sou · GPB378 · 2002-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att i ett första steg organisera och leda tre pilot- projekt i syfte att utveckla modeller och metoder för validering av utländsk yrkeskompetens på i första hand gymnasial nivå, i ett andra steg föreslå former och planera för en utvidgad försöks- verksamhet, samt att i ett tredje steg pröva behovet av ett nationellt system för validering av vuxnas kunskap och kompetens (dir. 1999:86). Genom beslut om tilläggsdirektiv (dir. 2000:84) förändrades uppdraget till att avse dels att göra en inven- tering, beskrivning och analys av de valideringsinsatser som pågår i kommunerna, dels att utarbeta förslag till åtgärder för utbyggnad av validering av utländsk yrkeskompetens , dels att redovisa arbetet med ett arbetsmarknadsinriktat kompetensbevis. Därutöver kvarstod uppgifterna enligt steg ett och steg tre. Upp- draget förlängdes till . Genom beslut om tilläggsdirektiv (dir. 2001:47) utökades utredarens uppdrag med uppgiften att planera och sam- ordna åtgärder för utbyggnad av validering av utländsk yrkes- kompetens på gymnasial nivå. Åtgärderna skulle bidra till en kvalitativ och kvantitativ vidareutveckling av utländsk yrkes- kompetens i syfte att främja invandrarnas inträde på arbetsmarkna- den. Till särskild utredare förordnades region- sekreteraren . Som sakkunniga i utredningen har deltagit dels fr.o.m. f.d. utbildningschefen , dels fr.o.m. departementssekreteraren , ombuds- mannen , folkhögskolesekreteraren , departementssekreteraren , ombuds- mannen (t.o.m. ), avdelningschefen (t.o.m. ), experten , experten , handläggaren , dels fr.o.m. docenten , dels fr.o.m. , dels fr.o.m. samordnaren . anställdes som sekreterare tjänstgöring fr.o.m. . Som biträdande sekreterare anställdes tjänstgöring fr.o.m. . fattades beslut om tjänstgöring för med giltighet fr.o.m. . har på deltid varit kommittéassistent åt utred- ningen fr.o.m. och är ansvarig för produktionen av hel- original. Jag får härmed överlämna slutbetänkandet Validering av vuxnas kunskap och kompetens (SOU 2001:78). Uppdraget är härmed slutfört. Uppdraget och dess genomförande.............................. Ett förändrat uppdrag................................................. Införande av validering som metod ..................................... 3.1.1 Validering inom skol- respektive högskoleområdet..... 3.1.2 Validering inom folkbildningen, m.m. .......................... Validering och prövning ......................................................... 3.3Har validering en förhistoria? Validering i ett internationellt perspektiv...................... Uppdrag och inriktning, utvärdering .................................... 5.1.1 Uppdrag och inriktning.................................................. Dokumentation över genomgången validering..................... Betyg eller kompetensbevis .................................................... Innehåll i kompetensbeviset........................................ Vilka kompetenser efterfrågar företagen.................... Pilotprojektverksamheten på orterna .................................. Åtgärder för utbyggnad av validering av utländsk 6.1Kartläggning av validering inom Omfattning och inriktning av valideringen................ Ålder och kön............................................................... Modeller/Metoder för validering ................................ Validering av utländsk yrkeskompetens..................... Förslag avseende validering av utländsk Förslag till åtgärder ................................................................. Genomförande av åtgärderna................................................ Beslut om medel ......................................................... Förslag till nationellt system för validering av vuxnas kunskap och kompetens............................. Validering inom ungdomsskolan och högskolan...... Validering – en rättighet? Värdet av validering .................................................... Rättighet/Skyldighet .................................................. Organisation av valideringsverksamhet .................... 