sou · GPB342 · 2002-01-01 00:00:00 — (1986:1102) som kan företes för en tillsynsmyndighet. Den som utför brandskydds- besiktning enligt 41 § andra stycket räddningstjänstlagen (1986:1102) skall föra protokoll över åtgärden. Protokollet skall lämnas till besiktningsobjektets ägare eller innehavare. Vid allvarligare fel eller brister från brandskyddssynpunkt skall den som utför besiktningen anmäla förhållandena till kommunen. Det åligger den som utför besiktning enligt första stycket att sammanställa och till kommunen överlämna en sam- manställning över besiktigade objekt och statistik över besiktningsresultaten. 1.Denna förordning träder i kraft den 2.En sådan nämnd som avses i 10 § räddningstjänstlagen (1986:1102) får, utan hinder av bestämmelserna i 74 a § första och andra styckena i förordningen, besluta om behörighet att yrkesmässigt utföra rengöring och brandskyddbesiktning enligt Ett sådant beslut gäller längst efter ikraftträdandet av denna förordning. Bilaga 1: Beslut om tillsättande av arbetsgrupp för reformering av sotningsväsendet med inriktning (3 sidor). Bilaga 2: Kostnadsberäkningar (5 sidor) Fö1999/1619/ Fö1999/2613/ Fö2000/665/ Fö2000/872/ Fö2000/945/ Fö2000/2345/ Bilaga 1: Beslut och inriktning Tillsättande av en arbetsgrupp för reformering av sotningsväsendet Chefen för , statsrådet , beslutar att det inom Försvarsdepartementet skall tillsättas en arbetsgrupp med uppgift att analysera hur en reformering av sotningsväsendet skall kunna åstadkommas. Följande personer skall ingå i arbetsgruppen: f.d. överdirektören departementssekreteraren , Försvarsdepartementet planeringschefen , enhetschefen , avdelningsrådet , ingenjören , , Skorstensfejarmästaren , F.d. överdirektören skall vara ordförande i arbetsgruppen. Planeringschefen skall vara sekreterare i gruppen. De närmare arbetsuppgifterna för gruppen framgår av bilagan till detta protokoll. Vid behov kan företrädare för andra myndigheter knytas till gruppen. Kostnaderna, om högst , skall belasta utgiftsområde 1, anslaget m.m., anslagsposten 3 Försvarsdepartementet. Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete till chefen för , . Synpunkter från berörda myndigheter och organisationer skall då vara inhämtade. Promemoria Bilaga till Regerings- kanslibeslut Dnr Fö2000/2345/ Inriktning för arbetsgruppen för en reformering av sotningsväsendet De grundläggande reglerna för sotning finns i räddningstjänst- agen (1986:1102) och i räddningstjänstförordningen (1986:1107). Genom sotning skall vissa typer av objekt rengöras. I samband med sotningen skall det ske en kontroll från brandskyddssynpunkt. Arbetsgruppen skall presentera ett konkret förslag till ett reformerat sotningsväsende som bl.a. innebär att det inte längre skall finnas något lagfäst krav att imkanaler i bostadskök och liknande utrymmen skall sotas och kontrolleras regelbundet (jfr prop. 1999/2000:140 s. 163 f). Reformen skall även leda till en ökad valfrihet, flexibilitet och ett ökat ansvar för ägare och innehavare av byggnader eller andra anläggningar samt möjliggöra en ökad konkurrens på området. Förslaget skall beakta de särskilda förhållanden som kan gälla för glesbygden och vara så utformat att det säkerställs att sotning kan äga rum också där. Gruppens arbete skall utgå från att sotning och brandskyddskontroll har en brandförebyggande effekt och att det därför finns skäl att även fortsättningsvis ha en offentligrättslig reglering härav. I enlighet med detta skall förslaget innebära att det allmänna, i första hand kommunerna, liksom skall ha ett ansvar för att kontrollera att sotning utförs. Arbetsgruppen skall sålunda analysera och lämna ett konkret förslag – inklusive nödvändiga författningsändringar - till ett reformerat sotningsväsende, hur detta skall införas samt en tidsplan för genomförandet. Gruppen skall därvid ta ställning till bl.a. följande frågor. ·Vem skall få utföra sotningen och brandskyddskontrollen, vilken kompetens för utförandet skall finnas och hur skall