sou · GPB31d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Det är därför naturligt att den ordning med uppvisande av aktiebrev som ovan har beskrivits ersätts med ett system som innebär att bolag som övergår till att bli avstämningsbolag lämnar in ett utdrag av aktieboken till den centrala värdepappersförvararen, varefter förvararen lägger upp avstämningskonton för aktieägarna enligt aktie- boken. Som framgår av allmänmotiveringen räknar kommittén med att de nya krav som ställs på att låta föra in sig i aktieboken för att få utdelning och andra ekonomiska förmåner relativt omgående skall få genomslag både hos allmänheten och hos bolagen, vilket enligt kommittén kommer att leda till att aktieböckerna kommer att få väsentligt större tillförlitlighet än vad som gäller . Därför ser kommittén ingen större fara med att den prövning som sker innan avstämningskonton läggs upp för aktieägarna avskaffas. Andra rättigheter än aktier antecknas inte i aktieboken. För sådana rättigheter föreslår kommittén inte några förändringar utan alltjämt gäller att innehavaren skall visa upp den handling som utgör bevis på rättigheten, om någon sådan handling har utfärdats, och kunna åberopa en sammanhängande överlåtelsekedja. Andra stycket reglerar vem som är behörig att antecknas på ett avstämningskonto som innehavare av en rättighet som representeras av ett emissionsbevis. Bestämmelsen gäller inte om emissionsbeviset har utfärdats för en skuldförbindelse. Då skall i stället 9 § tillämpas. Paragrafen har förtydligats så att det framgår att bestämmelserna i paragrafen är tillämpliga på emissionsbevis och teckningsoptionsbevis som har utfärdats för skuldförbindelser. Dessutom görs en redaktionell ändring med anledning av ändrad paragrafbeteckning. Paragrafen har justerats med anledning av att aktiebreven avskaffas. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument 5 kap. Avräkning, tilläggssäkerheter och tillämplig lag Paragrafen har justerats med anledning av att aktiebreven avskaffas. Detta kapitel är skrivet med sikte på en tänkt situation då den av kommittén föreslagna övergångsregleringen (steg 1) tillämpas . Aktiebrev och aktiekuponger förekommer inte längre i något aktiebolag. förs fortfarande av aktiebolagen själva. I bolag med högst tio aktieägare sker det ofta manuellt men i bolag med fler aktieägare förs aktieboken alltid med hjälp av dator. Erfarenheterna av nyordningen är övervägande positiva. På de flesta aktiebolag tycker man att det är skönt att slippa hantera aktiebrev och andra aktiebolagsrättsliga dokument och att det är lättare att administrera de årliga utdelningarna när man slipper fordra in kupongerna. Också aktieägarna uppskattar att de nu kan få utdelningen utbetalad genom insättning på bankkonto som de anvisar och att de slipper tänka på hur aktiebreven skall förvaras. Några allvarligare olägenheter med den nya ordningen har inte framkommit. Banker, advokater och andra som biträder aktieägare i samband med företagsöverlåtelser har utvecklat rutiner som innebär att aktieboken – lagrad på en portföljdator eller tillgänglig på annat sätt – finns med när affären slutförs och aktierna definitivt överlåts. De ser till att överlåtelsen antecknas i aktieboken till skydd mot dubbelöverlåtelse och utmätning av aktierna till betalning av överlåta- rens skulder och får genast efter införingen en av behörig bolagsföre- trädare bestyrkt utskrift av aktieboken för att säkra bevisning om saken. Också överlåtelse av enstaka aktier sker enligt rutiner som utvecklats för att skydda aktieförvärvaren och dessa rutiner finns beskrivna bl.a. i artiklar med ekonomisk och juridisk rådgivning som förekommer i många tidningar. Allmänheten har härigenom fått lika goda kunskaper om vad som krävs för att skydda sig vid köp av aktier som vid köp av exempelvis en begagnad bil. Kravet på införing i aktieboken för att få utdelning och andra ekonomiska förmåner av aktierna har medfört att aktieböckerna blivit Denna positiva