sou · GPB380 · 2002-01-01 00:00:00 — Gäldenären får inte utan rekon- struktörens samtycke 1.betala skulder som upp- kommit före beslutet om före- tagsrekonstruktion eller ställa säkerhet för sådana skulder, 2.åta sig nya förpliktelser, 3.överlåta, pantsätta eller upplåta annan rätt till egendom av väsentlig betydelse för gäldenärens verksamhet. Gäldenären får inte utan rekon- struktörens samtycke 1.fullgöra förpliktelser som uppkommit före beslutet om företagsrekonstruktion eller stäl- la säkerhet för sådana förpliktel- ser, 2.åta sig nya förpliktelser, 3.överlåta, pantsätta eller upplåta annan rätt till egendom av väsentlig betydelse för gäldenärens verksamhet. Åsidosätter gäldenären vad som föreskrivs i första stycket inverkar detta inte på rättshandlingens giltighet. Rekonstruktören får samtycka till en betalning som avses i för- sta stycket 1 endast om det före- ligger synnerliga skäl. företagsrekon- struktionen pågår får utmätning eller annan verkställighet enligt utsökningsbalken inte äga rum mot gäldenären. Verkställighet får dock ske för fordran för vil- ken borgenären har handpant- rätt eller retentionsrätt, eller för fordran som avser underhållsbi- drag. Handräckning enligt lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. får inte ske. Under företagsrekonstruktio- nen får inte heller meddelas beslut om kvarstad eller betal- ningssäkring. företagsrekon- struktionen pågår får utmätning eller annan verkställighet enligt utsökningsbalken inte äga rum mot gäldenären. Inte heller får beslut om kvarstad eller betal- ningssäkring meddelas. Första stycket hindrar inte att verkställighet sker för fordran som avser underhållsbidrag. Verkställighet får också ske av- seende egendom till vilken sö- kanden har äganderätt eller handpanträtt. Hinder mot hävning av avtal på grund av dröjsmål före före- tagsrekonstruktionen Har gäldenärens motpart före beslutet om företagsrekonstruk- tion fått rätt att häva ett avtal på grund av inträffat eller befarat dröjsmål med betalning eller annan prestation, får motparten efter beslutet inte häva avtalet Sedan ansökan om företagsre- konstruktion inkommit till rät- ten, får motparter i gäldenärens avtal inte häva detta på grund av dröjsmål med betalning eller annan prestation, om dröjsmålet inträffat eller befarats inträffa på grund av dröjsmålet, om gäl- denären med rekonstruktörens samtycke inom skälig tid begär att det skall fullföljas. Gäldenä- ren skall på motpartens begäran inom skälig tid ge besked om avtalet skall fullföljas. Skall ett avtal fullföljas enligt första stycket gäller följande. 1.Är tiden för motpartens fullgörande inne, skall gäldenä- ren på motpartens begäran full- göra sina motsvarande presta- tioner eller, om anstånd har medgetts beträffande vissa pre- stationer, ställa säkerhet för dem. 2.Är tiden för motpartens fullgörelse inte inne, har mot- parten rätt att erhålla säkerhet för gäldenärens framtida presta- tioner i den mån det av särskild anledning är nödvändigt för att skydda honom mot förlust. Om gäldenären inte lämnar besked enligt första stycket and- ra meningen eller inte fullgör sina skyldigheter enligt andra stycket, får motparten häva av- talet. Ett avtalsvillkor som in- skränker gäldenärens rätt enligt första och andra styckena är ogiltigt. Om återtagande av vara som överlämnats till gäldenären se- dan ansökan gjorts om företags- rekonstruktion finns föreskrifter i63 § fjärde stycket köplagen (1990:931). Vad som sägs i denna para- graf gäller inte för anställnings- avtal. före beslutet om företagsrekon- struktion. En hävning som företas i strid mot första stycket skall ändå gälla, om det av omstän- digheterna framgår att motpar- ten var i god tro och det skulle vara uppenbart oskäligt om hävningen inte blev gällande. Gäldenärens rätt till fullföljd av avtal Gäldenären får med rekonstruk- törens samtycke bestämma att ett avtal skall fullföljas. Vid avtal om fortlöpande el- ler delbara prestationer får gäl- denären bestämma att