sou · GPB379d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:80. Ny socialtjänstlag m.m. Regeringens proposition 2000/01:149. Avgifter inom äldre- och Regeringens proposition 2000/01:100. ekonomiska vår- proposition. Regeringens skrivelse 1999/2000:24. Jämställdhetsprincipen inför 2000-talet. Ändrade förutsättningar för arbetsmarknads- politiken, i , J. ), Välfärdens förutsättningar. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. RFV, 1999a. Myndighetsunderlag från till Kommittén Välfärdsbokslut. RFV, 1999b. Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar effekter och resultat av de nya reglerna för . Bilaga till RVF Anser 1999:6. RFV, 2000. : Riksförsäk- ringsverket. RFV, 2001a. Resurser för att leva som andra – en analys av kost- nadsutvecklingen inom assistansersättningen. Rapport till rege- ringen. RFV, 2001b. RFV, 2001c. Myndighetsunderlag från till Kommittén Välfärdsbokslut. RFV, 2001d. Statistikinformation Is-I 2001:3. RFV, 2001e. Inkomstförhållanden bland individer som fått avslag på ansökan om sjukbidrag eller förtidspension respektive fått sådan ansökan beviljad . : Riksförsäkrings- verket. RFV, 2001f. Utvecklingen av antalet avslag på ansökan om för- tidspension/sjukbidrag 1996 och 1998 2000. Tandvårdsutnyttjandet och 2000 En uppföljning av tandvårdsreformen. Skattestatistisk årsbok 2000. Roemer, J.E., R. Aaberge, U. Colombino, J. , S.P. , I. , M. , E. Pommer, J. , M.J. , T. Tranaes, A.. Trannoy, G.G. . Zubiri, To what extent do fiscal regimes equalise opportunities to income acquisition, kommande i , (tidigare version se Series 2000-19, ; EPRU Working Paper Series 2000-10, ). Välfärdsutvecklingen för kvinnor och män , i , Å. ), Välfärd och försörjning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Övervältringar från socialförsäkringar till social- bidrag. SCB, 1991. SCB, 2000a. Förmögenhetsfördelningen i med tillbakablick till 1975. SCB, 2000b. SCB, 2000c. befolkning 2000 2050 – befolkningsprognos från SCB. SCB, 2001a. Inkomstfördelningsundersökningen 1999, Statistiska meddelanden IF 21 . SCB, 2001b. Barn och deras familjer 1999. Demografiska rapporter 1999:3. SCB, 2001c. Utgifter för det sociala skyddet i och samt utgifternas finansiering 1993 1999. SCB, 2001d. Reavinster och reaförluster 1999. SCB, 2001e. Integration av utrikes födda på svensk arbets- marknad, Søkelys på arbeidsmarkedet, 16: 227-236. Sen, A. Well-being, agency and freedom, the lectures 1984, , 82:169–221. Sen, A. Commodities and Capabilities. Sen, A. SFR, 1998. Ojämlikhet i hälsa – Ett nationellt forskningsprogram. , O. 2001. Välfärdsstatens finansiering , i . & J. (red. ), Välfärdens finansiering och för- delning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. , O. & O. , 2001. Incitament och arbetsutbud – En diskussion och kunskapsöversikt, i . & J. (red. ), Välfärdens fördelning och finansiering. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Barnomsorg och skola. Jämförelsetal för huvud- män, del 1. Kartläggning av elever i fristående skolor. Barnomsorg och skola i siffror 2001: Del 1. Betyg och utbildningsresultat. Barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Jäm- förelsetal för huvudmän, del 1. Beskrivande data om barnomsorg och skola 2000. Tredje avrapporteringen om hur det extra statliga resurstillskottet påverkar skolans utveckling och kvalitet. Barnomsorg, skola och vuxenutbldning i siffror 2001:Del 2. De bostadslösas situation i . Socialstyrel- sen följer upp och utvärderar 1997:4. : , 1998a. Individ- och familjeomsorgens arbete med Balans i missbrukarvården? Resurser och in- satser i öppenvård och institutionsvård. : Socialstyrel- sen. Långvarigt socialbidragstagande under 1990- talet. Konkurrensutsättning och entreprenader inom äldreomsorgen. : Social- styrelsen. : Social- styrelsen. Vilka är de och vilken hjälp får de? Patientavgifter och vårdefterfrågan. : Socialstyrel- sen. : Social- styrelsen. Hälso- och sjukvårdsstatistisk årsbok 2000. : Social- styrelsen. Funktionshindrade personer – insatser . Statistik – Socialtjänst 2001:2. Äldre – vård och omsorg . Statistik Socialtjänst 2001:3. Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. : Social- styrelsen. Morgondagens utmaning – välfärdspolitik i ett åldrande samhälle. Rapport från forskarseminariet i , Dagens socialförsäkring – ett system för gårdagens samhälle? Förnyelse av kommuner och landsting. Slutbetän- kande av . nia: nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. Slutbetänkande av Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder. : Fakta Info direkt. Bo tryggt - Betala rätt Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg. Betänkandet av Boende och avgiftsutredningen. : Fakta Info Direkt. Vuxenutbildning för alla? Andra året med kun- skapslyftet. : Fakta Info direkt. Välfärd vid vägskäl. Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. Hälsa på lika villkor - nationella mål för folkhälsan. Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag. Slutbetänkande från sjukförsäkringsutredningen. Slutbetänkande från Familje- utredningen. Att förebygga och åtgärda. SOU 2001:75. Betänkande från Kom- mittén för en fortsatt utveckling av en databas. Svallfors, S. 2001. Kan man lita på välfärdsstaten?, i J. . (red. ), Välfärdens finansiering och fördelning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Spelar ideella och informella insatser någon roll för svensk välfärd?, i Szebehely, M. ), Välfärdstjänster i omvandling. Antologi från Kommittén Välfärds- bokslut. Kommunernas ekonomiska läge. Personalen i fokus 2000. Levnadsförhållanden bland vårdade narkomaner 1987 1994. Szebehely, M. Äldreomsorg i förändring i Szebehely, M (red. ), Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Szebehely, M., J. , 2001. Funktionshinder och välfärd. Betänkande från Kommittén Väl- färdsbokslut. Utvecklingen av den svenska hemlösheten , i , J. ), Välfärdens förutsättningar Arbetsmarknad, demografi och segregation. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. , H. Tson. Välfärdsland i ofärdstid. Konjunktur- rådets rapport . : Basic Books. Trydegård, G.-B. 2001.Välfärdstjänster till salu – privatisering och alternativa driftformer i Szebehely, M. Välfärdstjänster i omvandling. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. United Nations, 2000. World Population : The 2000 Revision. United Nations, , Population Division. : United Nations. , B., M. Sallnäs & P. , 2001. Sam- manbrott vid tonårsplaceringar – om ungdomar i fosterhem och på institution. Walzer, M. A Defence of Pluralism and Equality. Investing in Health: 1993. : for the . & M. , 2000. Arbetslöshet och levnads- villkor krisår, i , J. ), Välfärdens förutsättningar – Arbetsmarknad, demografi och segregation. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Förändringar och förskjutningar i välfärdens rättsliga reglering , i Szebehely, M. ), Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kom- mittén Välfärdsbokslut. Beslut vid regeringssammanträde . För vägledning av socialpolitiken vid ingången till nästa årtusende önskar regeringen att förbättra kunskapsunderlaget kring välfärds- utvecklingen. Regeringen ger därför i uppdrag åt en grupp forskare att sammanställa den kunskap som finns och identifiera de om- råden där behovet av ökad kunskap kring välfärdsutvecklingen är angeläget. Ett första viktigt steg är att sammanfatta och tolka den statistik och annan kunskap som finns tillgänglig, och identifiera de om- råden där behovet av ökad kunskap är angeläget. Detta är inne- börden i det bokslut för 1990-talet som regeringen uppdrar åt en grupp forskare att göra. Regeringen ser det som särskilt angeläget att beskriva välfärds- utvecklingen för kvinnor och män, för olika socioekonomiska grupper och ur ett livscykelperspektiv. Barns situation skall belysas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta grupper. I alla dessa delar är uppgiften att dels beskriva välfärdsutvecklingen, dels identifiera kunskapsbehov. Kommittén skall lämna en delrapport