sou · GPB348d4 · 2002-01-01 00:00:00 — Även om inte är anhängare av stadsdelsreformen konstaterar hon att den haft en viss positiv effekt, nämligen att kom ut på plats i . Hon berättar hur nämndmötena i stadsdelarna är öppna för allmänheten. Det kommer en hel del folk till mötena och där har fått tillfälle att tydliggöra sin politik. På min fråga om den moderata satsningen i kommer att ge effekt i form av ökat valdeltagande svarar hon att det mycket väl kan göra det, eftersom det nu finns en riktig debatt där ute. Hon säger också att det är ett stort plus för om människor börjar se att det lönar sig att engagera sig. Under hearingen beskriver några av deltagarna sitt partis syn på hur man tar emot nya medlemmar, och särskilt personer med utländsk bakgrund, och vad man har att erbjuda dem. har internationella föreningar i och i , vilka har kommit till på förslag från medlemmar med utländsk bakgrund. Företrädarna för liberalerna berättar hur man inför valet gjorde en särskild utbildningssatsning för liberaler med utländsk bakgrund. Utbildningen behandlade teman som kulturskillnader och föreningsteknik. Deltagarna kom framför allt från invandrartäta kommuner. Det var ett medvetet val från partiets sida, som inte gjorde samma satsning i de län där det är väldigt homogent. Syftet med utbildningen var att förbereda dem för kunna kandidera till valbara platser. Efter kursen skrev kursledningen till deltagarnas länsförbund och talade om att det fanns lämpliga personer som borde nomineras. samverkar med Liberala som finns på ett antal orter och som arbetar med frågor kring integration och etnisk mångfald. kommer att ändra sin introduktion som är uppdelad ansvarsmässigt mellan den centrala och lokala nivån. Ett problem i ett växande parti som Krist- demokraterna är att det inte finns obesatta uppdrag över när man får nya medlemmar som vill engagera sig. Därför måste det finnas möjlighet att utvecklas i det politiska arbetet även om man inte har förtroendeuppdrag i kommun eller landsting, säger partiets före- trädare. Partiet har ett fadderskapssystem för nya, både i partiet och i det kommunpolitiska arbetet. Inom finns inte särskilda föreningar för medlemmar med utländsk bakgrund, däremot nätverk. Moderaten menar att introduktion är A och O. Om en ny med- lem inte erhåller en bra introduktion är risken stor att han eller hon hoppar av. Detta har inte med bakgrund att göra utan det gäller alla, betonar han. Om man inte är uppvuxen i en politisk miljö möter man en hel del hinder och svårigheter i början. Moderata samlingspartiet har mentorsprogram och de har också särskilda kurser, kandidatskolor, som syftar till att förbereda folk för förtroendeuppdrag. Mentorer följer de nyvalda politikerna . Även inom finns nätverk, däremot inte föreningar, för medlemmar med utländsk bakgrund. Socialdemokraterna har startat politiska aftonskolor för personer med utländsk bakgrund. Efter genomgången utbildning ska man kunna åta sig förtroendeuppdrag. Erfarenheten har visat att kvinnor med utländsk bakgrund har hoppat av. planerar partiet att starta särskilda aftonskolor för kvinnor, med kvinnliga lärare. Alla som går på aftonskolan får en egen som följer och stöttar efter valet. Socialdemokraterna har flera etniska eller internationella föreningar runt om i landet. Antalet har ökat . Inom Västerpartiet fungerar introduktionen bra enligt partiets representant. Det finns bra material och bra stöttning, men inget speciellt för personer med utländsk bakgrund. Personligen tycker hon att det vore bra med särskilda introduktioner för medlemmar men utländsk bakgrund. Partiet har av historiska skäl en finsk sektion. Utöver det finns det möjlighet även i att organisera sig i nätverk. de gröna anordnas kurser för nya medlemmar. Kurserna är avsedda för alla medlemmar oavsett deras etniska bakgrund. Partiet har heller inte särskilda föreningar för medlemmar med utländsk bakgrund. Partiets representant anser att invandrare kanske är mer betjänta av att