avtalet skall fullföljas endast avseende eller mängd av återsto- den. Detta gäller dock inte i den mån en uppdelning skulle med- föra betydande olägenhet för motparten eller motparten har en mot gäldenärens borgenärer skyddad rätt till gäldenärens prestationer. Gäldenären skall på motpar- tens begäran, oavsett om dröjs- mål ägt rum före företagsrekon- struktionen, inom skälig tid ge besked i vad mån avtalet skall fullföljas. Om ett avtal skall fullföljas gäll- er följande. Motparten skall fullgöra sina återstående prestationer, och gäldenären skall utge veder- laget för dessa. Vid kreditköp med återta- gandeförbehåll och vid finansiell leasing skall motparten låta överlämnad egendom kvarbli i gäldenärens besittning, och gäl- denären skall erlägga poster som förfaller till betalning efter beslutet om företagsrekonstruk- tion. I den mån det som enligt avtalet åligger gäldenären inte låter sig uppdelas utan betydan- de olägenhet för motparten, skall gäldenären utge vederlag även för det som motparten fullgjort före ansökningen om företagsre- konstruktion. Skall motparten utge sin återstående prestation innan gäldenären skall utge vederla- get, och är tiden för motpartens fullgörelse inne, skall gäldenä- ren på motpartens begäran utan oskäligt uppehåll ställa säkerhet. Är tiden för motpartens fullgö- relse inte inne, har motparten rätt till säkerhet i den mån det av särskild anledning är nödvändigt för att skydda honom mot förlust. Om avtalets fördelning av ve- derlaget för olika prestationer är uppenbart missvisande till motpartens nackdel, får fördel- ningen jämkas. Om gäldenären inte inom skälig tid efter motpartens begäran kräver att avtalet skall fullföljas eller inte fullgör sina skyldighe- ter enligt 22 §, har motparten rätt att häva avtalet. Gäldenärens ansvar för full- följd och förfoganden under företagsrekonstruktionen Motpartens krav på vederlag enligt 22 § och på skadestånd för brott mot den bestämmelsen skall vid tillämpning av 3 kap. anses ha uppkommit under före- tagsrekonstruktionen. Detsamma gäller motpartens rätt till skadestånd enligt 38 och 39 §§ lagen (1982:80) om an- ställningsskydd för brott mot den lagen under eller inför före- tagsrekonstruktionen. Mottar gäldenären en prestation efter ansökningen om företags- rekonstruktion, utan att avtalet fullföljs enligt 21-22 §§, skall prestationen lämnas tillbaka. Förfogar gäldenären över pre- stationen, så att den inte kan återlämnas väsentligen oföränd- rad eller oförminskad, skall gäl- denären anses ha krävt fullföljd såvitt avser denna prestation. Detsamma gäller om gälde- nären efter ansökningen om företagsrekonstruktion utnyttjar en prestation som är sådan att den inte kan återlämnas. Den som hade en fordran hos Den som hade en fordran hos gäldenären när ansökan om före- gäldenären när ansökan om före- tagsrekonstruktion gjordes får, även om fordringen inte är för- även om fordringen inte är för- fallen till betalning, använda den fallen till betalning, använda den till kvittning mot fordran som till kvittning mot fordran som gäldenären då hade mot honom. gäldenären då hade mot honom. Detta gäller dock inte, om kvitt- Detta gäller dock inte, om kvitt- ning är utesluten på grund av ning är utesluten på grund av någon av fordringarnas beskaf- någon av fordringarnas beskaf- fenhet eller undantagen enligt vad som sägs nedan. vad som sägs nedan. rens rätt till betalning för natu- valt att fullgöra enligt 22 § skall anses ha uppkommit under före- tagsrekonstruktionen. Om en fordran mot gäldenären har förvärvats genom överlåtelse från tredje man senare än före ansökan om företagsrekon- struktion, får den inte användas till kvittning mot en fordran som gäl- denären hade när borgenären förvärvade sin fordran. I fråga om dödsbo räknas tiden dock från ansökan om boets avträdande till förvaltning av boutredningsman, under förutsättning att en ansökan om företagsrekon- struktion följt från det att en boutredningsman för- ordnats. Sådant förbud gäller