sou · GPB348d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Kommittén skall också göra de avvägningar mellan å ena sidan krav på offentlighet och å andra sidan berättigade krav på sekretess och tystnadsplikt som kan motiveras inom olika verksamheter. Kommittén skall därför se över bestämmelserna i bl.a. 3 kap. 18 och 19 §§ och 6 kap. 7 § kommunallagen. I detta sammanhang skall kommittén också se över rösträtts- bestämmelsen i 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröst- ningar. Detta i syfte att anpassa den till vad som gäller enligt 4 kap. 2 och 3 §§ kommunallagen. skiljer sig bestämmelserna åt genom att EU-medborgare har rätt att rösta i kommunala val på samma villkor som svenska medborgare men inte att delta i kom- munala folkomröstningar. Kommundelsnämnder som organisationsform har utretts i olika sammanhang. Det saknas emellertid en genomgripande och samlad nationell utvärdering av erfarenheterna från kommundelsnämnder. Det är således svårt att uttala sig om i vilken mån reformen ökat närheten till medborgarna. Kommittén skall därför genomföra en sådan utvärdering. En utvärdering skall bl.a. belysa frågan om medborgarna upplever en ökad närhet och tillgänglighet till de förtroendevalda och den kommunala förvaltningen. Utvärderingen skall också belysa om den medborgerliga insynen har ökat och om fler medborgare deltar i det lokala samhällslivet. Kommittén skall studera de försök som gjorts med s.k. demokratibokslut i syfte att vinna erfarenheter för regeringens fortsatta arbete med att följa förnyelsearbetets konsekvenser för demokrati och rättssäkerhet. Kommittén skall studera erfaren- heterna i de försök som gjorts i arbetet med medborgarpaneler och utifrån detta föra en diskussion om hur dessa skulle kunna an- vändas i större utsträckning. Kommittén skall vidare studera erfarenheterna av de försök som gjorts med kommunala ungdomsråd och utifrån detta föra en diskussion om hur ungdomsråd skall kunna användas i större utsträckning som ett sätt att öka ungdomars erfarenheter av och kunskap om den kommunala demokratin och hur ungdomars inflytande och delaktighet i denna kan förbättras. Kommittén skall mot bakgrund av den kritik som riktats mot utformningen av det s.k. folkinitiativet i 5 kap. 23 § kommunallagen och det för- hållandet att reglerna nu har varit i kraft under , utvärdera erfarenheterna av folkinitiativets användning. Kommittén skall såväl överväga behovet av folkinitiativet som sådant som dess fortsatta utformning (se bl.a. 1998/99:KU 21). Kommittén skall också bedöma de demokratiska effekterna av folkomröstningsinstitutet. Kommittén skall vidare se över bestämmelserna i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting (indelningslagen), i vilka förutsättningarna för att genomföra en indelningsändring läggs fast, samt föreslå de ändringar som kan anses motiverade (jfr också Lokal demokrati i utveckling, SOU 1993:90). Kommittén skall därför se över hur de procedurer som har samband med kommundelningar kan under- lättas, dvs. hur ärendena utreds, vem som beslutar samt möjlig- heten att genomföra en snabb indelningsändring när beslut väl fattats (se även 1998/99:KU21). Kommittén skall också göra en utvärdering av de allmänna kommunaldemokratiska erfarenheterna från de kommundelningar som genomförts . Detta i syfte att bl.a. se om och i så fall på vilket sätt medborgarnas engagemang ökat genom delningen. Kommittén skall överväga behovet av och formerna för en lagreglerad möjlighet att besluta om extraval med anledning av indelningsändring. Om det behövs skall kommittén i detta sammanhang också överväga bl.a. hur extraval skall genomföras, vem som skall besluta om extraval och när det skall hållas. Kommittén skall lämna förslag till de författningsändringar och andra åtgärder som anses befogade. Kommittén skall i sitt arbete beakta den kommunala självstyrelsens betydelse för den svenska folkstyrelsen och