senast och slutredovisning skall lämnas . Regeringens mål är att säkra alla människors välfärd i och verka för en jämlik fördelning av människors livsvillkor och livs- chanser. Ytterst handlar välfärd om individens förfogande över resurser som gör det möjligt att kontrollera och styra sitt liv. har genomgått en ekonomisk kris som har inneburit stora påfrestningar på den svenska välfärden. Decen- niet började med negativ tillväxt och kris i de offentliga finanserna. Detta utlöste nedskärningar i socialförsäkringar och bidrag, liksom en rad skattehöjningar. Förändringarna och resursläget inom vård, skola och omsorg har också varit föremål för uppmärksamhet . har också gått från full sysselsättning till en situation med omkring en halv miljon arbetslösa. Många läm- nade arbetskraften vilket förändrat många människors försörj- ningsvillkor. Förutsättningarna för välfärdspolitiken har även på- verkats av ränteutvecklingen, svenskt medlemskap i den Europeiska Unionen och en fortsatt internationalisering av ekonomin. Utvecklingen med hög arbetslöshet, bespa- ringar i socialförsäkringar och bidrag har påverkat många män- niskors välfärd. har välfärdsproblem i utsatta bostads- områden och regioner kunnat registreras. Ökad segregation medför utanförskap och riskerar att föda onda cirklar där sociala problem förstärker varandra. Framför allt styrning och organisation för produktionen av välfärdstjänster har varit föremål för stora förändringar . Bland annat har decentraliseringen från stat till kommun fortsatt och reformer som ÄDEL-reformen, psykiatrireformen och handikappreformen inneburit att kommunerna fått vidgade och nya ansvarsområden, som landstingen har fått minskade ansvarsområden. På skolans område har en omfattande decentralisering skett. Flera reformer har genomförts trots åren av be- sparingar. har också stora demografiska förändringar skett i . Decenniet började med ett rekordhögt, men av- slutas med ett rekordlågt barnafödande. Dessutom ökar framförallt andelen äldre mycket starkt. För vägledning av socialpolitiken vid ingången till nästa årtusende önskar regeringen att förbättra kunskapsunderlaget kring välfärds- utvecklingen. Detta är av stor betydelse för regeringens mål att säkra alla människors välfärd. Ett första viktigt steg är att sammanfatta och tolka den statistik och annan kunskap som finns tillgänglig samt identifiera de om- råden där behovet av ökad kunskap är angeläget. Detta är inne- börden i det bokslut för 1990-talet som regeringen uppdrar åt en grupp forskare att göra. Regeringen ser det som särskilt angeläget att beskriva välfärds- utvecklingen för kvinnor och män, för olika socioekonomiska grupper, och ur ett livscykelperspektiv. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta grupper. I alla dessa delar är uppgiften att dels beskriva välfärdsutvecklingen, dels identifiera kunskapsbehov. Kommitténs uppdrag är att beskriva utvecklingen av människors välfärd på de mest centrala områdena, sedd mot bakgrund av den samhällsekonomiska utvecklingen och de förändringar som gjorts av de välfärdspolitiska systemen på dessa områden under 1990- talet. Inom svensk välfärdsforskning har man betonat att män- niskors faktiska levnadsförhållanden bör utgöra grunden för väl- färdsbedömningar och att det framförallt är omfattningen och fördelningen av dåliga förhållanden som bör uppmärksammas. Kommittén bör i linje med detta fokusera på ofärdsutvecklingen, välfärdens baksida, vilket också ökar den socialpolitiska relevansen. Bedömningen av välfärdens utveckling bör fokuseras på var- aktiga förhållanden. Ofärd drabbar människor som har låga inkomster, hälsobesvär eller är utan arbete. När det gäller människors ekonomiska resurser är det tre för- hållanden som får anses som särskilt angelägna att beskriva. Det första är den allmänna inkomstutvecklingen och dess fördelning. Det andra är hur förutsättningarna för individernas självförsörjning har förändrats. Det tredje är de särskilda försörjningsproblem som ligger