sou · GPB377d2 · 2002-01-01 00:00:00 — I kapitalkostnad för pannkapacitet ingår endast det ökade behovet för att täcka den ökade energibehovet för den ökande mottrycks- kraften. För att realisera investeringen måste även övrig del av pannan räknas med – totalt omkring 3–, eller omkring 150–per bruk där det är aktuellt. 7Produktionskostnader 2000 och 2010 7.1Olja som kompletterande bränsle Som framgått producerades totalt nära 4,0 TWhel mottryckskraft inom massa- och pappersindustrin . Det var något mindre än året innan, vilket främst berodde på att det inte var lönsamt att producera mottryckskraft med olja på grund av högt oljepris. Inom massa- och pappersindustrin bedöms drygt 2,5 TWhel mottryckskraft vara baserad på interna bränslen, returlut och bark. Resterande produktion måste baseras på inköpta bränslen såsom, bark från sågverk, skogsbränslen och olja. Av Figur 7.1 framgår beräknad produktionskostnad med tillgänglig produktions- utrustning och tillgängligt värmeunderlag. Den heldragna linjen speglar bedömd produktionsmix och har teoretiskt delats upp på olika bränslen. Upp till 2,5 TWhel sätts bränslekostnaden till noll, därför att kraftproduktionen baseras på interna bränslen, och den pro- duktionskostnad som redovisas utgörs av bedömd kostnad för underhåll /MWhel. Här bör beaktas att vissa typer av in- terna bränslen kan ha en alternativ användning och därmed ett marknadspris I intervallet därefter utgörs kostnaden av inköpt bränsle (flis) /MWhbränsle som inklusive underhåll och övriga drift- kostnader ger elproduktionskostnaden /MWhel. För resterande produktion antas att olja utgöra bränslet och med prisnivån /MWhbränsle blir den totala elproduktions kostnaden inklusive underhåll och övriga driftskostnader /MWhel. Figur 7.1 Produktionskostnad för mottryckskraft exklusive kapitalkostnader med olja som kompletterande bränsle. Produktionskostnad, kr/MWhe 7.2Förädlat biobränsle som komplement För att skapa förutsättningar för ökad mottrycksproduktion utan att det medför orimligt höga investeringar har förutsatts att för- ädlat biobränsle används som komplement till de interna bränslena. Potentialen i ökad mottryckskraft inom massa- och pappers- industrin enligt Figur 6.3 bedöms till nära 3,3 TWhel utöver nu- varande produktion på 4,0 TWhel vid maximalt utnyttjande av vär- meunderlaget. För den ökade produktion erfordras en bränsle- mängd på cirka 4,5 TWhbränsle. I dessa siffror ingår en liten mängd kondenskraft tillverkad på värmeöverskott i kemiska avsalumassa- Den ökade mottryckskraftpotentialen är framräknad med ut- gångspunkt från värmeunderlaget . Den ökade produktio- nen fram medför en ökning av värmeunderlaget, men på grund antagna värmebesparingar görs bedöm- ningen att för mottrycksproduktion tillgängligt värmeunderlag inte ökar lika snabbt som produktionen. Produktionskostnaden för den ökade mottryckskraft- genereringen visas i Figur 7.2. Den dominerande delen av produk- tionskostnaden är priset för bränslet, vilket för tillkommande bränsle huvudsakligen är baserat på pellets. Upp till 2,5 TWhel sätts bränslekostnaden till noll, därför att kraftproduktionen baseras på interna bränslen, och den pro- duktionskostnad som redovisas utgörs av bedömd kostnad för underhåll /MWhel. I intervallet därefter utgörs kostnaden av inköpt bränsle (flis) /MWhbränsle som inklusive underhåll och övriga drift- kostnader ger elproduktionskostnaden /MWhel. Pellets ersätter oljan, till viss del utan kapitalkostnader. Kostnaderna utgörs då av bränslekostnaden för pellets med 170 kr/MWhbränsle vilket ger den totala elproduktionskostnaden /MWhel, inklusive underhåll och övriga driftkostnader. För högre elproduktion från cirka 3,7 upp till cirka 5,3 TWhel, utan användning av olja, krävs investeringar i utrustning för förbränning av pellets (i förugn med tillhörande pulver- brännare). Successivt ifrån en produktionsnivå högre än cirka 5,3 TWhel krävs installation av ytterligare pann- och turbin- kapacitet. I några fall bedöms pannkapacitet