organisera sig över olika etniska gränser där de kan ventilera den gemensamma nämnaren för alla, nämligen diskriminering av invandrare i det svenska samhället, än att organisera sig i sina egna nationella eller etniska föreningar. Att bli medlem är ett stort steg att ta. Hur blir man mottagen som ny medlem i partierna? De förtroendevalda fick frågan hur de själva blev mottagna i sitt parti. Endast en person, en moderat med utländsk bakgrund, tycker att mottagandet inte var alldeles lyckat, eftersom det var lite kyligt. De övriga anser att de blev väl mottagna. En kristdemokrat beskriver att han togs emot med öppna armar. Han säger också att då var vi ju ett litet parti, jämfört med , så varje tillskott var värdefullt. Förmodligen torde detta gälla samtliga partier. De har inte råd att genom ovänligt och ointresserat bemötande bidra till att nya krafter ger upp eller tappar intresset. I tider då medlemsantalet sjunker och antalet aktiva minskar är varje tillskott välkommet och nödvändigt. Förfarandet varierar givetvis mellan partierna. Det gemensamma är att alla nya medlemmar kontaktas, antingen genom brev eller telefon. De erhåller också skriftligt material från partiet. En vänsterpartist som varit med i partiet länge jämför dagens bemötande och mottagande av nya medlemmar, med hur det var , när han själv gick med i partiet. Han blev invald på rekommendation av andra partimedlemmar och skulle också genomgå studiecirklar. Han berättar något roat om hur det funge- rar , när han själv är en av dem som blir uppringda av folk som är intresserade av att bli medlemmar. Han säger: Ja, det är bra, då skickar jag över ett papper, så är du med. Tiderna och människor- na har förändrats mycket. Mottagandet är mycket varmare och mer välkomnande än . är man i partiet av den åsikten att alla kan göra en insats. Enligt honom var människor förr mer följ- samma, auktoritetsbundna och osjälvständiga. bestämma själva och det går inte att hantera dem som . Då skulle partiet snart stå utan medlemmar, säger han. Det bemötande man får kan stärka självförtroendet hos nykom- lingen. En kristdemokrat med utländsk bakgrund började tro på sig själv eftersom han kände sig respekterad i partiet. Han hade tidigare känt sig något osäker eftersom han upplevde att hans svenska inte var tillräckligt bra. Men uppmuntran från parti- kamraterna hjälpte honom. En miljöpartist med utländsk bakgrund lovordar också mottagandet i partiet genom att säga att finns en vänlig atmosfär i partiet både lokalt och regionalt. Det är högt i tak och även om man talar med brytning, är det ingen som avbryter, och ingen som trycker ned en, berättar han. Att vara känd i partiet underlättar givetvis hur man upplever den . En socialdemokrat med utländsk bakgrund, som hade varit fackligt aktiv innan han engagerade sig partipolitiken, säger så här om betydelsen av sin fackliga fackgrund: Jag blev väl mot- tagen. För att de flesta kände mig. Vi kände varandra innan. De visste vem jag var. Så det gick bra och det går bra fortfarande. Det kan vara svårare för den som inte har kontakter i partiet. De parti- politiskt engagerade träffas i många sammanhang, både i partiet och i fullmäktige och nämnder. Arbetar man länge tillsammans kommer man varandra nära och får sin interna jargong. Följande beskrivning ges av en vänsterpartist: Jag tror att politiken, eller det politiska livet, är sådant att, även om vi inte vill det, och det ska inte vara så, så är det ändå så, totalt sett i kommunen, att ett gäng kommunpolitiker som känner varandra och spelet, och alla positioner är kända, det är någon sorts gemenskap. Och detta är starkare i partierna och det är svårt att bryta sig där också, att känna och så vidare. Även i det avseendet har vi varit dåliga förut. Det lägger vi vinn vid, det förstår vi att vi måste göra. Men sedan ändå så är de utanför. Det tar , de måste vara väldigt energiska och vilja väldigt starkt att komma med, och verkligen visa det, för att de ska bli en av oss. I alla