7.2.2 Ledighet från arbete för validering ............................ Ekonomiskt stöd vid validering................................. Validering för betyg............................................... Validering för kompetensbevis............................. Studiemedel till personer ..................... 7.2.4 Behörighet för högre studier...................................... System för dokumentation.................................................... Yrkesnämnder, motsvarande...................................... 7.3.4 Meritportföljen i relation till kompetensbeviset ...... Behov av validering av kunskaper i det svenska språket som återspeglar arbetsmarknadens krav ......... Statsfinansiella konsekvenser och samhälls- ekonomiska effekter av förslagen............................... Statsfinansiell kalkyl av alternativ till arbetslöshet Kostnader för validering ................... 9.2.1 Kostnader för validering på kort sikt........................ 9.2.2 Kostnader för validering på lång sikt........................ Statliga kostnader för en ny myndighet.............................. 9.4Andra ej i ekonomiska termer beräknade effekter vid 10 Konsekvensprövningar enligt de generella Prövning av offentliga åtaganden ............................. Konsekvenser för det kommunala självstyret .......... Konsekvenser för brottsligheten............................... Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ..................................... Konsekvenser för småföretag.................................... Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor Konsekvenser för möjligheten att nå de Konsekvenser för personlig integritet ...................... Förordning (2000:14)................................................... Bilaga 5 Validering av utländsk yrkeskompetens – en studie av tre pilotprojekt, av Per ................ Utbildnings- och yrkesklassificering........................... Mitt uppdrag formulerades i direktiv 1999:86. Mitt uppdrag har därefter förändrats genom dels tilläggsdirektiv 2000:84, dels tilläggsdirektiv 2001:47. Inledningsvis skulle mitt arbete avslutas . I samband med mina första tilläggsdirektiv förlängdes arbetet till . Sammanfattningsvis har mitt uppdrag enligt de ursprungliga direktiven gått ut på att organisera och leda tre pilotprojekt i syfte att utveckla modeller och metoder för validering av utländsk yrkes- kompetens på bl.a. gymnasial nivå, att lämna förslag till regeringen på hur utvecklade modeller och metoder skall tillämpas för validering av sådan yrkes- kompetens som inte kan prövas inom ramen för de före- skrifter som gäller enligt förordningen om vuxenutbildning, att utvärdera behovet av och pröva lämpliga former för att validera kunskaper i det svenska språket som återspeglar arbetsmarknadens krav, exempelvis genom ett nationellt språktest, att pröva olika former för dokumentation av den yrkes- kompetens som validerats, och att utvärdera pilotprojekten. Därefter har vissa ytterligare uppgifter tillkommit, nämligen att redovisa erfarenheter av det i kommunerna bedrivna arbetet med validering i en rapport till regeringen, på grundval av den genomförda analysen lämna förslag till åtgärder för utveckling av validering av utländsk yrkes- kompetens , genomföra validering av utländsk yrkeskompetens i ytter- ligare högst fem kommuner inom ramen för de 7,5 miljoner kronor som avsatt för utbyggnad av validering av utländsk yrkeskompetens samt svara för att utveckla instrument och metoder för validering med relevant anpassning till aktuella branscher eller yrkes- områden I övrigt skulle ingångna avtal med pilotprojektkommunerna fullföljas och vidareutvecklas. Pilotprojekten skulle enligt tilläggs- direktiven genomföras så att de kunde ge erfarenheter som skulle komplettera dem som gjorts på andra