också, om en fordran mot gäldenären har förvärvats tidigare genom sådant fång och borgenären då hade skälig anledning anta att gäldenären var på obestånd. En borgenär, som har satt sig i skuld till gäldenären under sådana omständigheter att det är att jämställa med betalning med annat än sed- vanliga betalningsmedel, får inte kvitta, i den mån sådan betalning hade kunnat bli föremål för återvinning enligt 3 kap. 5-7 §§. En fordran på ersättning som tillkommer en borgensman eller annan med anledning av en förpliktelse som han infriat (regressfordran) anses vid tillämpning av vad som sägs ovan ha förvärvats när hans förpliktel- se grundades. Överlåter gäldenären sedan ansökan om företagsrekonstruktion gjorts en fordran så att en borgenär därigenom förlorar rätt till kvitt- ning, skall han ersätta borgenären för detta. Avtalsvillkor som är mindre förmånligt för gäldenären än bestämmelserna i 20-27 §§ är utan verkan. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i en företagsrekonstruktion som beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdan- det. Lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs i fråga om konkurslagen (1987:672) dels att 5 kap. 15 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya rubriker av följande lydelse, dels att det i lagen skall införas åtta nya paragrafer, 3 kap. 11-18 §§, av följande lydelse. Hinder mot hävning av avtal på grund av dröjsmål före konkur- sen Sedan gäldenären försatts i kon- kurs, får motparter i gäldenä- rens avtal inte häva detta på grund av dröjsmål med betal- ning eller annan prestation, om dröjsmålet inträffat eller befa- rats inträffa före beslutet om konkurs. En hävning som företas i strid mot första stycket skall ändå gälla, om det av omstän- digheterna framgår att motpar- ten var i god tro och det skulle vara uppenbart oskäligt om hävningen blev gällande. Konkursboets rätt till inträde i gäldenärens avtal Konkursboet får inträda i gäl- denärens avtal. Vid avtal om fortlöpande el- ler delbara prestationer får kon- kursboet inträda i avtalet avse- ende eller mängd av återstoden. Detta gäller dock inte i den mån en uppdelning skulle medföra betydande olä- genhet för motparten eller mot- parten har en mot gäldenärens borgenärer skyddad rätt till gäl- denärens prestationer. Konkursboet skall på motpar- tens begäran, oavsett om dröjs- mål ägt rum före konkursen, inom skälig tid ge besked i vad mån konkursboet skall inträda i avtalet. Vad som föreskrivs i 11 och 12 §§ gäller inte om annat framgår av annan lag eller föl- jer av rättsförhållandets art. Om konkursboet inträder i ett avtal gäller följande. Motparten skall fullgöra sina återstående prestationer, och konkursboet skall utge ve- derlaget för dessa. I den mån det som enligt avtalet åligger gäldenären inte låter sig uppdelas utan betydan- de olägenhet för motparten, skall konkursboet utge vederlag även för det som motparten full- gjort före konkursen. Skall motparten utge sin återstående prestation innan konkursboet skall utge vederla- get, och är tiden för motpartens fullgörelse inne, skall konkurs- boet på motpartens begäran utan oskäligt uppehåll ställa säkerhet. Är tiden för motpar- tens fullgörelse inte inne, har motparten rätt till säkerhet i den mån det av särskild anledning är nödvändigt för att skydda honom mot förlust. Om avtalets fördelning av ve- derlaget för olika prestationer är uppenbart missvisande till motpartens nackdel, får fördel- ningen jämkas. Om konkursboet inte inom skälig tid efter motpartens begäran inträder i avtalet eller inte full- gör sina skyldigheter enligt 13 §, har motparten rätt att häva avtalet. Konkursboets ansvar vid inträ- de i avtal och förfoganden un- der konkursen Motpartens krav på vederlag enligt 13 § och på skadestånd för brott mot den bestämmelsen är konkursboets skuld. rätt till skadestånd enligt 38 och 39 §§ lagen (1982:80) om an- ställningsskydd för brott mot den lagen under konkursen. Mottar konkursboet en presta- tion, skall