partier får nya medlemmar, utöver skriftligt material, också inbjudningar till kurser och konferenser i partiets regi. De utbild- ningar som erbjuds kan handla om allt från frågor kring partiets ideologi till hur det politiska arbetet i fullmäktige och nämnder går till. På kurser får man tillfälle att träffa kommun- och landstings- politiker samt riksdagsledamöter. En centerpartist med utländsk bakgrund berättar hur väl förberedd har blev för förtroende- uppdrag i kommunen tack vare alla de kurser han deltagit : Inom CUF får man åka på olika kurser, som man kallar för steg 1 och steg 2 och steg 3. Jag var borta väldigt mycket , på olika ställen /---/ Då fick man lära sig, ja, hur funkar, hur regeringen funkar, hur det funkar i kommuner och landsting. De tog ju dit de som satt i kommunen /---/ Det har varit en väldigt bra skol- ning. I intervjun med denne centerpartist hänvisar han till en äldre partikamrat som väglett honom i hans karriär. Han säger att partikamraten lärt honom mycket, bland annat hur ett litet parti trots allt kan påverka en hel del i politiken. En moderat med utländsk bakgrund berättar om en trainee-utbildning inom partiet vars syfte är att utbilda medlemmar så att de kan representera partiet och även ta politiska uppdrag. Han själv hade avslutat en sådan utbildning där tre av deltagarna hade utländsk bakgrund. befinner sig enligt en intervjuad i en fas då partiet växer så det knakar. I takt med detta växer också intresset för partiets utbildningar. Han upplever att intresset bland personer med utländsk bakgrund är större än bland etniska svenskar. Han säger också: Jag kan inte säga att det är så, men min uppfattning är att de invand- rare, som har tagit steget och blivit medlemmar, de upptäcker ett parti som i mångt och mycket överensstämmer med deras värderingar, vad de står för, och så känner de att de blir sedda och folk lyssnar på oss. De bara väller in, för de snackar med sina kompisar. Ingen av dem som har utländsk bakgrund anser att deras bakgrund i något hänseende har varit till nackdel. Enligt några har den tvärtom varit till fördel. Den citerade centerpartisten säger att han inom partiet uppfattades som en stor tillgång eftersom det inom är ganska dåligt med någon som är ung och som har utländsk bakgrund, och jag fyllde ju båda kriterierna, så jag var en stor tillgång. Denne man, som är född i och som beskriver sig själv som svensk blir, eller kanske till och med görs, i det politiska sammanhanget till en person med utländsk bakgrund. En moderat förklarar att hans etniska bakgrund kan ha varit en tillgång eftersom partiet måste vara representativt och ha några invandrare i partiet som är aktiva. Partiets behov av att hitta en plattform har hjälpt honom. Han menar att han kom i rätt tid in i nämner han att han mött några negativa reaktioner inom partiet. Några förtroendevalda hävdar som sin åsikt att deras utländska bakgrund inte ska tas hänsyn till och att uppmärksamhet över huvud taget inte ska fästas vid människors etniska bakgrund. En ung vänsterpartist som kom till i tonåren tror inte att hans partikamrater ser honom som en ung invandrarkille utan som den person han är här. Han tar avstånd från kategoriseringen i svenskar och personer med utländsk bakgrund. De personliga meriterna och dugligheten bör vara det som avgör ens möjligheter i politiken, slår han fast i intervjun. Det som gäller är att man visar att man är intresserad och visar vilja, och att man har bra förslag. En medlem i säger om sina partikamrater att de har aldrig sagt någonting, aldrig. menar hon för egen del att hennes bakgrund varit till fördel för henne, genom att den gjort det möjligt att se saker ur flera synvinklar. Det verkar som om den etniska bakgrunden, åtminstone inte , har hindrat de intervjuade i deras politiska ambitioner. Detta är ganska intressant eftersom det i varje parti, som tidigare berörts, tycks finnas personer som visar tveksamhet eller misstänksamhet mot personer med utländsk bakgrund. Den