håll. Särskilt viktigt var, framhölls det, att projekten formades så att utredningen totalt sett skulle få erfarenheter av validering mot såväl arbetslivets som utbildningsväsendets krav på gymnasial nivå. Arbetet med pilot- projekten skulle utvärderas. Oförändrade var uppdragen att pröva behovet av ett nationellt system för validering av vuxnas kunskaper och kompetens samt att uppskatta de statsfinansiella konsekvenserna. Uppdraget att ut- veckla exempelvis ett språktest har återtagits. I kapitel 3 tecknar jag inledningsvis utvecklingen . Mot bakgrund av att validering pedagogiskt är ett relativt nytt begrepp i ger jag exempel på vad som ligger i begreppet enligt olika preciseringar. Begreppet validering är i en relativt ny företeelse i den pedagogiska världen. Begreppet förekommer första gången med denna nya innebörd i första del- betänkande En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande (SOU 1996:27). Därefter gick utvecklingen snabbt tack vare projektet . En relativt omfattande valideringsverksamhet utvecklades i många kommuner. En kartläggning av den verk- samhet som pågick genomfördes . Den redovisas i min rapport 2000 – svaren på enkät. I betänkandet Validering av utländsk yrkeskompetens (SOU 1998:165) lades förslag om kompetensprov som grund för validering. Utanför direktiven föreslog utredaren att kompetens- prov för validering skulle kunna genomgås av alla vuxna som önskar få sin yrkeskompetens jämförd och jämställd med den yrkeskompetens som har sin grund i gymnasieskolans yrkes- utbildningar eller utbildning på angränsande nivåer. Förslagen har varit en utgångspunkt för min utredning. Validering är, som framgått, ett relativt nytt begrepp i . definierade begreppet validering. I sitt betänkande Validering av utländsk yrkeskompetens anslöt sig den särskilde utredaren till denna definition (s. 31). Ytterligare förslag till definitioner förekommer. Den definition, som är utgångspunkt för min utredning, är den som regeringen angav i direktiven (dir 1999:86). Validering i ett internationellt perspektiv I kapitel 4 redovisar jag hur man i ett internationellt perspektiv arbetat och arbetar med validering. Begreppet har – som jag tidigare framhållit – en vid innebörd och ingår, liksom vägledning, i infrastrukturen för det livslånga lärandet. Strategier för det livslånga lärandet har formulerats av bl.a. såväl utbildningsministrar, som . Syf- tet med framställningen i kapitel 4 är att sätta in begreppet validering i det större sammanhang, som det ingår i. Syftet är alltså inte att ge en fullständig bild av pågående arbete i med att utveckla livslångt lärande som koncept. Det finns en samstämmighet internationellt om bl.a. det ange- lägna i att ta tillvara människors kompetens. På nationell nivå pågår i vissa länder i också arbete med att utveckla system för att värdera och erkänna lärande som skett utanför det formella utbildningssystemet. I direktiv 1999:86 gavs jag i uppdrag att organisera och leda tre pilotprojekt i syfte att utveckla modeller och metoder för validering av utländsk yrkeskompetens. I kapitel 5 tar jag upp ramar som gällt för pilotprojekten samt redovisar bakgrunden till den utvärdering som genomförts i enlighet med direktiven. slöts formella avtal mellan mig och de pilot- projektorter som valts ut. Uppdraget avsåg för varje ort att anordna ca 50 prov och målgrupp var personer med utländsk yrkeskompetens. Rekryteringssituationen gjorde senare att jag medgav att även några personer med yrkeskompetens förvärvad i kunde delta. Syftet med pilotprojekten var enligt avtalet att dokumentera deltagarnas anställbarhet på den svenska arbetsmarknaden. Verksamheten omfattade följande kommuner och branscher/ yrkesområden: : Bygg, elektronik, VVS, vård och omsorg, : Ekonomi, handel, industri, sedermera kompletterat med el, måleri och vård, : Livsmedel med tekniskt underhåll, restaurang och besöksnäring, vård, sedermera kompletterat med fastighet. I mitt uppdrag ligger också