sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Detta visar enligt att miljöarbete kan skapa vinst och att det går att få kunder att se kopplingen mellan miljöprestanda och driftskostnader. Optimering av befintliga produktionsprocesser och miljöanpass- ning av befintliga produkter är de två första stegen i ett aktivt miljöarbete. Men det behövs också mer genomgripande föränd- ingar där nya effektiva produkter och koncept utvecklas. Ett sådant område där optimering inte är tillräckligt är användningen av fossila bränslen för transporter. Utsläppen av koldioxid från transporter ökade mellan åren 1980–1996 , vilket, om trenden fortsätter, innebär en ohållbar ökningstakt i relation till åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Utvecklingen av bensin- och dieselmotorerna har det lett till energieffektivare fordon. Utvecklingen av alternativa bränslen pågår och det finns flera exempel på att fordonstekniken utvecklats för att kunna använda dessa bränslen. FFV (Flexible Fuel Vehicle)- konsortiet i (kommuner, företag och privatpersoner) har t.ex. genomfört en teknikupphandling som lett till att tagit fram en bil som kan köras både på etanol och på bensin. används dock samma grundteknik i bensin – Ett näringsliv för hållbar utveckling och dieselmotorerna och alternativa bränsle- och motortekniker har ännu inte slagit igenom. Många oljebolag har aktivt motarbetat att man internationellt försöker att begränsa utsläppen av koldioxid. Därmed fördröjer man nödvändig teknikutveckling. Några oljebolag har ändrat strategi och satsar också på att utveckla alternativa energikällor som sol och vindenergi. De kallar sig energibolag i stället för olje- producenter. Ett svenskt exempel på nytänkande är den soldrivna automatiska gräsklippare som presenterade . Bolaget hade tidigare utvecklat katalysatorer för små förbrännings- motorer för att minska lukt och utsläpp från motorsågar, gräsklippare m.fl. produkter. Den automatiskt soldrivna gräs- klipparen togs fram för att bolaget ville framstå som innovativt. Denna utgår från vad som ska göras, dvs. Vinsten för konsumenten är att slippa klippa gräs som miljövinsten är att buller och avgaser undviks. Gräsklipparen möttes av stor skepsis från konkurrenter när den presenterades. Den slog inte igenom, men en batteridriven automatisk motsvarig- het har sedan lanserats och mött större efterfrågan än företaget förväntat sig. Produktens miljöprestanda har också visat sig vara en viktig faktor för de konsumenter som köpt denna produkt. 4.2.2Drivkrafter för näringslivets miljöarbete Det finns förutsättningar för näringslivet att genom egna insatser komma långt i miljöarbetet. Vad är det då som driver företagen? Lagkrav har historiskt sett varit den viktigaste drivkraften för näringslivets miljöarbete. Enligt Miljöbarometern 1997–1998 var de viktigaste drivkrafterna kundkrav, lagkrav och det interna tryck som skapas genom bl.a. ledningens engagemang. Tryck från kunder har enligt Näringslivets miljöchefers (NMC) enkäter till medlemmarna ökat och är nu den viktigaste drivkraften. För många små företag är andra drivkrafter än lagstiftning ofta svaga och därför bedriver de inte miljöarbete i samma utsträckning som de större företagen. Studier visar att företagen reagerar på omvärldens krav i form av kundkrav och styrmedel som driver på utvecklingen. Utan marknadskrav och styrmedel skulle knappast någon utveck- ling ske i näringslivets miljöarbete. Ett näringsliv för hållbar utveckling kan detta beskrivas som en spiraleffekt av ömsesidigt beroende och ett samspel mellan olika aktörer i samhället. Det innebär att företagen tar till sig krav från omvärlden och genomför åtgärder till följd av dessa. Det ger en signal till de andra aktörerna att en miljöanpassning gick att genomföra. Det leder i sin tur till att nya miljökrav ställs från aktörer i företagets omvärld. Denna spiral- effekt driver på företagens anpassningsprocess. Någon måste börja ställa krav för att alla aktörer inte ska