utveckling är också ett resultat av att revisorerna tagit sin lagenliga skyldighet att kontrollera hur aktieboken förs på allvar och i förekommande fall anmärkt i revisionsberättelsen när det funnits brister. har därför fått ökad betydelse i kreditupplysningsverksamhet. Också de brottsbekämpande myndig- heterna anser sig ha fått bättre förutsättningar att utreda ekonomisk brottslighet i aktiebolag. Många känner emellertid fortfarande en osäkerhet om det lämpliga i att aktieboken i fåmansbolag i praktiken förs av aktieägarna själva och menar att det inte går att bortse från risken att aktieägarna i eget intresse manipulerar aktieboken eller låter den försvinna som ett led i ekonomisk brottslighet. De brottsbekämpande myndigheterna efterlyser också möjligheter att samköra aktieböckerna i flera aktiebolag för att spåra mönster som kan motivera utredningar om ekonomisk brottslig- het. Många bolag anser sig inte behöva all den service som VPC tillhandahåller avstämningsbolag och som de följdriktigt uppfattar som alltför dyr. De vill därför inte ta in ett avstämningsförbehåll i sin bolagsordning men efterlyser ett alternativ som innebär att bolaget slipper att självt administrera aktieboken. Det är framför allt i fåmans- bolagen som dessa önskemål framförs. Man påpekar att aktierna i sådana bolag utomordentligt sällan omsätts. När aktier överlåts sker det i samband med att hela eller en stor del av bolaget övergår i nya händer och det utlöser regelmässigt ändringar i styrelsens sammansättning. Det skulle, menar man, underlätta om det var möjligt att på en gång och till samma instans anmäla aktieövergång och ny styrelse. I sammanhanget framhålls att om alla eller de flesta aktiebolag som inte är avstäm- ningsbolag låter föra aktieboken hos exempelvis PRV det skulle ge stordriftsfördelar som kan komma bolagen till godo i form av service- avgift som understiger vad det kostar för bolagen att själva föra aktieboken. Det är i denna tänkta situation som statsmakterna förutsätts vilja tillmötesgå önskemål av sist angivet slag och inrätta ett centralt ägar- register, något som ger förutsättningar för att också avskaffa de sista aktiebolagsrättsliga dokumenten, emissionsbevisen och tecknings- bevisen och övergå till ett helt papperslöst system för hantering av ekonomiska rättigheter enligt aktiebolagslagen. Det är denna reform, av kommittén i det föregående betecknad som steg 2, som skall beskrivas. I kapitel 4 har kommittén dragit upp riktlinjerna för steg 2. I förevarande kapitel går kommittén vidare och diskuterar detaljerna. Utgångspunkten för steg 2 är att lagen om kontoföring av finansiella instrument skall tillämpas av alla aktiebolag. bolagen kommer därmed att föras in i ett gammalt och väl fungerande aktiehanteringssystem som ger svar på många av de frågor som tas upp tilläggsdirektiv. Det gäller bl.a. vilka rättigheter som skall eller får registreras i avstämningsregistret, vilka uppgifter om aktier, aktieägare, rättighetsinnehavare och förfoganderättsinskränkningar som skall eller får antecknas i avstämningsregistret, de sakrättsliga verk- ningarna av en registrering, förfarandet vid registrering, rättelse och hävande av registrering, personuppgiftsansvar och skadestånd vid fel- aktig registrering. Kommitténs föreslår som framgått att de lösningar som lagen om kontoföring av finansiella instrument tillhandahåller i nu angivna hänseenden skall göras universellt tillämpliga på alla aktie- bolag. Framställningen i förevarande kapitel begränsas därför till de delar av kontoföringssystemet som måste eller bör justeras om ett centralt ägarregister införs. I avsnitt 6.7 behandlar kommittén övergången från ett system med aktiebrev och andra aktierättsliga värdepapper till ett papperslöst kontoföringssystem för hantering av aktier och andra rättigheter i aktiebolag. I det sammanhanget beskriver kommittén hur de bolag som finns vid ikraftträdandet och som inte tillämpar lagen om kontoföring av finansiella instrument skall