att utvärdera pilotprojektverksam- heten. Omständigheterna medgav enbart en processinriktad utvärdering, dvs. uppföljning och dokumentation av verksamheten. Utvärderingsrapporten ingår i mitt betänkande som bilaga 5. Då utvärderingsrapporten innehåller en fyllig redogörelse för pilotprojekten hänvisar jag för närmare detaljer till denna, framför allt kapitlen Tre pilotprojekt och Valideringsprocessen. I båda kapitlen görs bl.a. jämförelser mellan orternas verksamheter och i det sistnämnda kapitlet ges bl.a. exempel på valideringsmodeller i praktiken. Tre syften kan urskiljas i regeringens definition av validering, nämligen 1.att få betyg som kan ge behörighet för vidare studier, 2.att få ett kompetensbevis riktat mot arbetslivet, dvs. valide- ring av yrkeskompetens, 3.validering som ett pedagogiskt förhållningssätt, så att utbild- ningens uppläggning och genomförande anpassas till den vuxnes förutsättningar och förkunskaper I mitt utredningsarbete är det de två första punkterna som varit av relevans och fokus har därvid legat på att utveckla ett kompetens- bevis. Min avsikt var att också utarbeta en mall för en meritportfölj. Jag har emellertid avvaktat något med detta arbete, då det visat sig vara viktigt att ha tillräckliga erfarenheter från pilotprojekten och kompetensbeviset som en grund för arbetet. Vid validering för kompetensbevis värderas både kunskap och kompetens, dvs. utöver teoretiska kunskaper förmågan att tillägna sig och tillämpa kunskaperna i praktisk yrkesutövning. Den person som genomgår valideringen behöver i regel ha yrkeserfarenhet. En grund för validering för kompetensbevis är de kompetens- krav som definieras av branschen/yrkesområdet. Validering för kompetensbevis bygger på ett växelspel mellan utbildning och arbetsliv, där det måste vara arbetsmarknadens parter som formule- rar de samlade kompetenskraven. I kompetensbeviset ingår dels yrkeskompetens, dels bas- kompetens och dels generell kompetens. Innehållet för att bedöma yrkeskompetens och baskompetens är kända och vedertagna begrepp som man är van att hantera i utbildningssammanhang. Att bedöma generell kompetens är däremot något nytt. För generell kompetens behövs därför en särskild handledar- utbildning och handledarmaterial för dem som skall genomföra bedömningarna för detta. Med utgångspunkt i ett utvecklings- arbete vid har tagits fram ett utbildnings- program och ett tillhörande handledningsmaterial för de hand- ledare som genomfört och genomför bedömning av generell kompetens vid pilotprojektorterna. Åtgärder för utbyggnad av validering av utländsk yrkes- kompetens, m.m. I kapitel 6 redovisar jag dels den genomförda kartläggningen av omfattningen i kommunerna av validering, dels förslag till åtgärder för en utbyggd verksamhet. skickade jag en enkät till landets kommuner. Syftet var att få en uppfattning dels om omfattningen av i kommunen pågående validering av vuxnas kunskap och kompetens, dels om olika kommuners möjligheter att erbjuda validering. Enkätsvaren har därefter sammanställts och analyserats i min rapport 2000 – svaren på enkät. Svarsfrekvensen var så hög som , vilket visar på kommunernas engagemang inom sakområdet. Det är dock viktigt att påpeka att det då enbart handlar om validering för betyg – ej för kompetensbevis. Av samtliga 275 kommuner som besvarat enkäten säger 183 kommuner () att de har arbetat med validering, 66 () kommuner att de inte gjort det, medan 26 () svarar att de inte ännu gjort det men att de planerar för en sådan verksamhet. 