hamna i ansvarsfällan med handlingsförlamning som följd. Efterfrågan från kunder – från enskilda konsumenter, från andra företag och från offentliga beställare – är en central drivkraft för företagens miljöarbete. Ett aktivt miljöarbete kan stärka företagets varumärken och bli ett kännetecken på ett framgångsrikt företag. Vi har tidigare gett exempel på att företag som ligger långt fram vad gäller miljödriven produktutveckling kan räkna hem miljö- investeringen ekonomiskt. Det gäller även när produkten blir dyrare om det finns ett kundsegment som är villigt att betala mer för en miljöanpassad produkt. Miljökrav från konsumenter kan också bli så stora att alla tvingas anpassa sig. Efterfrågan på bl.a. klorfria blöjor och kaffefilter bidrog till att den klorfria pappers- massan togs fram och . En stark miljöefterfrågan på hemmamarknaden kan leda till att det utvecklas produkter som också kan ge exportmöjligheter. För stora företag med verksamhet i många länder kan den svenska marknaden vara för liten för att ge en sådan drivkraft. finns exempel på att en liten marknad med stora krav kan användas som testmarknad för produktutveckling av företag från hela världen. Svenska krav på begränsad strålning från dataskärmar är ett exempel. Företagets image blir allt viktigare för framgång på marknaden. Miljöhänsyn uppfattas av många företag som en viktig faktor för att företaget ska framstå som ansvarstagande och medvetet. Det tar tid och kostar pengar att bli av med stämpeln som ett företag som orsakar miljöproblem. Ett näringsliv för hållbar utveckling För att undvika att få dåligt rykte och därmed tappa mark- nadsandelar är det för företaget viktigt att känna till verksamhetens miljöpåverkan. Med miljöpåverkan avses inte bara påverkan vid produktion utan också varans eller tjänstens miljöbelastning. Okunskap om miljöeffekterna av den egna verksamheten kan innebära en risk för företaget. Detta är ett motiv för många företag att aktivt arbeta med t.ex. livscykelanalyser och också visa detta resultat för sina kunder. På t.ex. SJ:s hemsida är det möjligt att göra emissionskalkyler för att jämföra miljöbelastningen från olika transporter och på hemsida kan man få informa- tion om energibesparingar för olika typer av vitvaror. Branscher och företag som har utsatts för miljökritik bedriver ofta ett aktivt miljöarbete. Skogsindustrin är en näring som granskats kritiskt och som successivt utvecklat sitt miljöarbete. Men företag kan också bedöma att det är en risk förknippad med att marknadsföra sig som miljöanpassad. Företag som ligger långt fram i sitt miljöarbete vågar inte alltid marknadsföra miljöarbetet externt eller visa det utåt. Ger man sken av att vara duktig ur miljösynpunkt finns en risk att man blir granskad extra noga och trots att man kanske har ett betydligt bättre miljöarbete än kon- kurrenterna så kan man utsättas för negativ publicitet. Därför avstår vissa företag från att marknadsföra sitt miljöarbete. Detta kan hämma möjligheterna att via marknadsföring lyfta fram miljö- aspekter och därmed synliggöra dessa för konsumenterna och på så vis generera en efterfrågan på miljöanpassning. 4.2.3Förutsättningar för ett framgångsrikt miljöarbete I våra två dialoger har det direkt och indirekt framkommit hinder för företagens miljöarbete. Det har varit hinder som företaget självt kan påverka, men också sådana som beror på eller är nära kopplade till andra aktörer. Exempel på externa hinder som angetts är avsaknad av incitament för utveckling beroende på t.ex. billig energi, svårigheter att visa vinsten för kunden, och att en gör miljöinvesteringen men någon annan erhåller besparingen. Andra hinder som har tagits upp är brist på långsiktiga villkor och brist på erfarenhetsåterföring. Det finns också ett antal hinder som är interna i företagen. I det följande redovisar vi faktorer som underlättar ett framgångsrikt Ett näringsliv för hållbar utveckling miljöarbete där interna hinder kan övervinnas och bli till möjlig- heter