sotningen kontrolleras? Hur skall sotningen organiseras? Kan det därvid finnas anledning att göra skillnad t.ex. mellan olika slags objekt? Hur ofta skall sotning och brandskyddskontroll ske samt hur skall fristerna fastställas? ·I vilken omfattning skall det allmänna svara för att kontrollera att sotning och brandskyddskontroll verkligen äger rum? ·Hur kombineras en ökning av valfriheten, flexibiliteten och ansvaret för ägare och innehavare av byggnader eller andra anläggningar och önskemålet om en ökad konkurrens med det allmännas ansvar för att sotning och brandskyddskontroll faktiskt utförs? Hur skall förändringen i regleringen ske så att en fungerande konkurrens på sotningsmarknaden säkerställs? ·Skall reformen genomföras successivt och sålunda t.ex. träda i kraft först efter det att den har beslutats eller etappvis? Arbetsgruppen skall särskilt uppmärksamma att det allmännas ansvar även i det reformerade systemet ytterst kan innebära ingrepp i enskilds förhållanden, där t.ex. biträde av polis kan behövas (jfr 2 kap. 6 och 12 §§ regeringsformen samt 19 § räddningstjänstlagen). Arbetsgruppen skall bl.a. ta del av de förslag som lämnade i betänkandet Sotning (SOU 1998:45) och vad som framkommit vid remissbehandlingen av detta. Vidare bör beaktas hur liknande kontrollsystem byggts upp inom andra sektorer där det allmänna har ansvar för liv, hälsa, egendom och miljö. För förslagen som lämnas av arbetsgruppen skall tydligt framgå kostnader och finansiering. Gruppen skall även beakta de frågeställningar som anges i förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. Arbetet skall bedrivas i nära samarbete med Utredningen om översyn av räddningstjänstlagen (Fö 1999:03). Gruppen bör samråda med berörda intressenter och myndigheter Bilaga 2: Kostnadsberäkningar Kostnadstabellen som redovisas i avsnittet 6.2 utgår från följande förutsättningar och bedömningar: 1)Kostnaderna för nytillkommande brandskyddsbesiktningar är beräknade utifrån en förutsättning om en timkostnad om , en tidsåtgång om för fastbränsleanläggningar och imkanaler samt för oljeeldade pannor och lokaleldstäder. Det lägre alternativet (se underbilaga 2:1) utgår från besiktningsintervallen för fastbränsleeldade pannor i genomsnitt, för oljeeldade pannor och lokaleldstäder, samt för imkanaler, Det högre alternativet (se underbilaga 2:2) utgår från besiktningsintervallen en gång per för fastbränslepannor i genomsnitt, för oljeeldade pannor och lokaleldstäder samt för imkanaler. 2)Direkta sotningskostnader är beräknade för nuvarande system utgående från föreskrivna intervaller och en timkostnad i genomsnitt om samt bedömd genomsnittlig tidsåtgång för olika typer av sotningsobjekt (se underbilaga 2:3). I det reformerade systemet har grovt bedömts att det totala antalet sotningstillfällen kan halveras, vilket också medför att de totala kostnaderna reduceras till hälften. Det förutsätter att ägarna bidrar till att sotning och besiktning kan ske på ett från produktionssynpunkt rationellt sätt. 3)De indirekta kostnaderna för objektsägarna och innehavarna för resor, tidsåtgång och produktionsbortfall har grovt uppskattats till ca i nuvarande sotningssystem. En halvering av antalet sotningstillfällen i det reformerade systemet, där också ett sotningstillfälle kan kombineras med besiktning, leder till minst en halvering av de indirekta kostnaderna. 4)Kostnaderna för staten i nuvarande sotningssystem är hänförbara till sotningsutbildningen, ca , samt FoU, normgivning, handläggning, rådgivning och information samt tillsyn som inklusive länsstyrelsernas arbete på området kan bedömas uppgå till ca . I det reformerade systemet finns behov av ökade insatser på främst informationsområdet, men även på FoU och normgivning samt tillsyn. Till del är dessa ökade kostnader av övergångskaraktär. 