föras in i det centrala aktieägarregistret. I förevarande avsnitt behandlas frågan hur de bolag som därefter bildas skall föras in i kontoföringssystemet. Enligt nuvarande ordning går ett aktiebolag in och ut ur konto- föringssystemet genom att införa eller ta bort ett avstämningsförbehåll i sin bolagsordning. Lagen föreskriver att bolaget i samband med att det tar in ett avstämningsförbehåll i bolagsordningen skall träffa avtal med en central värdepappersförvarare och uppdra åt denne att föra bolagets avstämningsregister. Kommittén föreslår att alla aktiebolag skall åläggas en lagenlig skyldighet att tillämpa en ordning som nära överensstämmer med den nuvarande kontoföringslagen. Det finns därför inte anledning att kräva att det i bolagsordningen skall finnas ett avstämningsförbehåll som innebär att bolaget skall hantera sina aktier i ett kontoföringssystem. Däremot är det angeläget att bolaget väljer någon behörig registerförare som skall föra bolagets avstämningsregister. Det är i och för sig möjligt att registrera ett nybildat bolag utan hinder av att det vid registreringstillfället ännu inte uppdragit åt någon att föra bolagets avstämningsregister och sedan med vite eller hot om administrativa avgifter tvinga bolaget att välja registerförare i efter- hand. Ett alternativ är att föreskriva en skyldighet för nybildade bolag att i stiftelseurkunden ange vem som har uppdraget att föra bolagets avstämningsregister. Saknas uppgift härom eller är den uppgivne registerföraren inte behörig skall PRV vägra att registrera bolaget. Det enklaste är emellertid att helt enkelt föra in varje nybildat bolag som inte i samband med registreringen uppger vem som skall föra dess avstämningsregister i det centrala aktieägarregistret och låta detta föra avstämningsregistret. Kommittén har utformat sitt förslag i enlighet med det sistnämnda alternativet. Vem eller vilka skall föra avstämningsregistren? Nästa fråga blir vem eller vilka som skall föra avstämningsregistren för de bolag som inte har ett giltigt avtal med en central värdepappers- förvarare. Den frågan behandlades av , som valde mellan två alternativ, PRV och VPC. För PRV som registerförare talade enligt bl.a. att andra obligatoriska registreringar utförs av PRV, att uppgifter om aktieägare skulle kunna lämnas på det företagsbevis som utvecklats av verket samt att på informations- och kundservices- sidan är väl utvecklad och att allmänheten därför skulle kunna förses med effektiv information ur ett ägarregister. För VPC som registreringsorgan talade bl.a. enligt Bulvanut- redningen att såväl regelsystem som datasystem redan fanns utvecklade för VPC:s verksamhet och dessa skulle kunna utnyttjas med mindre arbete och kostnader som följd. Ett enhetligt system för ägarregistre- ring skulle också kunna byggas upp, vilket i sig var ägnat att medföra en säkrare hantering. menade att många av de fördelar som en enhet- lig ordning för registrering av aktier och aktieägare i samtliga bolag skulle medföra föll bort genom avskaffandet av VPC:s monopol. Dessutom skulle en stor del av aktiebolagen inte ha något påtagligt behov av de särskilda faciliteter som är förenade med VPC:s system. Utredningen förordade därför att PRV anförtroddes uppgiften att svara för registreringarna såvitt avsåg de bolag som inte hade avstäm- ningsförbehåll (se SOU 1998:47 s. 143-147). vill för sin del tillägga följande. är VPC den ende centrale värdepappersförvararen på den svenska marknaden och har alltså ett faktiskt monopol. Det framstår inte som sannolikt att någon ytterligare central värdepappersförvarare etablerar sig . Den nuvarande möjligheten för bolagen att komma ur det kontobaserade systemet genom att ta bort avstämnings- förbehållet ur bolagsordningen försvinner med kommitténs förslag. Om VPC anförtros uppgiften att föra registret också för de bolag som inte träffar något avtal med VPC kommer dess monopol således att utvidgas till att omfatta alla bolag. Det strider mot intentionerna med lagen