekryteringsservice, som till exempel tester samt uthyrningsverksamhet. Denna gräns- dragning har öppnat vägen för den privata rådgivningsbranschen, som i sitt arbete nyttjar tester inom såväl områdena kunskaps- och intressetester som beteendetester. Inom utbildningsområdet har olika variationer av studie- och yrkesvägledning med beteckningar som karriärväg- ledning, coach eller liknande, erbjudits på den privata väglednings- marknaden. Utövarna kan vara utbildade studie- och yrkesväg- ledare men också andra yrkesgrupper erbjuder sina tjänster. Verk- samheten har sitt ursprung i de privata personaluthyrningsföre- tagen. Från att ha erbjudit renodlade rekryteringstjänster har dessa företag vidgat sitt tjänsteutbud till att omfatta yrkes- och karriär- vägledning med hjälp av personliga vägledare eller vägledning via Internet. En växande marknad för dessa utövare är fristående skolor, men också grundskolor som inte anställer sina vägledare utan köper tjänsterna för sina elever under deras nionde skolår. Annan verksamhet där olika typer av information och vägledning i anslutning till studier och arbete förekommer är inom kriminal- vårdens olika rehabiliteringsprogram, inom , , inom de kommunala utvecklingsprojekten och arbetsmarknadsenheterna, hälso- och sjukvården, m.fl. Även de fackliga organisationerna erbjuder olika former av rådgiv- ning och vägledning för sina medlemmar. sökande verksamhet ingår i flera av de fackliga organisationernas service. Arbetsgivare har i många fall utarbetat kompetensplaner i samarbete med de fackliga organisationerna på arbetsplatsen. Fack- liga företrädare medverkar aktivt i den uppsökande verksamheten för att motivera, uppmuntra och stimulera medlemmarna/de anställda till kompetensutveckling. I denna kontaktverksamhet samverkar uppsökarna ofta med den professionella vägledningen. 2.4.6 Nationellt resurscentrum för vägledning Vägledningsfrågorna inom EU har alltmer kommit att betonas som betydelsefulla för att möta kraven och för att få tillgång till rätt kompetens. För att öka rörligheten inom EU både när det gäller arbete och studier är information och vägledning viktig. Mot denna bakgrund inleddes ett projekt 1991 inom ramen för PETRA-programmet i syfte att skapa ett europeiskt nätverk av nationella resurscentrum för studie- och yrkesvägledning. Projektet fick en mer självständig status 1992 och integrerades 1995 i . I detta sammanhang inrättades ett svenskt kontor för verksamheten.