5)Kommunernas årliga kostnader i dagens sotningssystem är hänförbara till årsarvoden för skorstensfejarmästarnas administration av kontrollboken m.m., ca , till förhandlingskostnader om taxor m.m., ca , till tillsynskostnader, ca , samt övrig administration. I ett reformerat system kommer tillsynskostnaderna att öka medan främst kostnader för årsarvoden och förhandlingar kommer att minska. I stora drag bedöms ökningen och minskningen av kostnader kunna kompensera varandra. 6)Brandskadestatistiken för eldstadsrelaterade bränder är ofullständig, men de årliga skadekostnaderna i form av försäkringsutfall ligger i storleksordningen . En bättre hantering av brandskyddet för eldstadsriskerna, genom inte minst information och en mer kvalificerad brandskyddskontroll, kommer att minska de totala skadekostnaderna. Hur mycket kostnaderna kan minska är beroende av en mängd faktorer. En uppskattning som gjorts inom arbetsgruppen är att minskningen kan komma uppgå till 50 – . Arbetsvolym och kostnader för brandskyddsbesiktning i ett nytt system för sotningsverksamheten Bilaga 2 Total kostnad (mkr) Timpris (kr) Kostnad (mkr) Besiktningskostnader – lägre nivå Arbetsvolym och kostnader för brandskyddsbesiktning i ett nytt system för sotningsverksamheten Bilaga 2 Total kostnad (mkr) Timpris (kr) Kostnad (mkr) Besiktningskostnader – högre nivå Beräkningsexempel Arbetsvolym och kostnader för brandskyddskontroll i nuvarande system Bilaga 2 Total kostnad (mkr) Kostnad (mkr) Underbilaga 2:3 Direkta sotningskostnader i dagens system Beräkningsexempel Underbilaga 2:3 (forts) Kostnad (mkr) Underbilaga 2:3 (forts) Kostnad (mkr) Underbilaga 2:3 (forts) Kostnad (mkr) Bilaga 2 Konsekvensanalys av effekterna på små företags villkor Reformerat sotningsväsende – konsekvensanalys av effekterna på små företags villkor Arbetsgruppen har haft till uppgift att analysera och lämna ett konkret förslag till reformerat sotningsväsende, hur detta skall införas samt en tidsplan för genomförandet. Reformen skall leda till ökad valfrihet och flexibilitet samt ett ökat ansvar för ägare och innehavare av sotningsobjekt. Reformen syftar vidare till att möjliggöra konkurrens på lika villkor på en tidigare monopolmarknad. Förslagen går i korthet ut på att - sotning (rengöring) respektive brandskyddsbesiktning av eldstäder och vissa imkanaler skiljs åt. Sotningen (rengöringen) bör ske med behovsanpassad regelbundenhet medan brandskyddsbesiktningen skall utföras med föreskrivna intervaller. Kompetensbehoven är olika vid utförande av sotningen respektive besiktningen. -sotningen bör inte regleras i föreskrivna sotningsfrister, brandskyddskontrollen i form av besiktningar av eldningsanläggningen bör emellertid regleras genom föreskrivna kontrollfrister. -ett stärkt brandskydd utgår från ett tydligt ansvar för och en aktiv medverkan från den som äger och hanterar en brandrisk. Objektsinnehavaren ges därför huvudansvaret för att sotning och brandskyddsbesiktning av eldstäder och vissa imkanaler utförs. -de som utför sotningen respektive brandskyddsbesiktningen skall ha erforderlig kompetens för dessa uppgifter. Yrkesmässig sotning skall utföras av certifierad person eller för uppgiften ackrediterat företag enligt lagen om teknisk kontroll. Brandskyddsbesiktningen skall utföras av certifierad person eller för uppgiften ackrediterat företag som uppfyller författningsmässigt reglerade kompetenskrav. Möjligheter skall finnas för enskild person att själv få utföra sotning av egen anläggning. -ett borttagande av det kommunala sotningsmonopolet, och införande av certifierings- och ackrediteringssystem för utövarna av sotningen respektive brandskyddsbesiktningen, ger möjligheter till fri etablering och öppen konkurrens på båda dessa områden. Konsumenten kan fritt välja bland behöriga leverantörer. Fri prisbildning skall gälla. -kommunen även framgent skall ha tillsyn över att ägare och innehavare fullgör sina skyldigheter vad avser brandskyddet, inklusive sotningen och brandskyddsbesiktningen. -staten skall säkerställa att yrkesutbildning finns tillgänglig samt ansvara för utvecklings- och informationsinsatser. Vilket är problemet och vad händer om