unge moderaten är den ende som säger att han har mött negativa reaktioner i partiet. Flera av de intervjuade med utländsk bakgrund menar att de i andra sammanhang har varit utsatta för olika former av rasism eller diskriminering. En säger att han har varit med om att man kastat glåpord efter honom på gatan och en annan har utsatts för direkt våld. En tredje berättar att hans anställningsansökningar kommit tillbaka med vändande post och att orsaken är hans utländska namn och utbildning. En fjärde beskriver hur han blev retad i skolan. Men från politiken har de inga sådana erfarenheter. De förtroendevalda med svensk bakgrund ger stöd åt uppfattningen att den etniska bakgrunden inte är någon nackdel. Samstämmighet är stor mellan de åsikter som presenteras av de förtroendevalda med svensk respektive utländsk bakgrund. Om utländsk bakgrund vore till nackdel och utgjorde ett hinder i det politiska livet skulle vägen vara ännu längre än vad den är till den etnisk mångfald som partierna så varmt stöder. Finns det då andra hinder eller svårigheter som särskilt drabbar personer med utländsk bakgrund i deras roll som partimedlemmar? Jag låter frågan gå till dem med utländsk En socialdemokrat säger att personer med utländsk bakgrund måste arbeta hårdare för att visa sin duglighet och för att få uppmärksamhet, något som han i och för sig finner naturligt. Också flera andra instämmer i att personer med utländsk bakgrund måste arbeta hårdare för att ta sig fram i partiet. Några tar upp frågan om mötesteknik. Mötesvanan är väldigt viktig, man ska inte prata i munnen på varandra /skratt/, man ska vänta på sin tur, men det lär man sig. En folkpartist berättar hur personer med utländsk bakgrund kan uppfatta svenskar som avståndstagande. Hon menar att svenskar visar samma attityd mot varandra. Men svenskarna kan den svenska koden, något som gör att det inte uppstår missförstånd. För mig tog det att knäcka den, fast vi kommer så nära ifrån. Jag tyckte också en massa innan. Men sedan upptäckte jag att det här är så enkelt att svenskarna förstår sig inte på oss, sinsemellan använder de samma kod, men de förstår varandra, men utlänningen tolkar det på sitt sätt. Hon anser också att personer med utländsk bakgrund riskerar att inte bli tagna på allvar om de inte kan koderna. Att kunna språket räcker inte utan man måste också behärska den svenska koden. Vad säger svenskarna om detta? Ja, de har ingen avvikande åsikt i frågan. Mitt intryck av intervjuerna är att de hinder och svårigheter som man kan uppleva som medlem inte är särskilt stora. Många hinder är också desamma som för etniska svenskar. I detta kapitel är det att granska vilka möjligheter parti- medlemmar med utländsk bakgrund har att erhålla förtroende- uppdrag. Att de är välkomna som medlemmar och att deras etniska bakgrund inte verkar utgöra någon nackdel på medlemsnivån såg vi i föregående kapitel. Några har till och med beskrivit sin utländska bakgrund som något de själva eller andra uppfattat som en fördel. Men hur är det på nästa nivå? Kommer man i fråga för nomineringar? För att komma in på dessa frågor bör vi först titta något på rekryteringsprocessen. Vilka krav ställs? Därefter tar jag upp hur man i partierna ser på personer med utländsk bakgrund. Är kraven desamma? Finns det särskilda hinder och svårigheter för personer med utländsk Och i den mån de finns: Hur tänker man sig att komma tillrätta med dem? När det gäller de kommunala politiska församlingarna är kommunfullmäktige det enda direktvalda organet. De kandidater som väljarna kan rösta på till fullmäktige är rekryterade och nominerade av partierna. Ledamöter och suppleanter till kommu- nala nämnder utses av kommunfullmäktige som utgår från de nomineringslistor som partierna presenterar. Det betyder att par- tierna själva bestämmer vilka politiker som representerar dem.41 Nomineringsprocessen kan fungera konserverande, anser Center- partiet. Den som får flest röster i medlemsomröstningen är den som är mest känd, som