sou · GPB32d1 · 2002-01-01 00:00:00 — 36Carlsson & Erlandson-Hammargren, (1994). 37Finn & , (1997). 38Denna del bygger på Nordwall & , (2000). antalet återvändande fiskar (lekfiskar) i nästa generation erhålls. Utgångspunkten för modellsimuleringen har varit att kombinatio- nen ett högt fisketryck och sjukdomen M-74 utgör ett mycket starkt hot mot den vilda laxens existens. Fisketrycket mot den vilda laxen har varit möjligt att bibehålla eftersom det i många vatten- drag, som förlorat hela eller merparten av sin naturliga laxproduk- tion, sker utsättning av laxsmolt. Relationen mellan antalet lekande laxhonor och antalet vand- ringsfärdiga laxsmolt som produceras i en laxpopulation kan be- skrivas med en rekryteringsfunktion. Denna kurva stiger till en början brant för att plana ut när antalet honor når högre nivåer. Anledningen till detta är att det finns ett begränsat antal territorier tillgängliga för laxyngel i ett vattendrag och att dessa successivt be- sätts vid ökande tätheter. Rekryteringen av ung fisk fortsätter inte att stiga utan planar ut vid högt antal lekfisk. ökar vid ökande individtäthet i en population vilket medför att den totala överlevnaden från ägg till smolt successivt minskar då antalet lekande honor ökar. Detta samband har visat sig gälla för små vattendrag med atlant- lax i och där man har en någorlunda god känne- dom om hur många smolt som produceras i relation till antalet le- I de svenska stora älvarna blir det dock mest fråga om kvalificerade gissningar och ett antagande att dessa resultat också I modellen har simuleringar av laxpopulationen 50 gånger över 100 generationer skett varefter medelvärde för alla resultaten av varje iteration beräknas. Eftersom en generation för lax är 5–är medelvärden resultat av simuleringar över 25–(korttidseffek- ter) och 500–(långtidseffekter). Tre olika regleringsalternativ (förändringar i fiskemortalitet) har simulerats: 1) Stoppat svenskt havsfiske. 2) Stoppat svenskt havs- 3) minskning av svenskt havs- och kustfiske. 4) Stopp för fiske i hela (internationellt). Resultatet av respektive simulering är att: Ett svenskt havsfiskestopp kan få till följd att laxpopulatio- nerna ökar med i storleksordningen 50–. Ökningen är koncentrerad till de stora, laxförande älvarna medan de mindre får bibehållen eller svagt minskande beståndsutveckling. Ett stopp för både svenskt havs- och kustfiske skulle få bety- dande konsekvenser för laxuppgången i de laxförande älvarna med 7–8 gånger större uppvandring än den . Ök- ningen skulle vara stor i samtliga vattendrag. Vid en 50-procentig neddragning av kust-, älv- och havsfisket skulle laxuppvandringen nästan tredubblas, med de största ökning- arna i de stora älvarna. Ett internationellt stopp för fiske i hela skulle få enorma konsekvenser för uppgången av lax i de svenska vattendra- gen. Fiskestoppet skulle innebära upp till 30 gånger så mycket lax i dessa vattendrag jämfört med och uppgångar bara i älv som motsvarar de svenska fångstkvoterna för hela Öster- sjön. Simuleringsmodellen bygger på ett antal förenklade antaganden. I den fullständiga rapporten diskuteras några av de viktigaste para- metrarna, nämligen: förändringar i medelvikt och könskvot, under- skattning av smoltproduktionstak och betydelsen av tiden till- bringad i älv och hav. Tillgängliga data från svenska älvar tyder på att det på kort sikt inte verkar finnas några negativa samband mellan fångster i sport- fiske och kommersiellt fiske. Snarare verkar det som att goda år i det kommersiella fisket också ger goda fångster i älvarna. Goda laxår speglas alltså i båda fångsterna. finns det möjligen en tendens till att fångsterna i älvarna ökat när total- fångsten minskat. Modellresultaten visar att fiskemortaliteten har mycket stor be- tydelse för populationsutvecklingen hos östersjölaxen. Dock tyder resultaten på att inskränkningar i fisket måste göras på flera platser . Eftersom det totala fisketrycket på östersjölax är stort har ensidiga stopp inom