någon reglering inte sker? Dagens system och problemområden Kommunen är enligt räddningstjänstlagen skyldig att svara för att sotning utförs regelbundet. Sotningen skall utföras av en skorstensfejarmästare eller av en skorstensfejare som biträder mästaren. Möjligheten att låta någon annan utföra sotningen är starkt begränsad. Kommunen skall indelas i ett eller flera sotningsdistrikt med en skorstensfejarmästare för varje distrikt. I den klart övervägande delen av kommunerna har verksamheten lagts ut på entreprenad och verksamheten regleras via avtal mellan kommunen och den person som av kommunen utsetts till skorstensfejarmästare. I ca 10 av landets totalt 319 sotningsdistrikt bedrivs sotning dock i regi. Som främsta skäl för en reform anförs följande: -Dagens system uppfattas som av den enskilde fastighetsägaren som stelbent och oflexibelt, och skapar olägenheter för denne genom kraven på objektens tillgänglighet. -Det finns endast begränsade möjligheter för en fastighetsägare att själv få lov att utföra den föreskrivna sotningen. -De av beslutade föreskrifterna om sotningsfrister är schablonmässiga till sin karaktär och tar inte hänsyn till enskilda anläggningars förbränningsprestanda och användningsgrad. Möjligheten för fastighetsägaren att själv påverka sotningsfristen är starkt begränsad. -Det finns av naturliga skäl ingen valmöjlighet för fastighetsägaren att själv välja vem som skall utföra sotningen. Detta innebär att inslaget av konkurrens är mycket litet och begränsat till det tillfälle då kommunen skall kontraktera ny entreprenör för sotningsverksamheten. -Kombinationen av myndighetsutövning och utförande av sotning begränsar det tjänsteutbud som sotningsföretagen kan erbjuda, t.ex. närliggande tjänster som är miljö- och brandskyddsinriktade. När sådana kombinationer av tjänster ändå sker kan de leda till konkurrensfördelar för sotningsföretagen och en snedvridning av konkurrensen. -Fastighetsägarens ansvar och därmed medvetandet om det egna ansvaret inom brandskyddsområdet blir otydligt med dagens system. Följande privata aktörer finnas inom området: -Tillverkningsledet: tillverkare av eldstadsrelaterade produkter -Försäljningsledet: grossister och detaljhandeln -Byggnations- och installationsledet: byggherrar, installatörer och fastighetsägare -Installations- och besiktningsledet: installatörer, fastighetsägare och fristående kontrollanter -Drifts-, skötsel- och underhållsledet: fastighetsägare eller innehavare -Sotnings- och kontrolledet: skorstensfejare Tillkommande aktörer är företag som sysslar med certifiering och ackreditering. De branscher som direkt påverkas är skorstensfejarna, företag som sysslar med installation och besiktning samt fastighetsägarna. Sotningsverksamheten sysselsätter ca 1 800 personer. har ca 260 medlemsföretag. Inom varje sotningsdistrikt finns en Antalet anställda varierar från en och upp till ett fyrtiotal skorstensfejare. Det är svårare att kartlägga alla de firmor i övrigt som sysslar med installation och besiktning. Arbetsområdet för dessa företag sträcker sig allt ifrån konsulterande ingenjörsbyråer, entreprenörer, service och underhållsfirmor till fastighetsförvaltning, kanalrensningsspecialister, injusteringsföretag m.m. Vissa av dessa företag är organiserade i föreningen i , FunkiS. Föreningen har totalt ca 1 300 medlemmar. I finns ca 46 000 privata fastighetsägare. Av dessa är omkring 20 000 representerade av branschorganisationen . Berörda branscher består till övervägande del av mindre företag. Finns det några alternativa lösningar? Syftet med reformen är att genom att konkurrensutsätta verksamheten åstadkomma ökad valfrihet och flexibilitet samt ett ökat ansvar för ägare och innehavare. Detta som brandskyddet upprätthålls. Så vitt kan bedömas finns det inget alternativ till den nu föreslagna avregleringen med bibehållet kommunalt tillsynsansvar. Vilka administrativa, praktiska eller andra åtgärder måste småföretagen vidta till följd av regleringen? Den personal