i sina förslag till åtgärder ta hänsyn till kom- munernas ansvar för att utveckla den lokala demokratin. Kom- mittén skall i det sammanhanget bl.a. lämna förslag till hur vikten av att demokratins idéer blir vägledande i verksamhet kan tydliggöras i kommunallagen. Kommittén skall samråda med de statliga myndigheter och utred- ningar som berörs av utredarens förslag samt med företrädare för kommuner och berörda organisationer. Kommittén skall redovisa sina resultat till regeringen . Kommittén får lämna delbetänkanden. Styckkostnader för hjälpmedel för personer med funktionshinder I tabellerna nedan redovisas uppskattade styckkostnader för vissa slag av hjälpmedel som kan komma i fråga för att förtroendevalda som är synskadade, hörselskadade eller döva skall kunna ta del av handlingar och delta i möten. De angivna kostnaderna bygger på uppgifter från och inkluderar inte mer- värdesskatt. Tabell 1 Hjälpmedel som kan behövas för att förtroendevalda som är synskadade skall kunna ta del av handlingar (kostnad i tusental kronor) Förtroendevald och synskadad – ta del av handlingar i hemmet 0,5–8 Kompletterande hjälpmedel och förbrukningsmaterial 0,5–10 0,5–2 Dokumenten inlästa på band Dokumenten utskrivna på punkt Dokumenten utskrivna med stor stil Kommentar: Kostnaderna har tagits fram av i samråd med och Sjukvårdshuvudmännens Upphandlingsbolag (SUB). Tabell 2 Hjälpmedel som kan behövas för att förtroendevalda som är synskadade skall kunna delta i möten (kostnad i tusental kronor) Förtroendevald och synskadad – delta i möten Bärbar dator med skärmläsningsprogram Bärbar dator med förstoringsprogram Bärbar dator med talsyntes (program eller hårdvara) med Bärbar dator med punktskriftsdisplay Förstoringshjälpmedel (från enkla förstoringsglas till avancerade 0,5–15 Dokumenten utskrivna på punkt Dokumenten utskrivna med stor stil Kommentar: Kostnaderna har tagits fram av i samråd med och Sjukvårdshuvudmännens Upphandlingsbolag (SUB). Tabell 3 Hjälpmedel som kan behövas för att förtroendevalda som är hörselskadade skall kunna delta i möten (kostnad i tusental kronor) Förtroendevald och hörselskadad – delta i möten Konferenssystem (anläggning med mikrofoner, högtalare, halsslinga och myggmikrofon) Teleslinga – fast installation med förstärkare Teleslinga – flyttbar med mikrofoner FM-system (mikrofon och mottagare) Kommentar: Kostnaderna har tagits fram av i samråd med och Sjukvårdshuvudmännens Upphandlingsbolag (SUB). Tabell 4 Hjälpmedel som kan behövas för att förtroendevalda som är döva skall kunna delta i möten (kostnad i tusental kro- nor) Förtroendevald och döv – delta i möten Kommentar: Kostnaderna har tagits fram av i samråd med Hör- service AB och Sjukvårdshuvudmännens Upphandlingsbolag (SUB). 1Personer som är barndomsdöva (som föds döva eller mycket svårt hörselskadade) kan behöva hjälpmedel i form av teckentolk. 2Personer som är vuxendöva (som efter födseln förlorar hörseln) kan behöva hjälp- medel i form av skrivtolk. Medverkande i kommitténs referensgrupp , kommun, ledamot kommunfull- mäktige, kommunstyrelsen och miljö- och byggnämnden. , kommun, ersättare kommunfullmäktige, ledamot kultur- och bildningsnämden och ordförande länsmusiken. , kommun, ledamot , ersättare kommunfullmäktige. , , ordförande gymnasie- och vuxen- utbildningsnämnden, ledamot kommunfullmäktige, ersättare kom- munstyrelsen och . , kommun, ledamot kommunfullmäktige och ordförande jämställdhetskommittén. , kommun, ordförande omsorgs- nämnden, ledamot kommunfullmäktige, folkhälsorådet och brottsförebyggande rådet. , , ledamot landstings- fullmäktige, ledamot sjukvårdsstyrelsen, och styrelsen för SL. , , ledamot kommun- fullmäktige och stadsbyggnadsnämnden. , kommun, ledamot kommun- fullmäktige, ordförande barn- och utbildningsnämnden och ersät- tare kommunstyrelsen. , kommun, ordförande –och ledamot av kommunfullmäktige. , , ledamot kommun- fullmäktige och kommunens förtroenderåd.