sou · GPB354d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Detta är skälet till de (små) avvikelser som finns i absoluta skillnader mellan uppgifterna i Tabell 2 och Tabell A1 i Appendix men också på andra ställen i texten. Resultaten i regressionsanalyser är mycket känsliga för extremvärden (s.k. outliers). I den typ av analyser som genomförs här skulle t.ex. ett fåtal individer med mycket höga in- komster kunna ha en stor inverkan på regressionskoefficienternas värden. Här, och framgent i kapitlet, genomförs regressionsanalyser endast för ensamstående mödrar. För att undvika inverkan av extremvärden har en okulär besiktning av de ensamstående mödrarnas justerade disponibla inkomster gjorts. Denna besiktning ger dock vid handen att några extremt höga inkomster inte föreligger. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor annat genomsnittligt antal barn än ensamstående mödrar som bor i tätområden med mestadels flerfamiljshus.37 Det står alltså klart att ensamstående mödrar i under det senast avslutade decenniet levde under mindre gynnsamma ekono- miska förutsättningar än andra grupper i jämförbara åldrar i sam- hället (ensamstående fäder, ensamstående utan barn och samman- boende med respektive utan barn). Fyra mönster är framträdande. För det första, ensamstående mödrar hade, , mer knappa ekonomiska resurser än andra grupper. Detta gäller såväl justerad disponibel inkomst som avsaknad av en ekonomisk buffert och svårigheter att klara löpande utgifter.38 För det andra, de ensamstående mödrarnas förhållandevis dåliga eko- nomiska ställning har ytterligare befästs . De redan stora skillnaderna gentemot övriga grupper har ökat. För det tredje, den stora försämringen inträffar mellan 1990-talets början och dess mitt. Det är som de ensamstående möd- rarna erfar att den justerade inkomsten och tillgången till en ekonomisk buffert minskar som mest. Ett undantag här är emeller- tid att problemen att klara av de löpande utgifterna ökar kraftigast till dess slut. För det fjärde, också andra grupper har, från mer gynnade utgångsnivåer, erfarit försämringar mellan 1990/1991 och 1994/1995. Dessa grupper har dock i allmän- het helt återhämtat sig, eller åtminstone förbättrat sin situation, mellan 1994/1995 och 1998/1999. Detta gäller inte de ensam- stående mödrarna. För dem har inkomsterna stabiliserats på en låg nivå medan andelarna som saknar en ekonomisk buffert respektive haft problem med de löpande utgifterna fortsatt att öka. 37Fördjupade analyser visar att ensamstående mödrar med förskolebarn (0 ) har lägre justerade disponibla inkomster än ensamstående mödrar med endast äldre barn. Inkomst- utvecklingen /1991 1998/1999 förefaller emellertid ha varit bättre för den förra gruppen; inkomsterna är oförändrade medan de sjunkit för ensamstående mödrar med äldre barn (dessa resultat redovisas inte i tabellform). Orsaken till de två gruppernas olika inkomstutveckling har inte gått att identifiera. En tänkbar möjlighet är dock att olika välfärdsstatliga arrangemang garanterar en lägsta inkomstnivå, så att inkomsterna för de ensamstående mödrar som har de lägsta inkomsterna, till vilka mödrarna med förskolebarn hör, inte kan sjunka under en viss nivå. 38Ett undantag är de sammanboende med tre eller fler barn vars justerade inkomster vid inledningen av var något lägre än de ensamstående mödrarnas. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Resultaten visar också att inkomstutvecklingen varierar inom gruppen ensamstående mödrar. De med relativt låga respektive höga inkomster har erfarit mindre inkomstförsämringar än de vid mitten av inkomstfördelningen. Ensamstående mödrar med hög utbildning har också haft en klart bättre inkomstutveckling än de med låg utbildning. 