i företagen. De faktorer som tas upp här gäller också för små- och medelstora företag. Specifikt för dessa företag är dessutom brist på resurser och kompetens för att arbeta med miljöfrågor i verksam- heten. Vi har i bilaga 4 särskilt belyst förutsättningarna för små- och medelstora företag att bedriva miljöarbete. Det största hindret för ett aktivt miljöarbete i näringslivet är, enligt Miljöbarometern 1997–1998, avsaknad av stöd från ledningen. Kretsloppsdelegationen kom i sin utvärdering av företagens krets- loppsanpassning fram till att: Vad företagsledare personligen anser om miljöfrågornas utveckling har en stark inverkan på de beslut som tas och verkställs, och miljöfrågor måste ha stöd i ledningen för att få genomslag i organisationen. För att ett företag ska lyckas att integrera nya frågor, som miljö- aspekten i verksamheten, krävs att VD och ledning aktivt stödjer arbetet och själva är ett föredöme för personalen. Det krävs också ett aktivt stöd från ägarna. I många företag och organisationer kan motståndet mot för- ändringar vara störst hos mellanchefer som inte har den strategiska överblicken och inte heller tillräcklig kontakt med organisationens produktion. Därför är tydliga signaler från ledningen av yttersta vikt. Därmed ges legitimitet åt miljöarbetet i hela organisationen vilket är en förutsättning för att komma igång och få genomslag. För miljöfrågan är det liksom för annat utvecklingsarbete också viktigt att det finns drivande eldsjälar som ges manöverutrymme i organisationen. Miljöarbetets integration i verksamheten För att miljöarbetet i företagen ska kunna utvecklas så att nya angreppssätt kan erbjuda lösningar som är positiva för miljö, ekonomi och företagets utveckling, krävs att miljöperspektivet integreras i företagets hela verksamhet. Att som många företag gör , endast ha en central miljöstab eller miljöchef, räcker inte för att möta framtidens miljöutmaningar. När miljöarbetet bedrivs vid Ett näringsliv för hållbar utveckling sidan om den övriga operativa verksamheten kan det bli svårt att få genomslag i den löpande verksamheten. Miljöledningssystem är ett bra verktyg för företag och orga- nisationer att systematisera sitt miljöarbete. Kraven i miljö- ledningssystemen ISO 14001 och EMAS på ständig utveckling innebär att även om företagen börjar från låg nivå så kan arbetet successivt leda till ett mer ambitiöst miljöarbete. Miljölednings- system kan därför vara en viktig drivkraft genom att inventera företagets miljöpåverkan och integrera miljöarbetet i organisa- tionen. Enligt den enkät som Näringslivets miljöchefer ställer till sina medlemmar har företag med miljöledningssystem i större grad integrerat miljöfrågorna i affärsstrategier och marknadsföring än företag som saknar sådana system. Att ett företag har miljöled- ningssystem är dock ingen garanti för att företaget bedriver ett aktivt miljöarbete. Företaget väljer själv ambitionsnivå och takt i arbetet. Alla företag, även de med ohållbara affärsidéer, kan införa miljöledningssystem. Ständig förbättring behöver inte heller inne- bära att stora steg tas mot att lösa befintliga miljöproblem eller att det sker ett förebyggande arbete. I ISO 14001 och EMAS systemen ställs som krav att de under- leverantörer som anlitas också arbetar med miljöfrågor. I de upp- handlingar som företag med miljöledningssystem gör ska miljökrav ställas som motsvarar de riktlinjer som företaget har för sitt eget miljöarbete. Därmed kan underleverantörer med miljölednings- system skaffa sig en komparativ fördel gentemot konkurrenter som saknar motsvarande system. Ett vanligt förhållningssätt till förändringar och behov av föränd- ringar är att reagera och agera utifrån hur det ser ut . Alla förändringar och behov av förändringar jämförs med och värderas mot nuläget. Många chefer är enligt vissa forskare inriktade på maintenance management, dvs. underhåll och förvaltning i sitt arbete. De ser sin uppgift som att se till att verksamheten löper smidigt och