prestationen lämnas tillbaka om boet inte inträder i avtalet. Förfogar konkursboet över prestationen, så att den inte kan återlämnas väsentligen oförändrad eller oförminskad, skall boet anses ha inträtt i avta- let såvitt avser denna prestation. Detsamma gäller om kon- kursboet utnyttjar en prestation som är sådan att den inte kan återlämnas. I fråga om lokalhyresavtal och anställningsavtal skall kon- kursboet utge vederlag för pre- stationer som boet tillgodogör sig efter en övergångstid . Avtalsvillkor som är mindre förmånligt för konkursboet än bestämmelserna i 11-17 §§ är utan verkan. En fordran hos gäldenären som En fordran hos gäldenären som får göras gällande i konkursen får göras gällande i konkursen kan av borgenären användas till kan av borgenären användas till kvittning mot en fordran som kvittning mot en fordran som gäldenären hade mot honom när gäldenären hade mot honom när Detta gäller dock inte om kvitt- Detta gäller dock inte om kvitt- ning var utesluten utom konkurs ning var utesluten utom konkurs på grund av fordringarnas be- på grund av fordringarnas be- till betalning för naturapresta- fullgöra enligt 3 kap. 13 § skall anses ha uppkommit under kon- kursen. Är en fordran beroende av ett villkor som innebär att borgenären har rätt att få ut fordringsbeloppet endast om viss omständighet inträffar, skall borgenären fullgöra sin förpliktelse trots att han annars hade haft rätt att kvitta. Om han före den dag då utdelningsförslaget upprättas visar att villkoret har uppfyllts, har han emellertid rätt att återfå mot- svarande belopp i den mån det inte överstiger vad han har att fordra. Finns det anledning att anta att villkoret kommer att uppfyllas senare, skall ett för borgenären beräknat belopp avsättas när utdelningsförsla- get upprättas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i en konkurs som beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet. Lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) Härigenom föreskrivs i fråga om förmånsrättslagen (1970:979) att 10 § skall ha följande lydelse. Allmän förmånsrätt följer med 1.den kostnad som borgenär haft för försättande av gäldenä- ren i konkurs och för beslut att ett dödsbos egendom skall av- trädas till förvaltning av bout- redningsman samt begravnings- och bouppteckningskostnader när gäldenären avlidit före kon- kursbeslutet, 2.arvode och kostnadsersätt- ning till rekonstruktör enligt lagen (1996:764) om företagsre- konstruktion, tillsynsman enligt nämnda lag eller konkurslagen (1987:672) eller förordnad bout- redningsman, om fordringen avser tid in- nan konkursansökningen gjor- des eller därefter, 3.kostnad för särskilda åt- gärder som som nämnts under 2 vidtagits med rekonstruktörens eller tillsyns- mannens godkännande eller av Allmän förmånsrätt följer med 1.den kostnad som borgenär haft för försättande av gäldenä- ren i konkurs och för beslut att ett dödsbos egendom skall av- trädas till förvaltning av bout- redningsman samt begravnings- och bouppteckningskostnader när gäldenären avlidit före kon- kursbeslutet, 2.arvode och kostnadsersätt- ning till rekonstruktör enligt lagen (1996:764) om företagsre- konstruktion, tillsynsman enligt nämnda lag eller konkurslagen (1987:672) eller förordnad bout- redningsman, om fordringen avser tid in- nan konkursansökningen gjor- des eller därefter, 3.kostnad för särskilda åt- gärder som som nämnts under 2 vidtagits med rekonstruktörens eller tillsyns- mannens godkännande eller av 4. andra fordringar som grun- grundar sig på avtal som gälde- dar sig på avtal som gäldenären samtycke träffar under en före- träffar under en företagsrekon- struktion enligt lagen om före- ringar enligt 2 kap. 25 § samma lag, dock endast om konkursan- sökningen kom in till tingsrätten Förmånsrätt enligt första stycket 1-3 gäller endast i den mån belop- pet med hänsyn till omständigheterna är skäligt. 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 2003. 