1.7Varför har den ekonomiska situationen försämrats för de ensamstående mödrarna ? Så här långt har det kunnat konstateras att den relativt svåra eko- nomiska situation som de ensamstående mödrarna hade vid inled- ningen av ytterligare har försämrats . Den fråga som då inställer sig är varför detta har skett. Det finns flera tänkbara orsaker till detta. En sådan är att de ensamstående mödrarnas förvärvsarbetsgrad minskat och att man således i mindre utsträckning än tidigare tar, eller har möjlighet att ta, ansvar för sin egen försörjning. En annan möjlighet är att de ensamstående mödrarna i mindre utsträckning än har tillgång till olika typer av positiva transfereringar (t.ex. bidrag) eller att det reala värdet av befintliga transfereringar har minskat. En tredje möjlig- het, ibland förbisedd, är att den sociala och demografiska samman- sättningen av gruppen ensamstående mödrar har förändrats . Samtliga dessa tre möjliga förklaringar till de ensam- stående mödrarnas missgynnade ekonomiska situation kommer att diskuteras och prövas empiriskt nedan. Vi inleder med att studera hur sammansättningen av inkomsterna för de olika hushållstyperna i allmänhet och de ensamstående mödrarna i synnerhet har för- ändrats . I detta avsnitt riktas fokus mot den relativa betydelsen av olika inkomstslag. I vilken grad utgörs olika hushållstypers disponibla inkomster av inkomster från förvärvsarbete och kapital respektive positiva transfereringar? Hur har betydelsen av dessa inkomsttyper förändrats ? Och hur har relationerna mellan de olika hushållstyperna förändrats? SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor I Tabell 3 redovisas faktorinkomst, bruttoinkomst39 respektive disponibel inkomst (kolumn 1-3, se förklaring av de olika inkomst- typerna ovan) för var och en av de aktuella hushållstyperna för inkomståren 1990/1991 och 1998/1999. Det är genomgående juste- rade inkomster och medianvärden som redovisas. I kolumnerna 4 6 redovisas bruttoinkomstens respektive den disponibla in- komstens relation till faktorinkomsten. Kolumnerna 7 9 refererar till relationen mellan var och en av övriga hushållstypers inkomst- nivåer och de ensamstående mödrarnas inkomster för varje respek- tive inkomstslag. En tanke bakom att redovisa olika inkomstslag är givetvis att få en uppfattning om den relativa betydelsen av dessa för de olika hushållstypernas disponibla inkomster. Genom att jämföra den disponibla inkomsten med faktorinkomsten kan t.ex. de omfördelande effekterna av olika välfärdsstatliga program upp- skattas.40 39Notera att det är bruttosumman av såväl skattefria som skattepliktiga bidrag som redo- visas här. Ett skattepliktigt bidrag på t.ex. som implicerar en skatt på framstår därför som dubbelt så stort som ett skattefritt bidrag på , trots att dessa bidrar till den disponibla inkomsten i samma omfattning. 40Inkomstomfördelning via statliga och kommunala program eller stöd är förvisso en mycket komplex fråga. Det är omöjligt att veta hur individens eller hushållets inkomster hade gestaltat sig om de offentliga transfereringssystemen sett annorlunda ut eller varit helt frånvarande. Skälet till detta är att individer då kan förväntas bete sig på andra sätt, vad gäller t.ex. förvärvsarbetsgrad, än vad som, vid varje given tidpunkt, är fallet vid rådande transfereringssystem. Inte heller vet vi om inkomster då hade omfördelats på något annat sätt (se t.ex. Sandmo 1996). Vad som redovisas här är därför vad Smeeding och (1995:15) karakteriserat som en enkel beskrivning som fokuserar skillnaderna i (in- komst)ojämlikhet före och efter statlig och omfördelning (egen översättning). Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Inkomstens sammansättning (1 , justera- de medianinkomster penningvärde), efter hushållstyp och år. Individer 16 (exklusive 16 24-åringar som bor kvar hos föräldrarna) Kvot inkomst/faktorinkomst Kvot inkomst/inkomst för Låt oss inleda med att titta närmare på inkomstens sammansättning för de ensamstående mödrarna. Detta kan tjäna som exempel på hur tabellen ska förstås. Åren 1990/1991 var median- värdet för den justerade faktorinkomsten för ensamstående mödrar (kolumn 1). När de positiva transfereringar- SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor na läggs till ökar inkomsten till nära (brutto- inkomsten, kolumn 2) och efter det att negativa transfereringar dragits ifrån uppgår den justerade disponibla inkomsten till (kolumn 3). Detta innebär att bruttoinkomsten är 70 pro- cent högre än faktorinkomsten (kolumn 5) och den disponibla inkomsten är högre än faktorinkomsten (kolumn 6). Detta illustrerar tydligt den omfördelande verkan som olika typer av välfärdspolitiska åtgärder har; efter det att positiva transfere- ringar lagts till och negativa transfereringar dragits ifrån hade de ensamstående mödrarna åren 1990/1991 mer att röra sig med än de själva hade tjänat genom förvärvsarbete och kapitalinkomster. Hur förhåller sig då sammansättningen av de ensamstående möd- rarnas inkomster till övriga grupper? Låt oss, för överskådlighetens skull, koncentrera jämförelsen på de sammanboende paren med 1 2 barn. De senares justerade faktorinkomster var åren 1990/1991 nära dubbelt så höga som för de ensamstående mödrarna (se kolumn 7). Denna stora skillnad kan ha flera orsaker. En är att inkomsttagarna i denna hushållstyp till hälften utgörs av män, vars förvärvsarbetsinkomster genomsnittligen är högre än kvinnors. En annan orsak är att vi antar att det finns skalfördelar då man är flera i hushållet. En tredje orsak är att antalet barn i denna hushållstyp inte är dubbelt så stort som för de ensamstående mödrarna. Givet att dessa hushåll vanligtvis består av två inkomsttagare betyder detta att det relativt sett är färre som ska leva på respektive in- komsttagares inkomst. Till faktorinkomsten läggs sedan de positiva transfereringarna. Dessa kommer samtliga hushållstyper till del men i mycket olika omfattning, något som i praktiken betyder att de har starkt in- komstomfördelande effekter. Som vi minns ökade medianin- komsten åren 1990/1991 för de ensamstående mödrarna. För tvåföräldrafamiljerna är motsvarande ökning (se kolumn 5). När bruttoinkomsten jämförs är in- komstskillnaden mellan de båda hushållstyperna därför (kolumn 8). Detta ger oss ett mått på omfattningen av omfördelningen. Av det initiala inkomstgapet på har alltså ätits upp som en följd av socialförsäkrings- och bidragssystem. För att erhålla den disponibla inkomsten dras, slutligen, summan av de negativa transfereringarna (mestadels skatter) ifrån brutto- inkomsten. Detta medför att inkomstgapet mellan de ensam- Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 stående mödrarna och de sammanboende paren med 1 2 barn minskar ytterligare, till . Den totala omfördelningen har alltså inneburit att den skillnad på som förelåg när faktorinkomsterna jämfördes har reducerats (100- (20/98)=80). Av denna reduktion står de positiva transfere- ringarnas omfördelande verkan för (59/78=76) medan de negativa transfereringarna står för resterande (19/78=24). Annorlunda uttryckt kan man säga att de ensam- stående mödrarna ursprungligen hade justerade faktorinkomster som var lägre än inkomsterna för sammanboende par med 1-2 barn. När de disponibla inkomsterna jämförs har denna skillnad krympt till . Har dessa relationer förändrats mellan 1990/1991 och 1998/1999? Ja, till viss del har de det. Utvecklingen av faktor- inkomsten har t.ex. varit starkt positiv för de hushållstyper som består av ett sammanboende par (med respektive utan barn) medan de ensamståendes inkomster minskat. För de ensamstående mödrarna ligger dock den justerade faktorinkomsten konstant.41 Detta betyder således att de ensamstående mödrarna förlorat till tvåföräldrafamiljerna. Mellan 1990/1991 och 1998/1999 hade t.ex. gapet i faktorinkomst mellan de ensamstående mödrarna och de sammanboende paren med 1 2 barn ökat från (kolumn 7). Betydelsen av positiva transfereringar har minskat något för de sammanboende paren med 1-2 barn medan den legat för de ensamstående mödrarna (se kolumn 5).42 För relationen mellan 41Detta trots, som vi senare ska se, att faktorinkomsten generellt ökat för de ensamstående mödrarna . Skälet till att den justerade faktorinkomsten ändå inte ökat är att de ensamstående mödrarna har ett högre genomsnittligt antal barn åren 1998/1999 än åren 1990/1991. Givet denna förändring har de ensamstående mödrarnas faktorinkomster ändå utvecklats sämre än för övriga barnfamiljer och sammanboende utan barn (se nedan). 