finnas men inte tillräckligt turbinkapacitet. I de flesta fall bedöms dock båda kapaciteterna behöva ökas, vilket leder till en allt högre andel I kapitalkostnad för pannkapacitet ingår endast det ökade behovet för att täcka den ökade energibehovet för den ökande mottryckskraften. I vissa fall har antagits att nya investeringar görs i pannor som möjliggör att billigare inköpt trädbränsle delvis kan användas. Figur 7.2 Produktionskostnad (totalt/varav kapital) för ökad mottryckskraft inom massa- och pappersindustrin med pellets som kompletterande bränsle. Kapitalkostnaden avser turbin och del i panna för elproduktion. I potentialen för ökad elproduktion bedöms ingå en mindre mängd kondenskraft som produceras på överskottsvärme i avsalumassa- bruk. Som jämförelse med Figur 7.2 visas i Figur 7.3 produktions- kostnaden även för dagens produktion med olja och med dagens befintliga utrustning respektive med pellets som kompletterande bränsle till övriga biobränslen. Figur 7.3 Produktionskostnad för mottryckskraft inom massa- och pappersindustrin Produktionskostnad, kr/MWhe Dagens och möjlig ökad produktion Skillnaden mellan produktionskostnaden med olja som kom- plement (streckade kurvan) och pellets som komplement (översta kurvan) visar vilket stöd som krävs, kr/MWhe för att biobränsle (pellets) skall vara ett konkurrenskraftigt alternativ mot olja. Huruvida denna produktion är lönsam eller ej beror på rådande elpris. Antagna bränslepriser redovisas i avsnitt 7.1 och 7.2. 7.3Hinder för utökad mottrycksproduktion Det naturliga företagsekonomiska hindret är att det inte går att ekonomiskt motivera investeringar i ny mottryckskraft om inte prisrelationen mellan el och bränsle långsiktigt kan bedömas bli sådan att kapital-, underhålls och bränslekostnader är lägre än möjlig intäkt från elförsäljningen. I befintliga anläggningar måste intäkten för elkraften överstiga de rörliga drifts- och underhålls- kostnaderna. För att ekonomiskt motivera användning av bio- bränslen måste dessutom detta bränsle ge en lägre total elproduk- tionskostnad än andra bränslealternativ som kol och olja. Eftersom ett bränsle med hög energitäthet förutsätts, kommer efterfrågan och därmed prisutvecklingen på pellets att vara en be- tydelsefull faktor för om produktionen skall bli lönsam eller ej. Förutom de direkta ekonomiska hindren finns det andra faktorer som måste beaktas bland annat följande. finns det exempel på samarbete där en extern aktör, ett energibolag, står för investeringar i den utrustning som behövs för elproduktion. En fortsatt utveckling mot att andra än industrin själv utnyttjar möjligheten att på ett effek- tivt sätt utnyttja industrins elproduktionspotential kan under- lätta att den tas tillvara. Inom industrin konkurrerar invester- ingarna med investeringar i kärnverksamheten. Ett energibolag vars kärnverksamhet är energiproduktion styrs sannolikt andra värderingar och alternativa investeringar. måste sannolikt förstärkas. Här gjorda bedömningar baserar sig på att det framförallt är förädlat bio- bränsle som kan ersätta befintlig oljeanvändning för elproduk- tion och också är alternativet till olja vid en utökad elproduk- tion. Det krävs sannolikt förhållandevis säkra och stabila för- hållanden för att industrin skall etablera inköp av en ny bränsletyp. Hur kommer tillgången på förädlat biobränsle att vara och vad händer med priset . Av största vikt är denna utveckling om investeringar gjorts och ett alternativt bränsle saknas. Tekniskt utgör olja ett alternativ men är det ett verkligt alter- nativ miljömässigt. Plats måste reserveras för den extra biobränslehanteringen, eftersom förädlade biobränslen kräver annan utrustning än olja och har ett lägre energiinnehåll per volymsenhet än olja. Askhalten är högre än för olja vilket leder till ökad askhanter- ingen och ökade kostnader för omhändertagande och depone- ring av aska. Elförbrukningen ökar (mera fläktar, transportörer etc.). Drift- och underhållskostnaderna ökar med förädlat