vissa områden mindre betydelse än sam- fällda neddragningar. Både kust- och havsfisket måste reduceras för att stora effekter skall uppkomma på uppgångarna i laxälvarna. Laxfiskekvoterna i regleras av den Baltiska fiskerikom- misionen (IBSFC). Ett viktigt mål som kommissionen har satt upp för den närmaste tioårsperioden är att produktionen av vild laxsmolt skall vara av den potentiella produktionen (smoltproduktionstaken i modellen) i varje vattendrag med vild lax. Därutöver att laxbestånd återetableras i vattendrag där vild laxproduktion förekommit. För att nå detta mål är det viktigt att verka för samfällda neddragningar i havsfisket. Svenska vattendrag står för 60–av produktionen av vild smolt i medan det svenska egentliga havsfisket endast står för av fiskemortaliteten i södra . är också mycket sannolikt att även havsöringuppvandringen i äl- varna skulle påverkas positivt vid regleringar av fisket, speciellt in- skränkningar i kust- och mynningsfisket. Utredningen har specialstuderat samhällsekonomiska effekter av åtgärder som minskar det kommersiella svenska lax (saltsjö) fisket. Syftet är att diskutera i sammanhanget relevanta kostnads- och intäktsposter, och göra en del enkla överslagsberäkningar. Det krävs omfattande empiriska undersökningar för att kunna göra en noggrann bedömning. De samhällsekonomiska aspekterna på sport- och sannolikt även yrkesfisket i , är inte noggrant utforskade . Därför uppstår osäkerhet i flera led av be- räkningarna och studiens viktigaste bidrag är de principiella reso- nemang som förs, snarare än de kvantitativa skattningar som pre- senteras. Utredningar om förutsättningar för rekreationsfiske har antytt betydande potentialer för fisketurismen. Denna potential skulle bli större om restriktioner på yrkesfisket på lax infördes. ger laxfisket inkomster och är en viktig inkomstkälla för vissa hushåll. Yrkesfisket ger också sysselsättning i områden som traditionellt sett har relativt svaga arbetsmarknader. Enligt SOU 1999:3 generar varje yrkesfiskare mellan 1–1,5 sysselsatta på land. Totalt sett ska- par yrkesfisket sysselsättning för bortemot 10 000 personer. redovisade bedömningar, visar på relativt höga värden av rekreationsfiske. De skiljer sig dock på flera punkter från den ana- lys som presenteras nedan. Weissglas m.fl. (1996) analys kan tolkas som en skattning av sportlaxfiskets totala värde, medan syftet här är att diskutera effekter av förändringar/åtgärder som kan påverka sportfiskets omfattning. Ett syfte med en samhällsekonomisk kalkyl är att försöka kvan- tifiera hur en politisk åtgärd (ett projekt) t.ex. en begränsning av havsfisket på lax påverkar individers nytta. Den person som anser sig förlora på åtgärden har i ekonomiska termer gjort en nytto- förlust; det omvända gäller en vinnare. Exakt vilka individer som bör inkluderas i analysen är inte självklart, även om det i detta fall är naturligt att fokusera på yrkesfiskare och sportfiskare. Man kan dock utan vidare motivera en större urvalsgrupp, eftersom det är 39 Denna del bygger på Kriström & , (2000). troligt att vildlaxen förknippas med ett existensvärde även bland dem som inte fiskar över huvud taget. Om ett projekt är litet i förhållande till ekonomins storlek, an- vänder man oftast tillgängliga marknadspriser för att värdera sam- hällsekonomiska intäkter av t.ex. ökad/minskad produktion av en viss vara. Man kan då anta att åtgärden inte påverkar priser på några andra varor vilket förenklar den samhällsekonomiska kalkylen högst avsevärt. De kostnadsminskningar som åstadkommes genom åtgärderna måste värderas utifrån resursernas värde i alternativ användning (skuggpriser). Om bestämmer sig för att förbjuda havsfiske efter lax innebär detta att en viss mängd fiskebåtar sannolikt ställs av. Om båtarna inte har någon alternativ användning i produktio- nen, är alternativkostnaden noll. I fallet med arbetslöshet i alterna- tivfallet är skuggpriset på arbetskraft lägre än marknadslönen. Till dessa resonemang om