7 767 personer har validerats i en beräknad omfattning av 1 595 944 gymnasiepoäng. Om de kommuner som inte kunnat besvara frågan om omfattningen av genomförd validering kan antas ha validerat i ungefär samma utsträckning som övriga kommuner i den aktuella kommungruppen, så vill det synas som om kommunerna validerat i en omfattning som – uttryckt i gymnasiepoäng – kan uppskattas till cirka 1 750 000 gymnasiepoäng. av de personer som deltagit i validering ligger inom åldersintervallet 26–. Kvinnorna är i klar majoritet av dem som validerats. I skrivelse till regeringen föreslog jag att jag skulle få i uppdrag att – mot bakgrund av förordning (2001:14) om försöksverksamhet med validering av yrkeskompetens – organisera en projektverksamhet med validering av utländsk yrkeskompetens. Jag föreslog också att ett schablonbidrag skulle utbetalas till deltagande kommuner för varje fullföljt/utfärdat kompetensbevis. Regeringen beslutade att bevilja medel för en utökad verksamhet i högst fem kommuner – utöver projekt- kommunerna – med validering av utländsk yrkeskompetens på i huvudsak gymnasial nivå samt att verksamheten skulle utvärderas. beslutade att avsätta medel för planering och samordning av åtgärder för utbyggnad av validering av utländsk yrkeskompetens på gymnasial nivå med avseende på framför allt utveckling av instrument och metoder för validering med relevant anpassning till aktuella branscher eller yrkesområden, utbildning av handledare, lärare och andra som arbetar med validering samt utveckling och utprovning av olika former av dokumentation över validerad kunskap och kompetens. I uppdraget låg också att ta fram och sprida informations- och servicematerial om validering. Mot bakgrund av erfarenheter från i huvudsak svaren på den tidigare redovisade enkäten beslutade jag i att medge följande fem kommuner att – utöver pilot- kommunerna – delta i försöksverksamheten med validering av utländsk yrkeskompetens: , , (i sam- verkan med och ), (i samverkan med och ) samt . Arbetet i kommunerna med den utvidgade validerings- verksamheten har påbörjats , varför några resultat ännu inte finns att redovisa. Förslag till nationellt system för validering av vuxnas kunskap och kompetens I kapitel 7 lämnar jag mina förslag. Validering ingår, som tidigare nämnts, i infrastrukturen för det livslånga lärandet. Validering är en åtgärd som har flera syften och får positiva återverkningar inom flera politikområden – framför allt arbetsmarknad, integration, näring, utbildning. Utvecklingen av valideringsverksamheten har varit en process. Man har inom projekten gjort viktiga och tänkvärda erfarenheter – många av betydelse för mitt arbete med de förslag avseende en permanent valideringsverksamhet, som jag redovisar i detta betänkande. Jag anser att det är av avgörande betydelse att parterna erkänner kompetensbevisets värde på arbetsmarknaden. Utan ett sådant erkännande finns det i själva verket ingen anledning att alls anordna någon valideringsverksamhet med arbetsmarknads- inriktning. Att det kompetensbevis som förelegat för pilotprojektverksamheten kan behöva utvecklas mot bakgrund av vunna erfarenheter är självklart. Med hänsyn till de snabba förändringarna inom arbetsmarknaden torde det alltid komma att finnas behov av uppdatering. Jag anser också att det är angeläget att kompetensbevisets värde erkänns även inom utbildningsområdet. Den del i kompetens- beviset som utgör yrkeskompetensen torde i flertalet fall åtminstone motsvara/vara jämförbar med kraven i karaktärs- ämneskurser på gymnasial nivå. Den rätt som rektor har att i såväl gymnasieskolan som kommunala vuxenutbildningen under vissa speciella förhållanden själv sätta betyget Godkänd bör kunna tillämpas här. För dem som önskar ett högre betyg kan prov anordnas. Jag anser att det är angeläget att validering blir en metod också på högskolenivå och ser med tillfredsställelse att regeringen i sin proposition Den öppna högskolan (prop 2001/02:15) lägger förslag med denna innebörd. Vad jag därutöver anser vara angeläget är att man även i ung- domsskolan börjar använda sig av validering. Jag anknyter då till regeringens definition i mina direktiv (dir 1999:86) av validering som en strukturerad bedömning, värdering och erkännande av kunskaper och kompetens som uppnåtts både i och utanför det formella utbildningsväsendet. Regeringen angav tre delar som kan urskiljas inom detta område. Den tredje delen, som