bakom ett ökat socialbidragstagande. I alla former av gruppbildningar är människor knutna till var- andra via olika slags sociala relationer. Om de sociala relationerna försvagas upplöses också det kitt som håller samman grupper av människor, allt från familjer till hela samhällen. Ett bokslut över 1990-talets välfärdsutveckling bör därför även belysa hur män- niskors sociala förankring i familj, grupper och samhället utveck- lats. Det välfärdsproblem som intagit den kanske mest centrala positionen i den socialpolitiska debatten i är marginalisering. Bristen på stabila sociala relationer, både när det gäller sysselsättning och familj och vänner, utgör kärnan i denna problematik. Det är därför en viktig uppgift för kommittén att beskriva brister avseende sysselsättning och brister på social för- ankring som ofärdsproblem. Kommittén ska särskilt redovisa hur utsatta grupper som handikappade och invandrare, eller individer som på annat sätt har en svag ställning på arbetsmarknaden, har klarat sig under 1990- talet. I den socialpolitiska debatten om marginalisering har två ofärds- indikatorer; vräkningar och hemlöshet, givits särskild uppmärk- samhet. Här framstår kunskapsläget som angeläget att förbättra. Frågor om folkhälsan och hälsans fördelning i befolkningen ska vara centrala för kommitténs bedömning av välfärdens utveckling . Kommittén ska redovisa den allmänna hälso- utvecklingen i landet och de skillnader i ohälsa som finns mellan olika sociala grupper och hur detta förändrats . En allt äldre befolkning ställer ökade krav på samhällets äldre- omsorg, men även på de anhöriga. Kommittén skall därför söka belysa förändringar i den offentliga omsorgen och de anhörigas roll för vården av de äldre. När det gäller hur kvaliteten och tillgängligheten inom vård- och omsorgssektorn utvecklats kommer regeringen att ge ett särskilt uppdrag att göra en samlad bedöm- ning i denna fråga utifrån tillgängligt material. Avsikten är att redovisning skall överlämnas till den nu aktuella kommittén för att utgöra ett underlag i dess arbete med ett välfärdsbokslut. Utbildning är en grundläggande välfärdsfråga. Det är nödvändigt för individen att skaffa sig en god utbildning både för personlig utveckling och för att kunna hävda sig i ett framtida samhälls- och arbetsliv. Skolan utgör därmed en viktig del av välfärdssamhället. Skolan skall förmedla kunskap, den skall fostra och är dessutom unga människors arbetsmiljö under uppväxten. Det är angeläget att kommittén även belyser frågor om hur kvaliteten i den svenska skolan har utvecklats under detta decennium. Regeringen har för avsikt att uppdra åt att göra en samlad bedömning utifrån tillgängligt material. ska överlämnas till kommittén för att utgöra ett underlag i dess arbete. Därutöver bör kommittén redovisa kunskapsläget och forsk- ningsbehov vad gäller barn och ungdomars levnadsförhållanden. Inte minst ungdomars möjligheter till inträde i vuxenvärlden och på arbetsmarknaden bör belysas. Att människor kan göra sin röst hörd i politiken och gentemot olika myndigheter är en viktig välfärdsfråga. Det är minst lika viktigt att myndigheter som arbetsförmedlingar, försäkringskassor och socialkontor, bemöter människor som värdiga medborgare. Det är angeläget att kommittén söker att belysa förändringar här- vidlag. Hela 1990-talets utveckling låter sig inte beskrivas med till- gänglig statistik. Här skall kommittén söka annan kunskap som är relevant för beskrivningen av välfärdsutvecklingen. Den centrala uppgiften för kommittén är alltså att göra en samlad bedömning av välfärdsutvecklingen mot bakgrund av en beskrivning vad gäller förändringar av de socialpolitiska välfärdssystemen och de stora strukturförändringarna . Därmed kan viktiga kun- skapsluckor och centrala forskningsuppgifter, med särskild relevans för de utmaningar socialpolitiken står inför , iden- tifieras. Vid bedömningen av utvecklingen i bör kommittén göra jämförelser med vad som inträffat i andra länder som genomgått en likartad