om kontoföring av finansiella instrument, nämligen att skapa mångfald på marknaden för kontoföringstjänster. Kommittén menar därför att det inte är lämpligt att VPC för avstämningsregistret för de bolag som inte aktivt väljer central värdepappersförvarare. Härtill kommer att det finns starka skäl för att välja PRV som subsidiär central värdepappersförvaltare. PRV för aktiebolagsregistret och registrerar bl.a. nybildade aktiebolag. Det framstår som naturligt att PRV i samband med denna registrering upprättar ett avstämnings- register för det nybildade bolaget, om bolaget inte anmält att det redan valt en central värdepappersförvarare. I den beskrivna ordningen kan avstämningsregistret tas i bruk när bolaget har blivit ett eget rättssubjekt och aktieägare, rättighetsinnehavare m.fl. kan genast förfoga över sina rättigheter. På grund av det anförda föreslår kommittén att PRV tilläggs uppgiften att föra avstämningsregistret för de bolag som inte väljer någon annan registerförare. När skall avstämningsregistren upprättas? Som framgått av det föregående menar kommittén att det är lämpligt att ett bolag under bildande, som inte önskar att PRV anförtros uppgiften att föra dess avstämningsregister, träffar avtal med en central värde- pappersförvarare innan bolaget anmäls hos PRV för registrering i aktie- bolagsregistret. I avtalet regleras när avstämningsregistret skall tas i bruk. Denna tidpunkt bestäms med hänsyn till det behov som aktie- ägarna och andra innehavare av rättigheter i bolaget har av att kunna förfoga över rättigheterna på ett från sakrättslig synpunkt betryggande sätt. Om ett nybildat bolag som anmäls för registrering i aktiebolags- registret inte visar att det har träffat avtal med en central värde- pappersförvarare, föreslår kommittén att PRV, i samband med att bolaget registreras, upprättar ett avstämningsregister för bolaget. Därvid får PRV utnyttja handlingar i ärendet om bolagets registrering. PRV skall därefter föra avstämningsregistret till dess bolaget uppdragit åt annan att föra dess avstämningsregister. Hur får de centrala värdepappersförvararna del av uppgifterna som skall föras in i avstämningsregistret? Aktierna i de allra flesta bolag som omfattas av kontoföringslagen handlas via börs eller annan organiserad marknadsplats. Det innebär att överlåtelser och pantsättningar m.m. registreras automatiskt. Några föreskrifter om vem som skall svara för att de centrala värdepappers- förvararna får de uppgifter som de behöver för registerföringen har därför inte meddelats. Med kommitténs förslag kommer många mindre bolag att omfattas av kontoföringssystemet. Man måste räkna med att aktier och andra rättigheter i dessa bolag i hög utsträckning kommer att överlåtas utan förmedling av bank eller fondkommissionär. I sådana situationer är det lätt för parterna att förbise att överlåtelserna måste anmälas för registrering för att förvärvaren skall få sakrättsligt skydd. Kommittén föreslår därför bestämmelser som klargör vem som skall svara för att de centrala värdepappersförvararna får tillgång till de uppgifter som de behöver för att registren skall bli tillförlitliga. I ett nybildat bolag har bolagsledningen tillgång till samtliga upp- gifter som skall registreras i avstämningsregistret. Kommittén föreslår därför att bolaget åläggs att sända ingångsuppgifterna till den centrala värdepappersförvarare som bolaget har valt. Om bolaget inte har valt någon förvarare skall uppgifterna i stället sändas till PRV. Sedan ingångsuppgifterna antecknats i avstämningsregistret bör det åligga bolaget att fortlöpande anmäla sådana förändringar i registrerade förhållanden som bolaget självt beslutar om. Det kan för att ta ett exempel gälla nya bestämmelser i bolagsordningen som innebär att vissa aktier blivit konvertibla eller kommit att omfattas av samtyckes-, förköps- eller hembudsförbehåll. Kommittén föreslår att bolaget skall anmäla uppgifter av nu angivet slag till den centrale värdepappers- förvararen. I