som utför yrkesmässig sotning respektive brandskyddsbesiktning skall vara behörig för dessa uppgifter genom certifiering av ett ackrediterat organ, eller ingå i för uppgifterna ackrediterade företag enligt lagen om teknisk En personcertifiering innebär att varje person skall uppfylla vissa krav på utbildning och kompetens, prövas för uppgiften och godkännas genom tilldelning av ett certifikat, som är giltigt , t.ex. , och för vissa arbetsuppgifter. Som alternativ till personcertifiering kan företag ansöka om ackreditering som kontrollorgan hos SWEDAC. Det är då företagets skyldighet att tillse att kompetent personal utför sotning respektive brandskyddsbesiktning. Ett ackrediterings- och certifieringsförfarande för riksbehörighet måste förberedas och införas successivt . Det behövs därför en övergångslösning: efter lagens ikraftträdande skall kommunen kunna fatta beslut om lokal behörighet för sotnings- respektive besiktningstjänster. Behörigheten skall vara personlig och innebär rätt att utföra tjänsterna inom berörd kommun. Ett grundläggande krav för behörighet skall vara godkänd yrkesexamen inom nuvarande system för sotningsutbildningen eller motsvarande utbildning i tidigare system. Det innebär att det krävs skorstensfejarexamen för behörighet till sotningstjänsterna samt examen till skorstensfejartekniker eller skorstensfejaringenjör för behörighet till brandskyddsbesiktningen. Förslaget till övergångslösning innebär en praktisk och smidig övergång från dagens sotningsväsende till reformerat system. Nuvarande personal i sotningsväsendet kan utan omfattande insatser och kostnader slussas in i det nya systemet. Nyutbildad personal bör efter hand ges behörighet genom certifiering till riksbehörighet. efter förändringen bör all personal ha riksbehörighet genom certifiering alternativt ackreditering. bör som meddela riktlinjer för utbildningens innehåll och genomförande samt i erforderlig omfattning säkerställa tillgången till utbildningsplatser. En annan effekt av förslaget blir att nuvarande antagningskrav på anställning inom sotningsdistrikt bortfaller. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att, i samråd med bl.a. , ytterligare utreda framtida yrkesutbildning inom räddningstjänsten, inklusive framtida sotningsutbildning. Arbetsgruppen har därför inte utvecklat Förslagen om utbildningen inom sotningsväsendet har därför inte utvecklats ytterligare. Som alltid på en konkurrensutsatt marknad förutsätts en aktiv marknadsföring från branschens företag. Behöriga besiktningsmän åläggs en föreskriftsreglerad skyldighet att protokollföra besiktningar, anmäla ev. brister m.m. Till del är dessa uppgifter dock vad man tidigare utfört inom ramen för sina myndighetsuppgifter, vilka man nu blir av med. Fastighetsägarna, liksom övriga objektsinnehavare, får ansvar för att sotning och besiktning verkligen sker. Åtgärderna skall dokumenteras, när det gäller sotning av objektsinnehavaren själv. Inledningsvis kommer vissa utbildningsinsatser att behövas (se vidare under pkt. 11 om informationsinsatser). Vilken tidsåtgång kan reglerna föra med sig för småföretagen? Tidsåtgången för dokumentation m.m. följer vad som anges under punkten 3 ovan. Hur ofta detta måste ske kommer att bero på hur ofta sotning behöver ske och vilka intervaller som kommer att gälla för brandskyddsbesiktningen. Någon generell kvantifiering är inte möjlig att göra. Vilka lönekostnader, andra kostnader eller resursbelastning i övrigt för småföretagen kan reglerna leda till? Skorstensfejarnas kan hålla nere sina produktionskostnader i dagens system genom att sotningen kan ske enligt den s.k. pärlbandsprincipen, dvs. att objekten kan radas upp enligt ett i förväg bestämt schema. En förutsättning för att detta skall kunna ske är dock att skorstensfejarna i kraft av sin myndighetsfunktion kan ställa krav på objektsinnehavaren. På en konkurrensutsatt marknad kommer efterfrågan att styra prisbilden. Kostnaderna för en personcertifiering beräknas till