att lösa problem om sådana uppstår. När det inte finns några problem anses situationen vara tillfredsställande. Det är med en sådan utgångspunkt lätt att se alla förändringar som hinder och kostnader snarare än som möjligheter till nya affärsidéer och fram- Ett näringsliv för hållbar utveckling Alla frågor som ligger utanför företagets kärnverk- samhet är lätta att lägga åt sidan. Finns det inte kompetens och intresse för t.ex. miljöfrågor så genomförs inte effektiviseringar eller utvecklingsprojekt som kan ge miljövinster även om de är lönsamma, eftersom företagets sökkostnad för dessa alternativ blir för hög. En svag omvärldsbevakning kan vara ett hinder för ett aktivt miljöarbete. Mycket talar för att miljökrav kommer att bli mer påtagliga , från konsumenter eller genom regleringar. Företag med en bra omvärldsbevakning kommer att se dessa krav och de möjligheter och risker de innebär före andra företag. När det gäller miljö och företagsverksamhet kan brist på kunskap om verksamhetens påverkan på miljön vara ett hinder. I Miljö- barometerns enkätundersökning framkommer t.ex. att avsaknad av intern kompetens är ett hinder för att kunna ta och genomföra miljöinitiativ i företaget. Många pekar därför på att det behövs mer miljökompetens i företagen. I näringslivet finns givetvis företag som har kunskap om miljöfrågors betydelse, den egna verksam- hetens miljöeffekter och hur dessa frågor kan hanteras. Det är dock än så länge allt för få företag som använt miljökunnandet till att se nya lösningar och nya möjligheter. Miljöarbete handlar inte bara om att åtgärda befintliga miljöproblem som dagens produktion ger upphov till, det handlar allt mer om att utveckla nya varor och tjänster som är ekologiskt hållbara. För att lösa framtidens miljöutmaningar anser Miljövårdsbered- ningen att vi måste söka nya system och lösningar och inte bara arbeta med att förbättra dagens teknik på marginalen. De stora potentialerna för att åtgärda miljöproblem och förhindra att sådana uppstår finns i produktutveckling som leder till större förändringar som tekniksprång och nya koncept. Om miljöperspektivet kommer in redan under produktutveck- lingsfasen finns det möjlighet att arbeta förebyggande och därmed förhindra att miljöproblem uppstår. När det gäller utveckling av varor och tjänster finns en vana hos företagen att utveckla och ta risker. Innan varan eller tjänsten finns på marknaden kan dock företagen inte vara helt säkra på om konsumenterna efterfrågar den aktuella varan eller tjänsten. Ett näringsliv för hållbar utveckling Det kan vara mycket svårt att bedöma ny tekniks framtida potential. Ett exempel är att det sägs att patentjuristerna på i början var ovilliga att söka patent på lasern som de ansåg ointressant eftersom optiska vågor aldrig spelat någon roll för kommunikationstekniken. är optiska vågor basen för t.ex. bredbandsöverföring. Ny teknik och nya affärsidéer handlar också om att tillfredställa mänskliga behov på nya sätt eller i nya kombinationer. Då räcker inte god analytisk förmåga och ingenjörskunnande, utan fantasi behövs också. Miljöfrågan är en bredare fråga än enbart en teknisk fråga eftersom allt fler miljöutmaningar hänger ihop med hur vi lever. Därför anser vi att man behöver arbeta mer yrkesöverskridande i företag och organisationer. Ingenjörer kan inte längre själva svara för nytänkandet. En ökad samverkan mellan tekniker, naturvetare, samhällsvetare, ekonomer och humanister är nödvändig för att hitta nya lösningar på framtidens miljöproblem. Att våga anställa andra kompetenser än vad som traditionellt finns i företaget kan därför driva på miljöutvecklingen genom att en bredare syn på problem och lösningar erhålls. Resultatet av miljöarbetet måste liksom andra aspekter av verk- samheten följas upp och kommuniceras såväl internt till de an- ställda som externt till kunder och leverantörer. Ett sätt att utvärdera miljöarbetet i företagen är att använda sig av särskilda system av indikatorer som mäter företagens