biobränsle i stället för olja. , Rapport 4716. Konkurrens om biomassa. Energiläget i siffror 2000. Energiförsörjningen i , kortsikts- prognos . Ökat industriellt mottryck, underlag till , . Trädbränsle 1997, Rapport 1997:49. Skogsindustrins statistik över bränsleanvändning. Trädbränsle Skogsstatistisk ordbok. Intervjuer med branschföreträdare och företrädare för enskilda industrier. Några utgångspunkter:Arbetsuppgifter från SOU vers 90 1500 - 2000 producenter500 - 1000 kvotpliktiga4,5 milj hushållskunder för el7-15 milj certifikatca 10 olika kategorier producenter 4 kategorier kvotpliktiga (N 2000:07) Förfrågan angående myndigheternas uppgifter i ett system för handel med elcertifikat har begärt en närmare beskrivning av kon- sekvenserna för som blir följden av att införa kvotplikt för förnybar elproduktion och handel med certfikat. Inledningsvis vill Energimyndig- heten erinra om den korta tid som har stått till förfogande för att bedöma konsekvenserna. Vi- dare är i skrivande stund inte alla uppgifter tillräckligt preciserade. Systemet är nytt och det saknas erfarenhet från andra länder. är därför sannolikt att några uppgifter har förbisetts. Det kommer också att uppstå startproblem i samband med att nuvarande stödsystem ska ersättas med certifikatsystemet. också göras beträffande eventuella övergångsbestämmelser mellan nuvarande stödsystem och ett certifikatsystem. Följande redovisning över resursbehov är därför förknippad med en stor osäkerhet och kan bara användas för en första bedömning av resursbehovet och för att uppskatta erforderliga insatser för att ett nytt system ska finnas i operationell drift . Se också tidschemat i bilaga 1. En mer noggrann analys kan göras efter det att systemet, inklu- sive övergångsreglerna är fullständigt kända Uppgifter av engångskaraktär såsom förberedelser för och etableringen av systemet Systemet med el-certifikat ska bygga på en elektronisk hantering. Stora krav bör därför ställas på det datasystem som har i uppgift att hålla reda på godkända anläggningar/producenter, registrerade kvotpliktiga, överlåtelse och innehav av certifikat samt priser och elanvändning mm. För att effektivt hantera all information föror- dar att ett gemensamt databassystem mellan och etableras. Ett sådant system kommer att ta tid och resurser att etablera. Ett väl utformat databassystem kommer med stor sannolikhet att betydligt förenkla den löpande hanteringen av godkännande, granskning, kontroll, beräkning av sanktionsavgifter m.m. bedömer att detta är en förutsättning för förenkla processen och för att inte göra systemet administrativt betungande. Det blir också nödvändigt att utveckla myndighetens hemsida så att den kan användas för de kvotpliktigas redovisning av ingivna certifikat m.m. Det ställer i sin tur krav på en nära koppling mellan databassystemet och hemsidan. I det sammanhanget måste också rättsäkerheten och intrång i systemet kunna garanteras. och uppskattar att ett fullt tillförlitligt system normalt kräver 1½ år att genomföra. Att exakt ange kostnaden för detta system kräver anbudsunderlag och att alla uppgifter finns preciserade. Personalinsatserna bedöms kräva ca 10 personmånader hos myndigheten och uppbygganden av databas- systemet bedöms kosta 8 -12 Milj kronor. Det går att forcera arbetet med det sker i så fall till ökade kostnader och risk för en ej fullgod funktion i starten. Utredaren kommer inte att föreslå någon förordning som blir kopplad till lagen om el-certifikat. Arbetet med en förordning be- räknas starta . Beslutet kan först tas i samband med att godkänner lagförslaget. Föreskriftsarbete inom myn- digheten kan börja när propositionen är lagd, under förutsättning att innehållet i den blivande förordningen är känt. Resursbehovet för arbete med föreskrifter blir därför osäkert att uppskatta, både med avseende på volymen och på tidpunkten då arbetet kan på- börjas. Arbetet omfattar föreskrifter för godkännande av anlägg- ningar, ingivning av certifikat, deklaration av