42Det finns två typer av positiva transfereringar: skattefria och skattepliktiga. De skattefria transfereringarna inkluderar t.ex. barnbidrag, bostadsbidrag, socialbidrag, studiemedel och underhållsstöd (SCB 2001b). Fördjupade analyser (som inte redovisas i tabellen) visar att en- samstående mödrar tar emot mer i skattefria bidrag än någon annan hushållstyp. Summan har också, i reala, icke-justerade termer, ökat /1991 till 1998/1999 – på varje nivå (25:e, ) i fördelningen av bidragsmottagande. Vid slutet av perioden mottog medianhushållet bland de ensamstående mödrarna i skattefria bidrag, dvs. För sammanboende med 1-2 barn var motsvarande belopp . Notera dock att den relativa skillnaden i justerade belopp är ännu större. Resultaten från multivariata analyser visar att en stor del av ökningen hänger ihop med att de ensamstående mödrarna har fler barn att försörja åren 1998/1999 än 1990/1991 (se nedan). Enligt andra studier tillhör bostadsbidraget, studiestödet och socialbidraget de enskilda skattefria bidragsformer som ökat i betydelse för de ensamstående mödrarna . Betydelsen av barnbidraget har minskat, såväl justerat för antalet barn som i abso- luta termer (SCB 2000b; 2001). Att summan av de positiva transfereringarna, totalt sett, ändå varit i det närmaste beror på att betydelsen av skattepliktiga SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor de ensamstående mödrarna och de sammanboende paren med 1-2 barn betyder detta att de positiva transfereringarna åstadkommer en något större utjämning av inkomstskillnaden mellan de båda hushållstyperna vid slutet av decenniet. Eftersom omfattningen av de positiva transfereringarna är oförändrad för de ensamstående mödrarna kan detta alltså inte förklara något av de försämringar i disponibel inkomst som gruppen erfarit . Den absoluta inkomstminskningen kan däremot förklaras av att man får behålla en mindre del av sin bruttoinkomst i disponibel inkomst (se kolumn 6). Detta, i sin tur, kan emellertid inte förklara skillnaden i inkomstutveckling mellan de båda hushållstyperna eftersom för- ändringen av de negativa transfereringarna är identiska för dem, dvs. den relativa ökningen av de negativa transfereringarna är lika stor för de båda grupperna.43 Förklaringen till den relativa inkomst- minskningen för ensamstående mödrar gentemot tvåföräldra- familjer är istället att utvecklingen av den justerade faktor- inkomsten varit väsentligt sämre för de ensamstående mödrarna (se kolumn 1). Trots att de negativa transfereringarna alltså ökat i omfattning bör det ändå understrykas att transfereringar totalt sett (positiva och negativa) fortfarande bidrar till att omför- dela resurser i mycket stor utsträckning. Dessa omfördelningar är mer betydelsefulla för ensamstående mödrars inkomster än för någon annan grupp. För denna hushållstyp var t.ex. den disponibla inkomsten åren 1998/1999 högre än faktor- inkomsten. Sammanboende med 1 2 barn däremot har disponibla inkomster som är lägre än faktorinkomsten. positiva transfereringar har minskat . Till de viktigare skattepliktiga trans- fereringarna hör olika typer av arbetsmarknadsstöd och pensioner, sjukpenning, föräldrapen- ning och vissa delar av livränta. Man kvalificerar sig således för flera av dessa social- och arbetsmarknadspolitiska program genom att förvärvsarbeta eller tidigare ha gjort det. Det är framförallt ersättning i samband med sjukdom och föräldrapenning som minskat i betydelse för de ensamstående mödrarna medan betydelsen av olika former av arbetsmarknadsstöd har ökat, dock inte i motsvarande omfattning (SCB 2000b). 