värderingen av kostnads- och intäkts- poster bör också läggas skatter och subventioner. I denna analys kommer befintliga marknadspriser att utnyttjas, med motiveringen att dessa mäter vad olika aktörer är villiga att betala för att få en viss vara eller tjänst. Till de viktigaste kompletteringarna av en privatekonomisk kal- kyl hör externa effekter. I föreliggande fall kan t.ex. minskning av olika utsläpp betraktas som en pluspost i kalkylen, om ett laxmo- ratorium innebär mindre bränsleförbrukning (givet att dessa ex- terna effekter inte internaliserats bränslepriset). Man kan betrakta ett överuttag av fisk i termer av externaliteter. Varje enskild fiskare har ett incitament att fiska så länge som intäkterna täcker kostna- derna. Fiskaren tar dock ingen hänsyn till att han på så sätt påver- kar andra fiskares möjligheter till fångst, vilket är en typ av exter- nalitet i produktionen. Låt oss betrakta projektet stoppat svenskt havsfiske efter lax med utgångspunkt i att två grupper av befolkningen påverkas, yr- kesfiskare och sportfiskare. Projektet innebär med denna begräns- ning att ett vinstbortfall för yrkesfiskarna skall jämföras med en välfärdsvinst av ett förbättrat sportfiske. Vissa bedömningar pekar på att nuvarande fisketryck innebär att vildlaxen försvinner. Ett svenskt havsfiskestopp skulle alltså för- hindra en framtida beståndskollaps. Om vildlaxen slås ut är det relevant att inkludera existensvärden i analysen. Det finns sannolikt många svenskar som är villiga att betala för att bevara en svensk vildlaxstam, även om de inte är sportfiskare. Ett alternativt status quo innebär att vildlaxen inte slås ut och yrkesfisket kan fortsätta utan risk för beståndens framtida överlevnad. Detta kan tänkas ske genom förändrade fiskemetoder, eller genom andra kompenserande åtgärder. I detta fall beräknas värdet av en förbättring av sportfisket efter lax; existensvärden är inte lika relevanta i ett sådant scenario. Om varje svensk har en betalningsvilja för att bevara den svenska vildlaxen som överstiger är ett scenario med fortsatt yrkes- fiske, som leder till beståndskollaps, inte samhällsekonomiskt mo- tiverat. Anledningen är att den sammanlagda nyttan (multi- plicerat med antalet svenskar) av att bevara laxen överstiger in- komstförlusterna från yrkesfisket. Vinsten av laxfiske är definierad som intäkter minus rörliga kostnader (t.ex. bränslen, arbetskraft, etc.) och fasta kostnader (t.ex. kapitalkostnader). För företagets del antas att det försöker maximera vinsten av fisket, givet gällande restriktioner och befint- liga marknadspriser. Ett laxmoratorium innebär att yrkesfiskaren går miste om in- täkter motsvarande värdet av fångad lax, men slipper å andra sidan de rörliga kostnaderna. De fasta kostnaderna måste betalas av yr- kesfiskaren oavsett vad som händer med laxfisket (på kort sikt). Från ett samhällsekonomiskt perspektiv är de kostnaderna ound- vikliga vare sig man inför ett laxmoratorium eller ej. Projektet in- nebär att resurser med ett värde som är lika med löner plus rörliga kostnader frigörs för andra användningsområden i ekonomin. För- utsättningen är att friställda yrkesfiskare kan få ett annat jobb och att övriga insatsvaror kan användas i ekonomin till rådande mark- nadspriser. Om yrkeslaxfisket förbjuds, blir bidraget till nationalprodukten från just den sektorn lika med noll, och därmed minskar den kon- ventionellt mätta nationalprodukten, så länge som förädlingsvärdet är positivt i utgångsläget. Notera att man inte behöver inkludera några spridningseffekter i analysen. Det faktum att efterfrågan på diesel och andra insatsvaror minskar och kan drabba säljare av vissa produkter behöver inte inkluderas i kalkylen, om antagandet görs att marknaderna fungerar bra och man bortser från fördelningsef- fekter. Enligt data är det totala produktionsvär- det i saltsjöfisket , varav laxfisket bidrar med , eller . Fångsten 1998 i saltsjöfisket uppgick till lax, och ger därmed ett värde om ca per kilo lax