har gjort sig ett gott namn. Den som är ny har alltid svårare att slå sig fram. För att få bättre mångfald på partiets listor måste riktlinjerna för nomineringskommittéerna betona detta mål. Ett av delmålen under den pågående mandat- perioden är att lokalorganisationer i samband med tillsättande av uppdrag och positioner som blir lediga ska prioritera personer med utländsk bakgrund. De invandrare som på detta sätt kommer in i politiken är bättre förberedda inför nästa val och har hunnit göra sig ett namn inom partiet. Han tror dessutom att invandrare kan vinna på personval på samma sätt center- kvinnorna tidigare gjort. liberalerna anser att personval kan gagna personer med utländsk bakgrund. Inför valet hade partiet flera kandidater med utländsk bakgrund på sina listor, personer som dock inte alltid stod särskilt högt upp på listorna. Flera av kandidaterna genomförde egna valkampanjer och lyckades genom personröster bli personvalda. Representanterna för partiet hävdar under hearingen att personval är det enda sättet för invandrare att få en rättvis chans att komma in. I personval hänger det på den enskilde om han eller hon lyckas. De invandrare som bedrev egna personvalkampanjer i förra valet hade enligt partirepresentanterna erfarenheter, sisu och ett nätverk omkring sig. Partiet ser dessa personer som blåslampor och som ett hot i positiv bemärkelse mot 41 och 2000b, s. 10. andra, mer etablerade politiker. Politiken vitaliseras genom att fler kandidater är ute i valrörelsen och möter väljare. De är övertygade om att det i nästa valrörelse finns ännu fler kandidater med utländsk bakgrund som driver egna valkampanjer. Det är nämligen dessa som har insett att de har en möjlighet i politiken. I verksamhetsplan står att partiets bredd- ningsarbete ska riktas bland annat mot personer med utländsk bakgrund. Syftet är att ha en annan representativitet . Moderata samlingspartiet säger, i likhet med , att den som är känd i partiet får flest röster i partiets interna provval. Nomineringsprocessen befinner sig under luppen hos Modera- terna. Målet är att öppna upp för att få bättre underlag. Kanske görs provvalen tillgängliga för allmänheten via Internet så att vem som helst kan gå in och rösta. I nästa val kommer alla moderata kandidater ha personvalskampanjer. Men, menar partiets represen- tant, då är man tillbaka på ruta ett. Den som gör sig känd får flest röster. Han tror inte att personval kommer att underlätta för kandidater med utländsk bakgrund. Det kan fungera i mindre kommuner där det bor många invandrare som tillhör samma etniska grupp. I kommuner med många etniska grupper är det svårare, eftersom man i så fall måste värva röster bland de mindre grupperna. Då kan det vara lättare att göra sig känd bland svenskar. Företrädarna för Socialdemokraterna anser att problemet med att personer med utländsk bakgrund är underrepresenterade i de politiska församlingarna inte har så mycket med processer och strukturer att göra, utan med attityder. Mycket av arbetet måste därför inriktas mot attitydpåverkan. Målet inför valet är att andelen personer med utländsk bakgrund bland partiets med- lemmar och kandidater på valsedlarna motsvarar befolknings- sammansättningen i kommunen. representant belyser självkritiskt bakgrunden till att partiet har en bra representation när det gäller etnisk mångfald i de politiska församlingarna. Partiet ökade stort vid valet . Bland de namn som partiet hade kalkylerat med utifrån tidigare valresultat var inte representationen särskilt bra. Men tack vare partiets framgång kom även de in som egentligen inte hade ansetts stå på valbar plats, och bland dessa fanns en god representation av personer med utländsk bakgrund. Vi fick en tankeställare, säger partiets representant, när vi såg det tänkta strecket och det generella mönstret i hela landet. Hon tror inte på kvotering efter- som kategorin personer med utländsk bakgrund inte är homogen. Enligt de grönas företrädare var representationen god på