43 Båda grupperna får behålla mindre av sina bruttoinkomster åren 1998/1999 än vad de fick åren 1990/1991. (Ensamstående mödrar: 100,9/123,6=0,816; 96,1/124,2=0,774; 0,774/0,816=0,949. Sammanboende med 1-2 barn: 120,6/172,1=0,701; 124,7/188,1=0,663; 0,663/0,701=0,946). Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 1.7.2Vad har hänt med de ensamstående mödrarnas förvärvsarbetsgrad ? Som noterats ovan har inneburit en kraftig minskning i anknytningen till arbetsmarknaden generellt sett. Föregående ana- lys antyder emellertid att utvecklingen varit särskilt ogynnsam för de ensamstående mödrarna, åtminstone i jämförelse med familje- försörjare i sammanboende par med och utan barn. I Tabell 4 framgår det att , fem av sex, av de ensamstående möd- rarna förvärvsarbetade åren 1990/1991.44 Av dessa var en majoritet anställda på heltid, , medan fyra av tio var anställda på deltid. Tämligen få av de ensamstående mödrarna var företagare och jordbrukare, . Bland de ensamstående mödrar som inte var förvärvsarbetande, , uppgav åren 1990/1991 en fjärdedel att de var arbetslösa och sökte ett arbete.45 Fyra av tio studerade och en av fem var (förtids)pensionär.46 Bland dem som förvärvsarbetade uppgick den genomsnittliga arbetstiden till . Utslaget på samtliga, dvs. inklusive dem som inte förvärvsarbetade, var den genomsnittliga veckoarbetstiden . 44Dessa uppgifter avser den sysselsättning den intervjuade hade veckan före intervjun och inkluderar tjänstledighet för t.ex. barnledighet. Notera vidare att arbetskraftsdeltagandet är högre eftersom de arbetslösa då inkluderas. Här vill vi dock redovisa den faktiska andelen förvärvsarbetande. 45Denna andel avser dem som svarade var arbetslös, sökte eller väntade på arbete (hela eller del av veckan) på frågan om vilken eller vilka sysselsättningar som var aktuella före intervjun. Detta skulle innebära att arbetskraftsdeltagandet bland ensamstående mödrar åren 1990/1991 var (0,818+0,182*0,235=0,861). 46Andelarna i sysselsättningarna bland de icke förvärvsarbetande uppgår till mer än 100 pro- cent. Skälet till detta är att en och samma person kan ha flera av dessa sysselsättningar . SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Huvudsaklig sysselsättning respektive veckoarbetstim- mar, , för ensamstående mödrar, övriga mödrar, övriga kvin- nor respektive män. Andelar i procent och arbetstimmar . Individer (exklusive 16 24-åringar som bor kvar hos för- äldrarna) (medelvärde)** (medelvärde)** (medelvärde)** Förvärvsarbetar ej*** * Avser huvudsaklig sysselsättning (enligt IPs uppgift) före intervju. **har flera typer av förvärvsarbeten har antalet veckoarbetstimmar för dessa adderats. ***Andelarna för de olika sysselsättningarna nedan adderar till beroende på att en och samma individ kan ha flera sysselsättningar. Andelen förvärvsarbetande bland de ensamstående mödrarna har minskat kraftigt , från . Till detta kommer att en minskande andel av de förvärvsarbetande är hel- tidsanställda (från ). Vad innebär detta för utveck- Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 lingen av det totala antalet förvärvsarbetstimmar bland de ensam- stående mödrarna? Ja, bland de förvärvsarbetande har den genom- snittliga veckoarbetstiden minskat med nära , från 36 . Nedgången i andelen heltidsanställda har på gruppnivå i viss utsträckning kompenserats av att fler ensam- stående mödrar blivit företagare, en grupp med relativt lång vecko- arbetstid. Den stora nedgången i de ensamstående mödrarnas arbetsutbud blir istället synlig när vi studerar den genomsnittliga veckoarbetstiden för samtliga. Denna har minskat från 29,4 till 26,2, dvs. (), mest beroende på att en mindre andel av de ensamstående mödrarna förvärvs- arbetar.47 Liksom de ensamstående mödrarna har övriga kvinnors förvärvs- arbetsgrad minskat ; bland övriga mödrar har andelen förvärvsarbetande minskat från och bland övriga kvinnor från . Utträdet från arbetsmark- naden har alltså varit