angavs, berör det pedagogiska fältet, bl.a. anpassning av utbildningens upp- läggning och genomförande i förhållande till den vuxnes förutsättningar och förkunskaper. Jag menar att detta bör göras även i förhållande till skolungdomars förutsättningar och för- kunskaper. Jag kan konstatera att värdet av validering är betydande för såväl stat och kommun, som näringsliv och individ. Av detta följer att möjligheter måste tillskapas för att människor skall kunna få sin reella kompetens värderad och dokumenterad. att en skyldighet för kommunerna att erbjuda validering fastläggs i lag och/eller förordning. att det är kommunen som ges ansvar för all validering på lokal nivå – såväl för kompetensbevis som för betyg. Vilken/vilka kommunala organ som skall svara för detta bestämmer kommunen utifrån vad som bedöms lämpligast. Vägledningen – och därmed menar jag såväl studie- och yrkes- vägledning i kommunen som vägledning inom Arbetsmarknads- verket – är en tjänst som med sin speciella metodik skulle kunna vara sammanhållande i samband med validering. En regional nivå i dess gängse form torde inte behövas för validering. Det kan däremot vara lämpligt att kommuner sam- arbetar genom t.ex. regionala överenskommelser om ansvar för exempelvis olika branschområden. Behovet av sådant samarbete bedöms bäst på den lokala nivån och bör inte styras av staten. Jag föreslår vidare att ett nationellt organ (nationell myndighet) inrättas för validering för betyg och kompetensbevis. Uppgifterna för ett validerings- organ skulle bland annat kunna vara följande: att initiera forsknings- och kvalitetsarbete inom området, att tillsammans med arbetsmarknadens parter fastställa krav mot vilka validering skall genomföras, att stödja kommunerna i deras arbete med validering, att insamla information om utländsk yrkesutbildning, att vidareutveckla metoder för validering, att på nationell nivå informera om möjligheter till validering och om valideringens legitimitet, att fastställa kompetensbevis och eventuellt andra dokument som styrker den enskildes kunskap och kompetens, att vidareutveckla kompetensbevis –vad avser såväl olika slag av kompetenser, som nivåer inom varje kompetensslag, att utveckla en meritportfölj, att inledningsvis registerhålla uppgifter om personer som kompetensbevis utfärdats för tills dess att registret överförs till () Den föreslagna organisationen föreslås överta vissa uppgifter som ligger inom och Statens skolverks ansvarsområden. Jag föreslår därutöver att en ändring görs i Lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, innebärande att den anställde – på i huvudsak samma villkor som gäller i övrigt för studier skall få lagfäst rätt till tjänstledighet för validering för betyg och/eller kompetensbevis. studiemedel skall kunna beviljas för deltagande i validering för såväl kompetensbevis som för betyg. Validering för kompetensbevis bör anordnas inom ramen för orienterings- kursen i vuxenutbildning . Omfattningen bör begränsas . personer skall få rätt att uppbära studiemedel för deltagande i validering. arbetsförmedlingens rätt att bevilja aktivitetsstöd för arbetsmarknadsutbildning kompletteras med rätt att bevilja aktivitetsstöd för validering. För den som uppbär socialbidrag bör det vara möjligt att genomgå validering med bibehållet bidrag. Introduktionsperioden i kommu- nal regi för nyanlända invandrare är en verksamhet, inom vilken validering av utländsk yrkeskompetens med stor fördel kan anordnas. är ju också frågan om den enskildes försörjning löst via introduktionsersättning eller socialbidrag. kan lämna rehabiliteringsersättning till den som har rätt därtill och då vill genomgå yrkesutbildning, allmänteoretisk eller orienterande utbildning som är en nödvändig förberedelse för yrkesutbildning, eller orienterande utbildning i datateknik för personer med bristfällig eller föråldrad skolutbildning. Validering för såväl betyg som kompetensbevis torde kunna inrymmas inom gällande regelverk.