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i en konkurs som beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet. Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken att 4 kap. 26 § skall ha följande lydelse. Är förvärvets fullbordan eller bestånd enligt köpehandlingen beroende av att köpeskillingen betalas och har köparen sedan köpet slöts blivit försatt i konkurs, fått till stånd offentlig ac- kordsförhandling utan konkurs, vid utmätning funnits sakna tillgång att betala sina skulder, om han är , inställt sina betalningar eller i annat fall funnits vara på sådant obestånd att han måste antagas icke kunna fullgöra sin betalningsskyldighet mot sälja- ren, har säljaren rätt att häva kö- pet, om ej utan oskäligt uppehåll efter tillsägelse betryggande säkerhet ställes för köpeskilling- en. Häves köpet, skall köparen ersätta säljaren dennes skada. Är förvärvets fullbordan eller bestånd enligt köpehandlingen beroende av att köpeskillingen betalas och har köparen sedan köpet slöts blivit försatt i konkurs, vid utmätning funnits sakna tillgång att betala sina skulder, om han är , inställt sina betalningar eller i annat fall funnits vara på sådant obestånd att han måste antagas icke kunna fullgöra sin betalningsskyldighet mot sälja- ren, har säljaren rätt att häva kö- pet, om ej utan oskäligt uppehåll efter tillsägelse betryggande säkerhet ställes för köpeskilling- en. Häves köpet, skall köparen ersätta säljaren dennes skada. Om ansökan om företagsre- konstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekon- struktion inkommit till rätten gäller bestämmelser i den lagen. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:580) om medbestämman- de i arbetslivet att 41 § skall ha följande lydelse. Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal får icke vidtaga eller deltaga i arbetsinställelse (lockout eller strejk), blockad, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåtgärd, om avtalet har in- gåtts av en organisation och denna organisation inte i behörig ordning har beslutat åtgärden, om åtgärden strider mot en bestämmelse om fredsplikt i kollektivavtal eller om åtgärden har till ändamål 1.att utöva påtryckning i tvist om kollektivavtals giltighet, bestånd eller rätta innebörd eller i tvist huruvida visst förfarande strider mot avtalet eller mot denna lag, 2.att åstadkomma ändring i avtalet, 3.att genomföra bestämmelse, som är avsedd att tillämpas sedan av- talet har upphört att gälla, eller 4.att stödja någon annan, när denne inte själv får vidta stridsåtgärd. Stridsåtgärder som har vidtagits i strid mot första stycket betecknas Första stycket hindrar inte arbetstagare att delta i en block- ad som har beslutats av en ar- betstagarorganisation i behörig ordning och som har till ändamål att utverka betalning av klar och förfallen fordran på lön eller på någon annan ersättning för utfört arbete (indrivningsblockad). Första stycket hindrar inte arbetstagare att delta i en block- ad som har beslutats av en ar- betstagarorganisation i behörig ordning och som har till ändamål att utverka betalning av klar och förfallen fordran på lön eller på någon annan ersättning för utfört arbete (indrivningsblockad). sådan stridsåtgärd är inte olov- lig. sådan stridsåtgärd är inte olov- lig, utom om blockaden syftar till att under en företagsrekon- struktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekon- struktion utverka betalning för lön som intjänats före företags- rekonstruktionen. Denna lag träder i kraft . Regeringen beslutade (Dir. 1995:163) att tillkal- la en kommitté för att utreda frågor om förmånsrätt i konkurs, underlaget för företagshypotek. I direktiven framhölls att kommitténs huvuduppgift var att ta ställ- ning till dels om statens förmånsrätt för skatter och avgifter bör slopas, dels om företagshypoteket bör ges en annan ställning än det har och dels om arbetstagarnas löneskydd vid arbetsgivarens konkurs kan förbättras utan att statens kostnader för lönegarantin ökar. De sam- hällsekonomiska konsekvenserna