brutto. Detta ger ett förädlingsvärde i saltsjöfisket om ungefär 600–. Om laxfiskets andel av förädlingsvärdet antas vara proportionellt mot avkastningen, fås således en skattning av förädlingsvärdet om ca 6– En grov skattning av den direkta kostnaden för ett laxmo- ratorium skulle därmed ligga i intervallet 6–, där den lägre siffran baseras på antagandet att alla berörda fiskare blir ar- betslösa och att reservationslönen är mycket låg; den högre siffran är bruttovärdet av landad fisk. Om denna kostnad är , är nuvärdet 120–diskonteringsränta. Värdet av förbättrade laxfångstmöjligheter i sportfisket i har skattats i ett flertal undersökningar. Det är inte ovanligt i de- batten att det framförs argument av typen sportfiskaren är villig att betala 80 gånger mer för sin lax jämfört med yrkesfiskaren. Denna siffra är inte intressant om det marginella värdet av förbätt- ringarna för sportfiskarna skall approximeras. Detta kan illustreras med ett exempel. Den som tittar på kan åtnjuta stora mängder sport i de konventionella kanalerna, men också skaffa sig en sär- skild prenumeration som utökar antalet timmar. Analogt med sportlaxfisket kan man tänka oss att fråga individen om hur mycket han är villig att betala för att se på över huvud taget, och låt oss säga att denna siffra är i de konventionella kana- lerna. Värdet av att se till är då med all sannolikhet lägre än . Värdet på marginalen av ökad tillgång på lax för sportfiske är sä- kerligen betydligt lägre än de siffror som refereras i Weissglas m.fl. (1996). Tyvärr finns inga svenska studier som ingående studerat marginella rekreationsvärden. Ett antal amerikanska stu- dier visar på rekreationsvärden för laxfiske i storleksordningen 2– per dag.40 I en översikt kring rekreationsvärden förknip- pade med skogen ges ett värde om /dag i genom- snitt.41 Låt oss återvända till det scenario som målas upp i den tidigare redovisade modellen för populationsutvecklingen för lax. Ett en- sidigt svenskt havsfiskestopp skulle leda till 50–60 procentiga ök- ningar av uppgången av lax i våra älvar. Ökningarna skulle koncent- reras till de stora älvarna. Troligen skulle ökningen bli två- till tre- faldig eftersom medelvikterna och smoltproduktionstaken i de laxförande älvarna skulle förändras. Status quo innebär att vildlaxen slås ut, och i detta fall utgörs intäktssidan i kalkylen av det totala värdet av sportlaxfiske. Projekt 1–4 ovan innebär ju att sportlaxfisket räddas. Ett annat alternativ är, som tidigare noterats, att betrakta projekt 1–4 som marginella förbättringar av dagens fiske. 40Morey m.fl. (1993), s. 580. 41Wibe, (1994). Enligt beräkningar som gjorts är antalet aktiva laxfiskare mellan 10 000 och 25 000. är det känt från andra under- sökningar att exempelvis fiskevårdsområde (fvo.) har 1 254 besökare fördelat på 10 616 dagar.42 Det skulle innebära om- kring per aktiv laxfiskare. Om denna siffra är repre- sentativ ger det grovt räknat 100 000–, räknat på antalet aktiva laxfiskare i . I Fiske 2000, som ba- seras på en stor enkätundersökning, anges det totala antalet fiske- dagar till ca 35,5 miljoner och antalet fritidsfiskare till 2,3 miljoner. På aggregerad nivå motsvarar detta således runt per fritidsfiskare. Dessa siffror innebär 170–250 tusen fiskedagar. Detta ger totalt ett samhällsekonomiskt nettovärde i storleksordningen 11–i konsumentöverskott för laxfiske. Om rekreationsvärdena skall bedömas tillkommer åtminstone två osäkerheter. För det första kan ett förbättrat laxfiske innebära ett ökat antal fiskedagar. För det andra ökar medelvikten av lax. Det finns inga tillgängliga data som medger några mer precisa skattningar. I stället används data från fvo vilket indi- kerar att antalet besökare skulle öka med . Om det antas att denna ökning av antalet fiskedagar är representativ för alla älvar blir konsekvensen att sportfiskevärdet ökar med . En grov uppskattning av rekreationsvärdet av ett havsfiskestopp blir därmed 13–(om vildlaxen slås ut i alternativfallet). Ytterli- gare