miljöprestanda. Det finns relativt få icke företagsanknutna fungerande indikatorsystem i näringslivet, men allt fler företag inser att det behövs indikatorer för att följa upp miljöarbetet och utveckla egna system. Det som företagens indikatorsystem har gemensamt är att de fyller ett behov vad gäller utvärdering och rapportering av miljöarbetet både för extern och intern kommunikation. Men det finns även företag som ställer sig avvaktande till indikatorer och då framför allt till att använda dem som kommunikationsmedel utåt. Generellt gäller att det finns en större användning av indikatorsystem än vad företagen redovisar och skälen till detta är flera. Vissa data kan vara känsliga att redovisa och detaljer, som Ett näringsliv för hållbar utveckling internt är viktiga, kan vara svåra att förmedla utåt. I bilaga 5 finns en redogörelse av system för nyckeltal och indikatorer. Förutsättningarna är olika för företag i skilda branscher, och kan även variera inom branscherna. Variationer i indikatorsystem kan bland annat härledas till att företag har olika behov och att företag har olika startpositioner, dvs. är certifierade enligt vissa standarder, eller inte. Certifiering innebär att man gjort miljöutredningar m.fl. arbeten. Modeller för utvärdering av miljöarbetet inom företag är avhängigt miljöledningssystemen ISO och EMAS, då dessa innebär att företagen åtagit sig att ständigt förbättra sin miljö- prestanda, och att de skall rapportera arbetet i miljöredovisningen. Generellt är små och medelstora företag klart underrepresenterade bland de företag som har miljöledningssystem. Det behövs indikatorer i företagen som tar hänsyn till andra saker än rena utsläpp och annan mer synlig miljöpåverkan. Kopp- lingar till övergripande miljömål både inom företaget och för landet som helhet är tänkbara och enligt Miljövårdsberedningens bedömning önskvärda. När företagen bygger upp indikatorsystem på företagsnivå bör det därför vara intressant att notera valen av miljöaspekter som tas upp i internationella och nationella indikatorsystem. Miljövårdsberedningen anser att en förutsättning för att miljö- arbetet ska lyckas och resultaten kunna påvisas, är att det finns instrument för uppföljning och jämförelser. Utan en tydlig åter- koppling där insatser följs upp och de faktiska resultaten tydlig- görs, blir arbetet lätt bortprioriterat. Att en del företag nu börjar lägga in miljöredovisningen i årsredovisningen är ytterligare ett sätt att få kontinuitet i uppföljningsarbetet. 4.2.4Skapa drivkrafter och förutsättningar för ett innovativt näringsliv Vi har i detta avsnitt pekat på att det finns möjligheter för företag att både förbättra miljön och sin lönsamhet. är det framför allt de större företagen som bedriver ett aktivt miljöarbete. tycks det finnas åtskilliga möjligheter till lönsamt miljöarbete som företagen inte genomför. Miljökrav behöver inte ses som endast en kostnad utan också som en möjlighet till besparingar och nya affärsidéer. Miljövårdsberedningen anser ändå att det för att Ett näringsliv för hållbar utveckling driva på utvecklingen av miljöanpassade produkter och tjänster på bred front i näringslivet behövs incitament både i form av kundkrav och av styrmedel. Det behövs också, som allt fler pekar på, ett bredare samarbete både mellan stat och näringsliv och mellan olika sektorer i närings- livet för att hitta nya angreppssätt och framkomstmöjligheter. Ett näringsliv för hållbar utveckling Lagstiftning är det styrmedel som har haft och har störst användning inom miljöområdet. , när de första miljölagarna infördes, har lagstiftningen successivt skärpts. Den internationellt allt mer integrerade ekonomin påverkar möjlig- heterna att nationellt upprätta spelregler som företagen får verka inom. EU-medlemskapet har också inneburit att det inte längre går att helt ensidigt införa nationella regleringar som berör handel med varor och tjänster. Givetvis kan nationella regleringar ersättas av harmoniserade regleringar på