utveckling och där jämförelsematerial finns tillgängligt. Flera av de områden som kommittén förväntas belysa är redan föremål för utredning i olika statliga kommittéer eller är en del av statliga myndigheters uppgifter. Kommitténs arbete skall mot den bakgrunden ske i kontakt med andra berörda statliga kommittéer och myndigheter. För kommittén gäller kommittéförordningen (1998:1474). Kommittén skall lämna en delrapport senast och slutredovisning skall lämnas . Uppdraget skall ock- så avslutas med en internationell konferens om utmaningar för socialpolitiken som regeringen bjuder in till. (S 1999:02) Beslut vid regeringssammanträde . skall slutredovisa sitt arbete . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 1999:7) tillkallade chefen för en kom- mitté (S 1999:02) med uppdrag att göra ett välfärdsbokslut över . Kommittén skall enligt direktiven lämna en slutredo- visning senast . Källhänvisningar till tabeller i avsnitt 1.2 och 1.3 De flesta uppgifter i tabellerna 1:1 1:17 bygger på Kommittén Välfärdsboksluts egna bearbetningar av olika statistiska databaser. Nedan redovisas de indikatorer som förekommer i tabellerna i avsnitt 1.2 och som återkommer i avsnitt 1.3. Därefter redovisas källor för de indikatorer som endast förekommer i enskilda tabeller i avsnitt 1.3. Återkommande indikatorer från ULF-undersökningarna Följande indikatorer bygger på data från SCB:s ULF-undersök- ningar åren 1990 91 respektive 1998 99 om inte annat anges. De frågor som intervjupersonerna svarat på presenteras i kursiverad stil: N Självskattad ohälsa: Hur bedömer Du Ditt allmänna hälso- tillstånd? Är det gott, dåligt eller något däremellan?1 N Långvarig sjukdom: Har Du någon långvarig sjukdom, besvär efter olycksfall, något handikapp eller annan svaghet? N Ängslan, oro och ångest: Jag har redan frågat om sjukdomar men det är några sjukdomar eller besvär som jag för säkerhets skull vill ställa några särskilda frågor om. Har Du möjligen något av följan- de?// Ängslan, oro eller ångest?2 1Från och med ULF-undersökning används fem istället för tre svarsalternativ. Den andra delen av frågan lyder därmed: Är det mycket gott, gott, någorlunda, dåligt, mycket dåligt?. Avgränsningen av hälsa mätt med denna indikator är gjord så att de som angett sitt hälsotillstånd som sämre än gott, det vill säga de som valt alternativen dåligt eller något däremellan undersökningsåren 1990 91 respektive de som valt alternativen någorlunda, dåligt eller mycket dåligt undersökningsåren 1998 99, placerats i kategorin självskattad ohälsa. 2De svarsalternativ som ges är Ja, svåra, Ja, lätta respektive Nej. 93 ingick inte denna fråga i ULF-undersökningarna, varför analysen här baseras på uppgifter 89 samt 1998 99. N Låg utbildning: De som har förgymnasial utbildning, . N Sysselsatta: Vilka av följande sysselsättningar var aktuella för Dig ? // Tänk också på sådant som endast varit aktuellt under en del av veckan.3 N Arbetssökande: Var arbetslös, sökte eller väntade på arbete (hela eller delar av veckan). N Fysiskt krävande arbete: Bygger på följande fyra frågor; Kräver Ditt arbete tunga lyft? Krävs det tunga lyft , eller mer sällan? Innebär Ditt arbete mycket upprepade och ensidiga arbetsrörelser? Är Ditt arbete sådant att Du tvingas till krokiga, vridna eller på annat sätt olämpliga arbetsställningar?4 N Jäktigt arbete: Är ditt arbete jäktigt? N Har ej kontantmarginal: Om Du plötsligt skulle hamna i en oför- utsedd situation, där Du måste skaffa fram , skulle Du klara det?5 N Har ej nära vän: någon riktigt nära vän som Du kan ta kontakt med och prata om vad som helst? (Räkna ej med med- lemmar i Din familj eller Ditt hushåll). N Begränsat umgänge utom egna hushållet: Bygger på följande fyra frågor; Hur ofta brukar Du träffa och vara tillsammans med Dina föräldrar? Andra vänner och be- kanta eller släktingar?6 N Kan ej överklaga beslut: De som svarat NEJ på följande två frågor. Skulle Du själv kunna författa en skrivelse och överklaga ett beslut av en myndighet? och Känner Du någon som Du vet att Du skulle kunna få hjälp av i ett sådant fall? N Avstått från att gå ut på grund av oro för våld: Har det hänt att Du avstått från att ge Dig ut av oro för att bli överfallen, rånad, eller på annat sätt ofredad?7 N Utsatt för våld eller hot: De som svarat JA på minst en av föl- jande fyra frågor; Har Du själv varit utsatt för våld som ledde till sådana skador att det krävde 3Som sysselsatta har räknats de som angivit att de var anställda på heltid, deltid (inkl. tjänstlediga m.m.) eller företagare. 