sammanhanget skall nämnas att ändringar i bolags- ordningen skall anmälas till PRV för registrering i aktiebolagsregistret. Om bolaget inte har valt någon annan central värdepappersförvarare utan avstämningsregistret förs av PRV föreslår kommittén att hand- lingarna för registrering i aktiebolagsregistret utan vidare av PRV läggs till grund för införing också i avstämningsregistret. Om bolaget åter- igen har valt någon annan central värdepappersförvarare än PRV måste bolaget göra en särskild anmälan såväl till PRV som till värdepappers- förvararen. Det grundläggande syftet med ett centralt aktieägarregister är att få tillgång till tillförlitliga uppgifter om ägarförhållandena i bolagen. Överlåtelser av aktier och andra rättigheter skall därför anmälas till registret. För att uppnå detta har det sakrättsliga skyddet för förvärva- ren knutits till registreringen. Frågan blir då om det är överlåtaren eller förvärvaren som skall svara för att överlåtelse anmäls till värde- papperförvararen för registrering. Kommittén föreslår emellertid av praktiska skäl att överlåtaren, som får förutsättas vara registrerad i registret och vars behörighet att göra registreringsanmälan kan tas för god, skall svara för att anmälan till registret sker med uppgift om den nye ägaren eller rättighetsinne- havaren. I fråga om pantsättning föreslår kommittén att aktieägaren skall anmäla att panträtt har upplåtits i aktien och lämna uppgift om panträttsinnehavaren. Lagen om kontoföring av finansiella instrument tillåter inte att någon annan än innehavaren av ett avstämningskonto disponerar över detta. Kommittén menar att det inte finns skäl att förändra ett väl inarbetat och fungerande system och föreslår att denna ordning skall tillämpas i det nya systemet. Förslaget innebär att en aktieförvärvare eller en panträttsinnehavare inte på egen hand kan se till att förvärvet respektive panträttsupp- låtelsen blir registrerad. Om motparten inte fullgör sina åligganden kommer förvärvaren inte att kunna vare sig förfoga över aktierna eller få del av de ekonomiska förmåner som aktien ger. Förvärvaren kommer inte heller att vara skyddad mot vare sig överlåtarens borgenärer eller mot att överlåtaren säljer eller pantsätter aktierna på nytt. I praktiken får saken lösas genom att förvärvare eller panträttsinnehavare med hjälp av fullmakt från aktieägaren anmäler överlåtelsen respektive panrättsupplåtelsen. genomförs överlåtelser av aktier och andra rättigheter i av- stämningsbolag normalt genom ett kontoförande institut t.ex. en bank eller en fondkommissionär. Det går då till så att den som vill sälja eller köpa aktier vänder sig till institutet och ger detta i uppdrag att genomföra en viss order. Institutet får därvid tillgång till uppdrags- givarens avstämningskonto och utför vanligen själv de registrerings- åtgärder som affären föranleder. Kommitténs föreslår inte några ändringar i denna ordning men menar att även PRV bör ges möjlighet att anlita kontoförande registerföra överlåtelser och andra anteckningar på avstämningskonton. Vissa uppgifter utmönstras ur avstämningsregistret Aktier kan dras in utan återbetalning till aktieägarna och ger då inte längre någon rätt i bolaget. Aktierätten kan också gå förlorad på grund av inlösen eller skifte i samband med likvidation. För att förhindra överlåtelse av aktier utan aktierätt finns bestämmelser om att aktie- breven skall förses med anteckning som utvisar vad som skett. Motsvarande uppgifter skall för avstämningsbolagens del antecknas på avstämningskonto. Det finns som kommittén ser det inte skäl att i ett kontoföringssystem låta aktier som på detta sätt förlorat sin aktierätt stå kvar i avstämningsregistret och föreslår därför att bolaget, så snart en åtgärd av nu angivet slag har genomförts, skall anmäla saken till den centrala värdepappersförvararen så att denne kan avföra aktierna. Förändringar med anledning av att aktiebokens avskaffas gäller att en aktieägare inte får utöva sina aktierättigheter