EU-nivå. Inom EU finns ett stort antal direktiv på miljöområdet som vidareutvecklas. Dessa kan totalt sett ge en större miljöförbättring än om endast ett land inför långtgående miljöregler. Ny långtgående miljölag- stiftning på EU-nivå är dock ofta svår att driva igenom. Miljövårdsberedningen delar (SOU 2000:52) syn att det är viktigt att inför kommande revision av grundföredragen driver på för att öka den nationella friheten att införa eller behålla strängare nationell lagstiftning till skydd för miljö eller hälsa, bl.a. genom att utvidga tillämpningsområdet för den s.k. miljögarantin så att det t.ex. på jordbruksområdet förs in motsvarande bestämmelser. Miljövårdsberedningens uppfattning är att lagstiftning även bör utgöra basen för näringslivets miljöarbete. Lag- stiftning kommer dock inte att räcka för att klara alla miljöproblem utan även andra styrmedel och möjligheter till egeninitierat miljöarbete inom näringslivet måste lyftas fram. Skatter och avgifter anses i många fall vara ett mer kostnads- effektivt sätt att åtgärda ett miljöproblem än lagstiftning. I sam- hällsdebatten och hos miljömyndigheter finns en bred enighet om att miljökostnader ska göras synliga i varors och tjänsters pris. har jämfört med andra länder infört förhållandevis många miljöskatter och miljöavgifter. Ändå utgör dessa sammantaget en liten andel av skatteintäkterna. De flesta ekonomiska styrmedlen Ett näringsliv för hållbar utveckling infördes och erfarenheterna är i allmänhet positiva. Trots detta presenteras relativt få nya förslag till miljö- skatter eller avgifter. Miljöeffekterna av en produkt eller process kan bero av många faktorer, t.ex. ingående komponenter, utformning och använd- ningsområden. Därför kan det vara svårt att avgiftsbelägga den aktuella miljöbelastningen på ett enkelt och administrativt hanter- ligt sätt. Det är t.ex. svårt att på ett korrekt och rättvisande sätt avgiftsbelägga skadliga ämnen i varor. Ett sådant ämne kan ingå i varierande omfattning i ett stort antal produkter som dessutom handlas med över många nationsgränser. Det finns också andra svårigheter som är av teknisk och handelspolitisk art, i vissa fall är det också politiskt kontroversiellt att införa nya ekonomiska styrmedel. En annan möjlighet är att differentiera olika taxor och avgifter, som inte är rena skatter, för att styra till förmån för mindre miljö- belastande beteende. Exempel är avgifter för hamnar, flygplatser och omhändertagande av avfall. De ekonomiska styrmedlen tvingar inte någon aktör att genom- föra en speciell åtgärd eller att avstå från någon handling eller verksamhet. Det är den enskilda aktören som fattar beslut om en åtgärd ska vidtas eller inte. Det kan vara ett skäl till att de i dia- logerna deltagande företagen lyfter fram just förslag om ekono- miska styrmedel som åtgärder från statens sida. Företagen i våra dialoggrupper har som exempel på övergripande åtgärder från statens sida fört fram bl.a. skatteväxling av mer generell karaktär, en översyn av energiskatterna så att de ger bättre incitament för en omställning till förnybara bränslen och miljöklassning av lokaler och bostäder kopplat till differentierat skatteuttag. Många aktuella utredningar har fört fram behovet av ytterligare ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken. Resurseffektivitets- utredningen anser t.ex. att politiken bör inriktas på att vidareutveckla de styrmedel som syftar till att internalisera miljökostnader av naturresursanvändning. Miljövårdsberedningen anser att miljöarbetet bör inriktas mot en ökad användning av ekonomiska styrmedel. Ett näringsliv för hållbar utveckling Företagen behöver olika former av statliga incitament för att ett aktivt miljöarbete ska bedrivas, men det behövs också miljömed- vetna konsumenter. Information är ytterligare ett sätt för staten att tydliggöra inriktning och behov av åtgärder gentemot företagen och allmänheten. Informativa styrmedel kan utgöras av både riktad information och masskommunikation.