av eventuella ändringar i förmåns- rättsordningen skulle övervägas, bl.a. hur kreditgivningen till företagen påverkas. En strävan borde enligt direktiven vara att förmånsrättsord- ningen och anslutande lagregler är så utformade att rekonstruktion av livskraftiga företag underlättas. Vid regeringssammanträde beslutade reger- ingen att kommittén också skall utreda om gäldenären under företags- rekonstruktion bör ges en rätt att säga upp avtal . återkallades kommitténs uppdrag såvitt avser de frågor om löneför- månsrätt och lönegaranti som omfattas av förslagen i regeringens proposition om löneskyddet vid konkurs (prop. 1996/97:102). Tilläggs- direktivet (Dir. 1997:26) är intaget som bilaga 1. fick kommittén vidare genom tilläggsdirektiv (Dir. 1997:82) i uppdrag att analysera alternativa möjligheter till hur statens kostnader för löne- garantin kan minskas med och att lägga fram för- slag om en sådan besparing. Sedan kommittén redovisat sina överväganden angående förmåns- rätt, lönegaranti och underlaget för företagshypotek i huvudbetänkandet Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1) beslutade regeringen genom tilläggsdirektiv att utredningen inte skulle vara par- lamentariskt sammansatt för att överväga den återstående frågan huru- vida gäldenären under företagsrekonstruktion bör ges en rätt att säga upp avtal . Tilläggsdirektivet (Dir. 1999:17) är intaget som bila- ga 2. Kommitténs ledamöter och sekreterare entledigades därefter från sina uppdrag och kommitténs ordförande har i praktiken innehaft funk- tionen av särskild utredare. Något nytt namn har emellertid inte anta- gits varför namnet i detta betänkande beteck- nar den särskilda utredaren. Det är således förslag beträffande de frågor som aktualiseras genom tilläggsdirektivet som läggs fram i detta betän- kande. Den särskilde utredaren, de sakkunniga och experterna har sammanträtt regelbundet. Synpunkter har vidare inhämtats från konkursförvaltare och rekonstruktörer. Det kan anmärkas att inte haft någon sekreterare under arbetet med detta betänkande. Förslag och överväganden har utarbetats av den särskilda utredaren och experten i samarbete med de sakkunniga och övriga experter. I detta kapitel presenteras vissa regler om företagsrekonstruktion och konkurs, som berörs av utredningens överväganden i följande kapitel. 2.1Inledande av företagsrekonstruktion och konkurs Enligt 1 kap. 2 § konkurslagen (1987:672, KL) skall en gäldenär för- sättas i konkurs efter egen eller en borgenärs ansökan om han är på obestånd. Med obestånd (insolvens) avses enligt KL att gäldenären inte kan rätteligen betala sina skulder och att denna oförmåga inte är en- dast tillfällig. Kravet på att betalningsoförmågan skall vara bestående innebär att man måste göra en prognos. En gäldenär som endast tillfäl- ligt är ur stånd att betala sina skulder är således solvent. Däremot kan en gäldenär vara insolvent, även om han än så länge förmår betala sina då förfallna skulder men det står klart att han inte kommer att kunna betala sina skulder vartefter de förfaller. För inledande av företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion (FRekL) krävs inte insolvens utan endast illikviditet eller risk för illikviditet, vilket i 2 kap. 6 § FRekL uttrycks som "att det kan antas att gäldenären inte kan betala sina förfallna skul- der eller att sådan oförmåga inträder ". Enligt uttalanden i propositionen innebär det att kontanta medel och andra tillgångar som lätt kan omsättas i kontanter inte räcker till för att betala förfallna skul- der (se prop. 1995/96:5 s. 180 f). Anledningen till att ett förfarande enligt FRekL inte förutsätter insolvens, utan kan inledas redan vid en tillfällig betalningsoförmåga, och till att beviskravet satts ned till kan antas hänger samman med att lagstiftaren har velat göra det möjligt för gäldenären att få till stånd en rekonstruktion i ett tidigt skede, dvs. innan krisen blivit så djup att en realisation av tillgångarna måste ske.