en aspekt är att projektet sannolikt leder till högre betalnins- vilja per fiskedag till följd av att medelvikten på lax ökar. Det bety- der att den värdeökning som beräknats endast utifrån en ökning av antalet fiskedagar förmodligen underskattar det sanna värdet. har argumenterats för att inkludera hela den svenska befolkningen i den samhällsekonomiska kalkylen, därför att det säkert finns de som är villiga att betala för att bevara en vildlaxstam, även om de inte ägnar sig åt sportfiske. Om den lägre siffran för bevarandevärdet i (1995) studie av vitryggig hackspett (/person) används som en grov uppskattning, täcker detta utan vidare hela förädlingsvärdet i yrkeslaxfisket. Det marginella värdet, vilket är det mest intressanta i samman- hanget, kan skattas till , beroende på om man använder siffror för eller genomsnittssiffror för riket, vad gäller utgifter. Den enkätundersökning som genomfördes inom ramen för Weissglas studie ger en intressant möjlighet att jämföra marginella 42 Paulrud, (2000). och totala värden. En betalningsviljefråga gällde hur mycket man vill betala för ett fiskekort under rådande fångstmöjligheter. Svaren varierar mellan 59, 201 och , beroende på om det gäller ett dygns-, vecko- eller årskort. Detta skulle kunna tolkas som den totala betalningsviljan (per fiskedag) för att bevara dagens situation i älv, även om det inte är helt klart hur beloppen skall tolkas. Motsvarande betalningsvilja för en förbättring till en situation mot- svarande de goda norska älvarna är 126, 433 och . Genom att beräkna skillnaden mellan dessa belopp fås en skattning av betalningsviljan för en förbättring av dagens situation till den som motsvarar de goda norska älvarna. Det ger således 67, 232 respektive i marginell betalningsvilja, beroende på om fis- kekortet gäller , eller . Om antalet laxsportfis- kare antas vara mellan 10–25 000 och att kan betraktas som representativ, fås ett marginellt värde (via årskorten) om 6,6– . Sammanfattningsvis kan nettovärdet av laxsportfisket ligga i intervallet 10–. Värdet för sportfisket av att lägga restrik- tioner på yrkesfisket i havet beror på vad som händer med vildlaxen i alternativfallet. Om restriktionerna på yrkesfisket är nödvändiga för att rädda vildlaxen kommer bevarandevärden (existensvärden) att vara viktiga i den samhällsekonomiska analysen. Grovt räknat kan det räcka med en betalningsvilja motsvarande några kronor per svensk och år för att ett sådant projekt skall vara lönsamt, sett ur ett effektivitetsperspektiv. Om restriktioner på yrkesfisket i stället betraktas endast i termer av en förbättring av befintligt laxsport- fiske, ger beräkningsmodellen ett värde av förbättringen om 3–och slutsatsen blir mer osäker (jämför yrkesfiskets förädlings- värde om ). I det följande beskrivs dels miljöjusterade räkenskaper för fiske- sektorn, dels hur fisket påverkas av miljöeffekter (utsläpp) från an- nan produktion och behandlar miljöräkenskaper för svavel och kväve. Vattenförsurningen förorsakas inte av nedfall på själva vatten- ytan av svavel utan av den omgivande markens surhet. Vattenle- vande arter påverkas beroende av sin försurningskänslighet och detta påverkar sedan andra djur högre upp i näringskedjan. 43 Avsnittet bygger på (1996), (1998). kan gynnas relativt andra arter då pH-värdet i vattnet sjunker, men missgynnas samtliga arter. Vattenförsurningen påverkar främst sötvatten och ej havet längs Sveriges kuster. Övergödningen är beroende av fosfor- och kvävetillförseln (N) till vattnet och drabbar såväl salt- som sötvatten. Gödning har en positiv effekt på biomasstillväxten i alla ekosystem, upp till en viss gräns. Ändrade näringsförhållanden ändrar konkurrensförhållan- dena mellan arterna i det gödda ekosystemet. Det är således inte säkert att det man vill skall växa gynnas av gödningen. För att beräkna miljöjusterade nationalräkenskaper används värde- ringar av miljöskador och undvikandekostnader, vilka dras ifrån branschens förädlingsvärde. Summan