partiets vallistor i valet . Detta gäller framför allt , men även i andra kommuner där det finns invandrare i större omfattning. Invandrare kan vinna på personval enligt partiets representant. Som tidigare berörts kan partierna upplevas som slutna sällskap, vilket kan försvåra för nya medlemmar att komma in och ta plats. Av intervjuerna framgår att det är just detta som nykomlingarna måste lyckas med om de vill ha förtroendeuppdrag i partiet eller i kommunpolitiken. De måste göra sig kända och visa sin duglighet genom att arbeta i lokalorganisationen. En moderat säger att man måste delta i det politiska livet, när vi är ute med bokbord och träffar väljare. Och man ska vara med inom fullmäktigegruppen som är vårt stora debattforum och där är alla medlemmar välkomna och där har alla yttranderätt. En socialdemokrat beskriver hur man ska ha varit med i jobbet, vad det nu kan ha varit, från att dela ut broschyrer, bjuda på kaffe, arrangera något möte och så vidare, man måste visa på att det lokala arbetet är viktigt, för det är ju det som är grunden. Att lokalorganisationen fungerar förutsätter mångas aktiva arbetsinsatser och då är det naturligt att alla förväntas bidra genom en aktiv insats. Att delta i lokalorganisationens arbete och aktiviteter fungerar som en slags inskolning i partiets ideologi och värderingar. En förutsättning för att bli nominerad är att personen i fråga delar partiets värderingar. Det ligger i sakens natur att inget parti släpper fram någon som inte gör det. Genom umgänge och arbete i lokal- organisationen kan man bilda sig en uppfattning om vilka som gör det och vilka som inte gör det. En vänsterpartist talar om att det ibland hastigt och lustigt dyker upp personer och att man då är tveksam, man tycker att de ska vara med ett tag först, så att man vet vem de är, att man ska ha förtroende. Också en kristdemokrat berättar att det framför allt i valtider kommer människor så där före val, som säger Jag vill gärna, jag kan allt och då är en risk att sådana slinker in. Men där tror jag att vi har lärt oss att ta lite lugnare. Man kan uppfatta andemeningen i dessa citat som någon form av misstänksamhet mot dem som alltför snabbt vill göra politisk karriär. Men det kan också ses som någon form av kvalitetskontroll.42 Inom partiet ska man kunna lita på dem som nomineras och man ska veta vad de går för. I lokalorganisationen socialiseras medlemmar in i det politiska tänkandet. Men om man ska ha förtroendeuppdrag krävs även andra färdigheter, vilket framgår av följande citat från en moderat: Det är lite annorlunda att ha åsikter och tänka, och sedan komma till verkligheten, att komma till en stadsdelsnämnd, och tala skriftspråk, och man måste be om tal och sådant. Jag tror att man måste gå genom systemet lite, veta spelregler /---/ Hur man möter motståndare, att hålla tal. Det är lokalorganisationens uppgift att förbereda sina medlemmar genom att ge också kunskap i mötesteknik och argumentation. Att en viss kvalifikationstid för uppdrag ska finnas är en åsikt som alla delar. Men hur lång ska tiden vara? Ett par förtroendevalda säger att de väletablerade som har varit med borde ha insikten att lämna plats åt andra, men att de ska vara kvar i politiken och fungera som mentorer för de nya. I finns en regel som säger att man inte får sitta längre än tre perioder på samma post eftersom partiet vill ha ökad rörlighet. I intervjuerna med företrädarna för Socialdemokraterna och förs, utöver det generella resonemanget om vilka som blir nominerade, också en diskussion om kvalifikationstid. En moderat säger att partiet måste bli mycket öppnare och släppa in människor som är intresserade av politik. Hon säger att partierna egentligen inte är någon bra organisation om man snabbt vill organisera sig, oavsett vem man är. Hennes eget parti är hierar- kiskt, anser hon. Möjligen kan den som har kontakter i styrelsen avancera något fortare. Den långsamma gången gör också att man löper risk att människor tappar intresset.