något större för dessa kvinnor än för de ensamstående mödrarna. Det är dock fortfarande vanligare att sam- manboende mödrar förvärvsarbetar än att ensamstående mödrar gör det. Kvinnor utan hemmavarande barn förvärvsarbetar i lägre utsträckning; för denna grupp är ju andelen pensionärer relativt hög. Utvecklingen för dessa tre grupper av kvinnor skiljer sig emel- lertid åt också på andra viktiga sätt. Andelen heltidsanställda har t.ex. ökat kraftigt för övriga mödrar. Det är fortfarande vanligare att ensamstående mödrar arbetar heltid men i takt med att detta blivit mindre vanligt och att det har blivit allt vanligare för övriga mödrar så har dessa närmat sig de ensamstående mödrarna. Hälften av de övriga mödrarna arbetade heltid åren 1998/1999. Detta har inneburit att de förvärvsarbetande i denna grupp har ökat sin genomsnittliga veckoarbetstid , från 33,3 till 35,5, dvs. man arbetar lika mycket som de ensamstående mödrarna. Trots en kraftigt ökande andel icke förvärvsarbetande i gruppen har den totala genomsnittliga veckoarbetstiden för samtliga endast minskat , eller . Medan skillnaden mellan ensamstående och övriga mödrar i total genomsnittlig veckoarbets- 47 Åren 1998/1999 förvärvsarbetade av de ensamstående mödrarna med förskole- barn () och av de ensamstående mödrarna med endast äldre barn. Båda grupperna av ensamstående mödrar uppvisar liknande mönster avseende förändringar i för- värvsarbetsgrad, heltidsarbete, sysselsättning bland icke förvärvsarbetande och förvärvs- arbetstid . SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor tid var liten hade den ökat åren 1998/1999, till övriga mödrars fördel. Bland dem som inte förvärvsarbetar är det knappast förvånande att andelen som uppger sig vara arbetssökande ökat kraftigt i samtliga grupper . Den allra kraftigaste ökningen har emellertid ägt rum bland de ensamstående mödrarna; åren 1998/1999 återfinns mer än hälften av de icke förvärvsarbetande i gruppen arbetssökande. Givet att andelen icke förvärvsarbetande ökat innebär detta en dramatisk ökning i arbetslöshetstalen, från . Åren 1990/1991 utgjordes många av de icke förvärvsarbetande ensamstående mödrarna av studerande. Tvärt- emot vad som är fallet för övriga grupper har denna andel minskat något bland de ensamstående mödrarna . De ensamstående mödrarna har alltså, liksom andra kvinnor (och män, se de två kolumnerna längst till höger), minskat sitt totala arbetsutbud . Andelen förvärvsarbetande har gått ner kraftigt liksom det genomsnittliga antalet veckoarbetstimmar. Den senare minskningen är större än för andra grupper. Men också bland de förvärvsarbetande kvinnorna finns det alltså skillnader mellan de ensamstående mödrarna och övriga. De senare har ökat sitt arbetsutbud medan det minskat för de förra. Frågan är nu hur denna utveckling påverkat de ensamstående mödrarnas inkomster från förvärvsarbete och hur dessa inkomster förändrats jämfört med övriga grupper. 1.7.3Hur har faktorinkomsterna förändrats? I Tabell 5 redovisas faktorinkomster på individnivå, dvs. den är inte justerad för hushållets storlek och sammansättning. Något för- enklat kan faktorinkomsten beskrivas som den inkomst individen får från ett eventuellt förvärvsarbete (lön från anställning och inkomst från fåmansföretag och företagarinkomst) och olika typer av kapitalinkomster (t.ex. ränta på banksparande och realisations- vinster från aktieförsäljningar). För de allra flesta utgörs givetvis faktorinkomsten till den absolut största delen av inkomster från arbete.48 För överskådlighetens skull har vi begränsat oss till att 48 I genomsnitt utgjordes faktorinkomsten till av inkomster från arbete, såväl 1991 som 1998. Skillnaderna i denna andel, liksom i förändringen av denna andel , är relativt små mellan de familjetyper som redovisas här (SCB 2000b). Detta betyder att de resultat som redovisas nedan (och i Tabell 3 ovan) sannolikt inte (eller endast Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54