innan han förts in som aktieägare i aktieboken. Kommittén föreslår att aktie- boken avskaffas och att aktierättigheterna i stället får utövas först när aktieägaren förts in i avstämningsregistret. När ett aktiebolag självt för aktieboken är det möjligt att kräva att bara den som på stämmodagen är införd i aktieboken får rösta på stämman. Med den ordning som kommittén föreslår kommer emellertid en anteckning i aktieboken att ersättas av en registrering i avstäm- ningsregistret, som alltid kommer att föras av en central värde- pappersförvarare. Det är då inte säkert att bolaget kan få tillgång till en utskrift av avstämningsregistret per stämmodagen som kan användas för att kontrollera röstlängden. Kommittén anser därför att den nu- varande ordningen i avstämningsbolag att den som är införd i aktie- boken viss dag före stämman har rätt att rösta på denna bör gälla i alla bolag. I enlighet härmed föreslår kommittén att den som upptagits i en utskrift av avstämningsregistret avseende förhållandena som anges i bolagsordningen, får rösta på stämman. Avstämningsdagen får inte infalla tidigare än före stämman. I samband med företagsförvärv är det vanligt att den nye ägaren håller bolagsstämma i omedelbar anslutning till att affären slutförs. Frågan är då om denna ordning är möjlig i ett system där rösträtt får utövas endast av den som på avstämningsdagen var införd som ägare i avstämningsregistret. Kommittén vill för sin del besvara frågan med både ja och nej. Om alla aktier är representerade när affärens slutförs och alla aktieägare är ense om att hålla bolagsstämma , kan så ske utan att man behöver iaktta formkraven på kallelse, information och annat som enligt aktiebolagslagen normalt krävs för att stämman skall vara giltig, inklusive en utskrift av avstämningsregistret per avstämningsdagen. Men om alla aktier inte är representerade eller om någon aktieägare motsätter sig det kan stämman inte hållas på detta spontana och informella sätt. Det avgörande blir i praktiken ägar- strukturen i bolaget. I små bolag med få och eniga ägare kommer stämma i anslutning till överlåtelse att kunna ske även när bolaget omfattas av kontoföringssystemet, medan sådan informell stämma varken eller framtiden kan hållas när aktieägarkretsen är vid eller heterogen. Den som på en viss bestämd dag är antecknad som aktieägare i aktieboken är behörig att ta emot utdelning eller betalning respektive bli registrerad för en ny rättighet. Kommittén föreslår att denna ordning behålls med den förändringen att en registrering i avstämningsregistret är avgörande. Alla bolag måste alltså fastställa en avstämningsdag vid beslut om vinstutdelning, tillskottsemission med företrädesrätt för gamla aktieägare, fondemission och nedsättning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna. 6.3Enklare rutiner för vissa bolag När det centrala aktieägarregistret inrättas i steg 2 kommer ett kontoföringssystem att gälla för alla aktiebolag. Då kan den nuvarande indelningen i avstämningsbolag och övriga bolag inte behållas. Steg 2 innebär att de nuvarande kupongbolagen i ett utbyggt kontoföringssystem omfattas av det regelverk som nära överens- stämmer med vad som gäller för avstämningsbolagen. Detta regelverk är i första hand avpassat för aktiemarknadsbolagens behov och framstår som onödigt tungrott för små och medelstora bolag. Kommittén föreslår därför vissa förenklingar för dessa bolag. När det gäller att avgränsa vilka bolag som skall få tillämpa enklare rutiner har kommittén inte velat skapa några nya kategoriindelningar utan stannat för att låta skiljelinjen gå mellan de privata och de publika bolagen. Kommittén föreslår sålunda att de publika aktiebolagen skall omfattas fullt ut av de bestämmelser som gäller för avstämningsbolagen medan de privata aktiebolagen skall få tillämpa delvis andra och enklare rutiner. I 3 kap. 7–13 §§ lagen om kontoföring av finansiella instrument finns bestämmelser om förvaltarregistrering av aktier och andra finansiella