elanvändningen, sanktionsavgifter, garantipriser på certifikat under inlednings- perioden. En del av dessa arbetsuppgifter är välkända hos myndig- heten, medan andra är helt nya. Med ledning av myndighetens arbete med föreskrifter i anslutning till schablonreformen upp- skattas tidsåtgången bli 6 - 12 personmånader. Därtill kommer tid för samrådsförfarande med inblandade aktörer. Arbetet behöver göras . Det är nöd- vändigt att vissa föreskrifter blir slutförda . Det gäller exempelvis föreskrifter för godkännande och registrering, för att alla producenter ska kunna ansöka om godkännande innan och för att en registrering av kvotpliktiga hinner ske. Systemet med el-certfikat är helt nytt och initialt kommer det att kräva utbildningsinsatser inom myndigheten och ev. nyrekrytering av personer med adekvat utbildning och erfarenhet. Energimyndig- heten bedömer att flera avdelningar kommer att bli berörda. Som ett minimum kommer ca 24 personmånader för denna insats. Ett fullt utbyggt system kommer att kräva att 7 – 18 personer arbetar med dessa frågor på hel- eller deltid (se nedan). Kunskaperna om vad elcertifikat innebär är låga hos alla målgrup- per. Dessa måste således utbildas och informeras. Detta ställer stora krav på kontinuitet och konsistens i hur man hanterar dessa frågor för att lyckas. Det handlar dels om en uppbyggnadsfas, som sträcker sig , dels en fortlöpande insats. I uppbyggnads- fasen behöver man dels höja kunskapsnivån hos de professionella aktörerna dels informera konsumenterna. Det kommer att bli nödvändigt att genomföra regionala semina- rier efter riksdagsbehandlingen för att informera om det nya systemet. Det blir också nödvändigt att annonsera om det nya systemet för att täcka alla professionella aktörer. En särskild kam- panj riktad mot hushållen bör genomföras i samråd med Konsu- mentverket och företrädare för branschen. bedömer att det krävs 2 Milj kronor för dessa aktiviteter och att fortlöpande en förstärkning av förvaltningsanlaget på 1 Milj kronor för att upprätthålla kontinuitet och konsistens under de inledande åren. Personalinsatserna beräknas uppgå till ca 12 per- sonmånader. Om beslutar om införande av el-certifikat kan därefter fastställa aktuella föreskrifter. Via myndighetens hemsida kan anläggningsägare hämta ansöknings- blankett och föreskrifter för godkännande av anläggningar. Totalt bedöms 1000-1500 anläggningar bli aktuella för godkännande . Då oklarhet råder om tillgängligt data- stöd initialt, kan provisoriska lösningar komma att krävas. För dessa godkännanden uppskattar att ca 20 personmånader erfordras som i huvudsak kan ses som en engångsinsats. Registrering av kvotpliktiga skall ske hos . Elhandlare och egenproducent skall anmäla sig senast kvotplikten inträder. Enskilda elanvändare som önskar vara kvotpliktiga skall anmäla detta till året före det år som kvotplikten avser. Det innebär att ett register och rutiner för att hantera det måste finnas på plats . Om inte datasystemet hinner bli klart innan driftstart kommer detta arbete att bli betungande. skall också, om det finns grundad anledning anta att kvotpliktig elhandlare eller egenproducent underlåtit att anmäla sig, registrera denne ex officio. bedömer att det kommer att krävas 4-8 per- sonmånader för denna uppgift Återkommande uppgifter som avser den löpande driften Återkommande underhåll av datasystemen inklusive webb hanter- ing är nödvändigt. uppskattar att detta kommer att kräva 6-12 personmånader. Externa kostnader beräk- nas bli ca 2Milj kr. Godkänna anläggningar inklusive tillsyn och rapportering När systemet är i drift är det frågan om förändringar i registret genom att nya anläggningar tillkommer, anläggningar uppgraderas till högre effekt eller att anläggningar tas ur drift. En större tidsåt- gång kommer att krävas för att godkänna biobränsleeldade anlägg- ningar och vattenkraftanläggningar. Genom i första hand stick- provskontroller skall sedan fastställas att en anläggning uppfyller kraven för att vara certifierade. Det arbetet bör