ca . Behörigheten gäller , t.ex. . En företagsackreditering beräknas kosta ca . kommer utan hinder att kunna utveckla och vidga sitt tjänsteutbud. Det kan t.ex. gälla pannservice, ventilationsrengöring och -kontroll. Även företag i närliggande branscher kan vilja bredda sitt utbud med sotnings- och besiktningstjänster. Dessa möjligheter kan medge rationaliseringar och bidra till en verksamhetsutveckling. Olika kombinationer av tjänster kan utvecklas som bättre tillgodoser kundernas olika behov och bidrar till att hålla nere de samlade kostnaderna för servicen. För fastighetsägarna m.fl. kan en omreglering initialt komma att medföra högre styckpriser. Detta till följd av en begränsade konkurrens. Det finns dock marknadskrafter som verkar mot överpriser på detta område. Överpriser och hög lönsamhet kommer att locka till nyetableringar av företag. Priset för en tjänst har bl.a. ett samband med den servicegrad som kunderna efterfrågar. Om en kund efterfrågar en tjänst med kort varsel blir kostnaden som regel högre än om leverantören får möjlighet att planera sin verksamhet. Om kunder efterfrågar tjänster på obekväm arbetstid, som eller under helgdagar, måste de räkna med högre priser än annars. Om efterfrågan uppstår av denna art är det ett uttryck för att kunderna är beredda att betala merkostnaden och att de anser att merkostnaden minst motsvaras av inbesparade olägenheter och upplevda kostnader för dessa. För en generell beskrivning av marknadsmekanismer och prisbildning se avsnitt 6.3 i rapporten. Kan förslaget komma att snedvrida konkurrensförhållandena till nackdel för småföretagen eller i övrigt försämra deras konkurrensförutsättningar? I utgångsläget efter en reformering kommer nuvarande sotningsföretag, oavsett storlek, att ha konkurrensfördelar. Förutsättningarna för en god konkurrens kommer inledningsvis att vara begränsade, åtminstone i mindre kommuner. Hur företagsbildningen kommer att utvecklas är givetvis osäkert, men det kommer troligen att ta innan förutsättningar finns för en fullgod konkurrens i flertalet kommuner. Förslaget till ackrediterings- och certifieringssystem med riksbehörighet leder till att all certifierad personal har fri etableringsrätt och kan utöva tjänsterna i öppen konkurrens. Möjligheterna att bilda småföretag bedöms som goda. kan välja alternativet med personcertifiering. Certifiering och ackreditering enligt lagen om teknisk kontroll ger också utövare inom EU möjligheter att konkurrera i varandras länder om vissa standarder uppfylls och tillämpas. En övergångslösning med lokal behörighet (se pkt. 7 nedan) efter kommunalt godkännande innebär också att befintlig personal ges etableringsmöjligheter inom kommunen. Kraven på att skorstensfejarmästaren skall vara ansvarig för verksamheten inom sitt distrikt utgår. Det finns inga formella hinder för att nya företag skall kunna bildas. Det finns heller inga hinder för att examinerad personal söker och får lokal behörighet i annan kommun än den egna. Kommer reglerna att i andra avseenden påverka småföretagen? Ett ackrediterings- och certifieringsförfarande för riksbehörighet måste förberedas och införas successivt . En samtidig certifiering av all nu verksam personal eller ackreditering av företag inom sotningsväsendet skulle vara svår att praktiskt genomföra, kunna uppfattas som onödig och dessutom kostnadshöjande. efter lagens ikraftträdande föreslås därför att kommunen kan fatta beslut om lokal behörighet för sotnings- respektive besiktningstjänster. Behörigheten skall vara personlig och innebär rätt att utföra tjänsterna inom berörd kommun. Ett grundläggande krav för behörighet skall vara godkänd yrkesexamen inom nuvarande system för sotningsutbildningen eller motsvarande utbildning i tidigare system. Förslaget till övergångslösning innebär en praktisk och smidig övergång från dagens sotningsväsende till reformerat system. Nuvarande personal i sotningsväsendet kan utan omfattande insatser och kostnader slussas in i det nya systemet.