av de justerade förädlingsvär- dena kallas en grön nettonationalprodukt (grön NNP). Innebör- den av detta begrepp är att man internaliserar produktionens exter- naliteter. Det innebär att branschens förädlingsvärde minskas med värdet av de skador som dess produktion åsamkar samhället . En tillväxt som på detta sätt sliter på miljön skulle därmed inte kunna betraktas som en tillväxt. Beroende på vilken metod som används för att beräkna kostna- derna fås olika värdering av utsläppen, detta illustreras i tabellen nedan 1991. Värdet av fiskets externaliteter samt fysiska mått. Fysiska mått, utsläpp i Betalningsviljestudier (Mkr) N = N till vatten. NH3 = ammoniak. Källa: , tabllerna A, E, F samt 7. De summor som skall dras från förädlingsvärdet är den andel av skadekostnaden som sektorerna själva ger upphov till. Kostnader som orsakas av utsläpp som härstammar från utlandet skall ej ingå. Förädlingsvärdet för fiskesektorn uppskattades till 1 miljard kro- nor och externaliteterna som sektorn själv ger upphov till upp- skattas till 200 (900*0,21) respektive 61 (96*0,63) beroende på vilken metod som används. Värdena 0,21 samt 0,63 är den andel som beror av svensk produktion. Exemplet som först presenteras avser försurning. Det syftar till att utifrån kännedom om faktiska fångstnivåer, försurningens geogra- fiska utbredning och dess förmodade påverkan på olika fiskarter, uppskatta den skada som försurningen förorsakar i form av in- komstbortfall för fritidsfiskarna. Resonemanget grundar sig på att bestånden av vissa försurningskänsliga arter har minskat i de områ- den som drabbats av försurningen. I beräkningarna används de re- gistrerade kvantiteterna, medan priset per kilo för fisken är det som yrkesfiskarna möter. Uppskattat inkomstbortfall i fritidsfisket p.g.a. för- surning om kalkning ej hade skett (kton och Tkr). Fångst (kton) omfattning (kton) 790*0,75 2 250*0,6 225*0,8 28*0,85 skadeverkan (kton) 590*25kr/kg 1350*10kr/kg 180*5kr/kg 24*100kr/kg Försurningen orsakar i detta räkneexempel fritidsfiskarna en skada som värderas till ca p.g.a. en produktivi- tetsminskning i av det svenska sötvattenekosystemet. Med tanke på att av de försurade sjöarna kalkas räddas kanske hälften av den försurningshotade fisken. Det faktiska bort- fallet blir därför uppskattningsvis . Övergödning har främst drabbat och delar av medan endast någon procent av sötvattenarealen är kraftigt över- gödd. Skadan som övergödningen medför beräknas utifrån att av de svenska kustvattnen anses kraftigt övergödda och skadenivån uppskattas till , beroende på respektive fiskarts känslighet. För yrkesfisket estimerades inkomstbortfallet till och för fritidsfisket till . Uppskattat inkomstbortfall i yrkesfisket p.g.a. över- gödningen. Baserat på fångststatistiken 1995, kton och tkr. fattning i %, bortfalls- skadeverkan i %, Foderfisk: 183 000 330*0,6= Sill: 126 000 000*0,6= Torsk: 250 000 780*0,7= Rödspätta: 9 600 070*0,7= 600*0,8= Skarpsill: 8 100 900*0,6= Övr.havsfisk: 254 000 220*0,5= Sötvattenfisk: 42 000 0,8%=340 3 400,65= Därtill skall lägga sportfisket. I beräkningarna finns endast den fisk med som fångas i havet. Fritidsfiskebortfall p.g.a. övergödning i havet, ton och tkr. Fiskslag och fångst i omfattning i %, skadeverkningar i %, Laxfiske: 6 200 690*0,5=345 345*26kr/kg=8 970 Torsk: 8 800 980*0,7=685 685*9kr/kg=6 165 Sill, strömming, 400*2,3kr/kg=1 000 makrill: 6 000 665*0,6=400 fisk: 27 000 3 000*0,5=1500 1 500*5kr/kg=7 500 Enligt dessa grova uppskattningar skulle en fortsatt övergödning på dessa nivåer bidra till ett inkomstbortfall för det svenska fisket motsvarande . 10Mål och styrmedel för resurshushållning 10.1Kapitlets innehåll och uppläggning Redogörelsen i de föregående kapitlen har haft som huvudsyfte att beskriva anpassningsmekanismer, effektivitets- och fördelnings- problem i hushållningen med naturresurser och miljö. Den har belyst tendenserna till ökad resursanvändning, nationellt och globalt, och den ökande belastningen på miljön.