i första hand inrik- tas på biobränsleeldade anläggningar samt vissa vattenkraftan- läggningar. Certifikaträtten kan återkallas men om be- slut ändras i högre instans, skall myndigheten ta ställning till om innehavaren i efterhand skall få de certifikat denne gått miste om till följd av beslutet. uppskattar att 4-6 personmånader behövs för dessa uppgifter. Följa upp och utvärdera certifikatmarknaden Uppföljning av certifikatmarkanden med avseende på priser, utbud etc. bör göras löpande. En mer djupgående utvärdering av verk- samheten bör ske redan under det inledande året för att se hur marknaden fungerar och från olika aktörsperspektiv. En bedöm- ning av den framtida utvecklingen av utbudet av förnybar elenergi bör också göras. Det krävs också att man utvecklar en bra metodik för ändamålet. I detta arbete ingår också att noga följa utvecklingen på den internationella certifikatmarknaden samt att vid behov före- slå ändringar i lagstiftningen. uppskattar att 24 personmånader och kon- sultinsatser på ca 1 milj. kronor erfordras. Ta emot certifikat, granska deklarationer och begära annullering av certfi- kat Dessa moment skall enligt förslaget utföras av från . I denna uppgift ligger att ingivna certifikat förs in i registret och en granskning av elanvändningen. Denna granskning måste av praktiska skäl genomföras i mindre omfattning. Avgörande för arbetsinsatsen är i vilken utsträckning certifikaten för kvotplikten kan komma att hanteras elektroniskt eller inte. Initialt finns stor risk för att manu- ella insatser erfordras, särskilt om man inte hinner bygga upp data- basregistret före ikraftträdandet av systemet. ska 7 miljoner certifikat hanteras i systemet. De behöver mat- chas dels mot elanvändningen hos de kvotpliktiga, dels i för- hållande till producenterna. Här kan också viss samordning komma att krävas gentemot särskilda skattekontoret i och . Det är nödvändigt att flera personer deltar i dessa uppgifter. Hanteringen och bearbetning av information för registret bedöms kräva ca 6 personmånader under förutsättning att företagen själva matar in uppgifterna. Det är emellertid inte rimligt att i detalj granska alla deklarationer. Utifrån antagandet att av deklara- tionerna granskas mer i detalj, bedöms tidsåtgången bli 12 person- månader. Denna uppskattning baseras på myndighetens arbete med att granska årsredovisningar från nätföretag. I takt med att ruti- nerna utvecklas kan tidsåtgången minska med hälften, alternativt kan ett större kollektiv granskas. Ev. kan delar av denna granskning läggas ut på konsult eller på revisionsfirma. Eftersom denna granskning ska ske krävs att 3- 5 personer arbetar på hel- och deltid. För det fortlöpande arbetet med registret beräknas 3 personmånader som efter hand blir lägre. Hur stora resurser som behövs är svårt att avgöra eftersom underlåtenheten är straff- belagd med böter eller fängelse högst , men åtminstone en personmånad bör avsättas. Fastställa och driva in sanktionsavgifter, lösa in certifikat till golvpris och hantera överklaganden. Enligt förslaget ska Kraftnät varje kvartal räkna ut det vägda medelvärdet av certfikatpriset. förutsätter att en myndighet bemyndigas att fastställa avgiften och att all pris- information kommer att finnas tillgänglig för uppgiften. Inledningsvis torde certfikatpriset ligga på en sådan nivå att det blir nödvändigt för vissa producenter att begära inlösen. Innan marknaden har etablerats blir det också troligen nödvändigt att driva in sanktionsavgifter. Utifrån erfarenheter med arbetsinsat- serna för att administrera den s.k. 9-öringen, bedömer Energimyn- digheten att 8 – 12 personmånader behövs för dessa uppgifter. Uppgifter som utgår vid införandet av certifikathandels- systemet. Nuvarande investeringsstöd till biokraftvärme, vind och småskalig vattenkraft upphör 2002. Detsamma gäller den s.k. nioöringen. Dessa uppgifter uppgår till 24 personmånader . Undantagen för vissa producenter att betala nätavgift kommer att falla bort i det nya förslaget. använder 1 personmånad för sådana tvister. Sammantaget bedömer uppbyggnadsskedet kräva 17 – 22 Milj kronor. Det löpande arbetet kommer inledningsvis att uppgå till ca 10 Milj kronor. Uppgifterna är baserade på att en årsarbetskraft kostar , inkluderande kostnader för administrativa funktioner. En årsarbetskraft har beräknas vara 10 personmånader. Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektören . Vid den slutliga handläggningen har därutöver deltagit överdirektören , planeringsdirektören , utvecklingsdirektören , stabschefen , verksjuristen , handläggaren , experten den sistnämnde före- dragande. SOU 2001:77 Bilaga 7 Bilaga 1 Certifikatcykeln och det inledande arbetet RK arbetar med lågrådsremiss och (24 personmånader) Påbörja arbetet med databassystemet (10 personmånader)Informera om det nya systemet (12 personmånader) Påbörja arbetet med föreskrifter (6-12 personmånader) Påbörja arbetet med godkänna anläggningar (20 personmånader) Alla anläggningar ska vara godkända, de kvotpliktiga (4-8 personmånader) Löpande arbete registrering och godkännande, underhåll etc. (10 –18 personmånader) Uppföljning av systemet, utvärdering (24 personmånader) Lösa in osålda certfikat till golvpris Utbetalning av ersättning efter ansökan (6 personmånader) Deklarationer över elanvändning ges Granskning av deklarationer, registrering etc. (21-24 personmånader) Certifikat ges in av kvotpliktiga Besluta och driva in sanktionsavgift (2-6 personmånader) Dnr 799/2001/MA60 (N 2000:07) Förfrågan angående myndigheternas uppgifter i ett system för handel med elcertifikat har begärt att () på visst sätt närmare beskriver konsekvenserna för verket av de arbetsuppgifter som diskuterades vid sammanträde med utredningen, och . förutsätter att samtliga kostnader för uppgifter av såväl engångskaraktär som löpande uppgifter skall finansieras inom elcertifikatsystemet. vill betona att de konsekvenser som beskrivs nedan i hög grad bygger på antaganden om förhållanden som ännu inte klargjorts. Exempelvis bygger uppskattningen av kostnaden för framtagandet av ett datasystem för elcertifikat bl.a. på att IT- säkerheten skall motsvara vad som fastställts i Svenska Kraftnäts IT-säkerhetspolicy och att befintlig struktur för rapportering av timmätvärden kan användas. Den tid som stått till Svenska Kraftnäts förfogande för att utreda konsekvenserna har varit mycket kort och konsekvensbeskrivningen bör därför ses som en första grov uppskattning. Uppgifter av engångskaraktär såsom förberedelser för och etablering av systemet Svenska Kraftnäts uppgifter av engångskaraktär rör i huvudsak skapandet av ett datasystem för elcertifikat. har för avsikt att samverka med för att i systemet integrera funktioner som behövs för vissa av uppgifter. bedömer att 18 månader normalt krävs för att genomföra ett IT-projekt av detta slag. Att ifrågavarande projekt skall genomföras får naturligtvis konsekvenser i kostnadshänseende. Systemet bedöms kosta mellan 8 till bero- ende på hur mycket av befintlig rapporterings- och IT-struktur som kan användas. Till denna kostnad kommer att cirka 15 personmånader beräknas tas i anspråk hos . kommer att behöva utarbeta avtal och föreskrifter om datasystemet för elcertifikat vilka skall översändas till . Det kan också förutses att förutsätts vara delaktig vid framtagandet av annan författningstext rörande elcertifikat. Sammantaget bedöms cirka 6 personmånader komma att krävas för detta arbete. Den information som skall lämna till systeman- vändare och andra intressenter inför idrifttagandet av systemet bedöms i huvudsak kunna lämnas i anslutning till Svenska Kraft- näts ordinarie informationsinsatser och -kanaler. En användar- manual för systemet tas fram inom . Utöver detta bör dock särskilda insatser göras i samverkan med branschen och . Dessa insatser bedöms ta cirka 2 personmånader i anspråk. bedömer att nödvändig kompetens hos affärsver- ket kommer att byggas upp i samband med genomförandet av arbetsuppgifterna vid etableringen av systemet.