4De som har ett arbete som kräver tunga lyft eller har både upprepade och ensidiga arbetsrörelser och tvingas till olämpliga arbetsställningar har definierats som att ha ett fysiskt krävande arbete. 5Det efterfrågade beloppet varierar mellan undersökningsåren för att ta hänsyn till pris- förändringar. 6Begränsat umgänge definieras som att träffa vare sig släktingar (barn, föräldrar respektive syskon) eller vänner oftare än per kvartal. 7De som svarar Ja, ofta eller Ja, har definierats som oroliga för våld. besök hos läkare, tandläkare eller sjuksköterska, eller Som ledde till synliga märken eller kroppsskada eller Som inte ledde till synliga märken eller kroppsskada eller Har Du blivit utsatt för hot eller hotelser om våld som var farliga eller så allvarliga att Du blev rädd? N Har minst två välfärdsproblem; baseras på följande sex former av ofärd: svag arbetsmarknadsförankring (ej anställd, ej egen företagare, ej studerande, ej militärtjänst), saknar kontantmar- ginal, självskattad ohälsa, kan ej överklaga beslut, begränsat umgänge utanför det egna hushållet, samt utsatt för våld eller hot.8 N Lön : Avser medianlön i kronor. Bygger på Levnads- nivåundersökningen (LNU) åren 1991 respektive 2000, Institu- tet för social forskning. Uppgiften bygger på ett antal frågor som beskrivs i le Grand, Szulkin, och (2001b). Bearbet- ningar genomförda av kommittén. N Disponibel inkomst per kostenhet: Medianvärden i tusental kronor. Uppgifterna om disponibla hushållsinkomster per kost- enhet bygger på inkomstfördelnings- undersökningar för åren 1991 respektive 1999 (se SCB 2001a). För utförlig redovisning av det använda inkomstbegreppet se 2000 eller 2001. Bearbetningar genomförda av , SCB. N Varaktighet i låg inkomst: Uppgifterna bygger på det s.k. (se t.ex. 2000). Var- aktighetsmåttet avser hur stor andel av dem som hade dispo- nibla hushållsinkomster av medianinkomsten respektive 1997 som också hade detta åren efter, det vill säga 1992 respektive 1998. Bearbetningar genomförda av kom- mittén. 8 Personer i åldrarna 65 84 kan per definition ej ha svag arbetsmarknadsförankring och hemmaboende ungdomar 16 24 kan per definition ej sakna kontantmarginal. Där inte annat anges är källan för uppgifterna Levnadsnivå- undersökningen för barn (Barn-LNU) som genomfördes . Här har 1 304 barn, , tillfrågats om sina levnads- villkor (se m.fl. 2001). Då detta är första gången under- sökningen genomförts har det inte varit möjligt att redovisa ut- vecklingen för flertalet indikatorer. N Har ej kontantmarginal: Uppgifterna kommer från LNU och gäller den intervjuade föräldern, , (se m.fl. 2001). N Antal separationer per 1 000 barn: Uppgifterna gäller . är samboende föräldrar utan gemensamma barn inte medräknade, vilket sannolikt innebär att de relativa separationstalen detta år är något underskattade. Källa: SCB 2001b. N Utsatt för kränkning: Fyra olika typer av kränkning är definierade utifrån följande frågor (se m.fl. 2001): Hur ofta brukar Du vara med om följande saker i skolan? Att andra elever anklagar för saker som Du inte gjort eller sådant Du inte kan rå för. Att andra elever visar att de inte gillar Dig på något vis t.ex. genom att reta, viska eller skämta om Dig. Att ingen vill vara tillsammans med Dig. Att någon eller några elever slår Dig eller gör Dig illa på något annat sätt. Upp- gifterna avser om man upplever detta minst en gång . N Långvariga psykiska besvär: Uppgifterna gäller åren 1988 89 respektive 1998 99.