sou · GPB345d1 · 2002-01-01 00:00:00 — N Alla som svarade ansåg att personalens kunskaper om arbets- marknad, studieekonomi, utbildning och yrken var utmärkta eller bra. N Med något undantag angav kunderna utmärkt eller gott som sammanfattande omdöme om förmedlingen. AF Yrkesval kommer att upphöra som myndighet vid ingången . Våra samverkanspartner är nöjda med samarbetet och beklagar att vi skall upphöra, avslutar . Kontaktpersoner: , chef för vägledningscentrum, Tel: 031–61 91 61 E–post: , samordnare för Vuxencentra, Tel: 031–61 35 92 E–post: , informations- och marknadsansvarig, Tel: 031–61 35 88, En helhetssyn på individens väg in i studier är på väg mot en efterfrågestyrd vuxenutbildning. Vi går från undervisning till lärande. Det finns en helhetssyn på individens väg in i studier, där vi erbjuder alla kringresurser. Exempelvis nivåbedömning, pedagogiskt samtal kring läs- och skrivproblematik, studiefinansiell rådgivning eller kurativt stöd, berättar , chef för vägledningscentrum inom vuxenutbildningsförvaltningen. Vi sätter fokus på individens behov, önskemål och förutsätt- ningar. Vi fångar upp utbildningsbehovet genom kontakter med sökande och samverkansparter. Vuxenutbildningen ger såväl arbetslösa som anställda möjlighet till förkovran under olika perioder av livet. Den vänder sig också till dem som riskerar att hamna utanför arbetsmarknaden, exempelvis anställda som saknar gymnasiekompetens. har det samlade ansvaret för utveck- ling och förnyelse av vuxenutbildningen i . Man hanterar exempelvis interkommunala ersättningar och sam- ordnar antagningen av elever och ger dem tillgång till vägledning, tester, infotek, kuratorer och studievägledare oavsett utbildnings- anordnare. Den enskilde ska få den hjälp som behövs för att på bästa sätt få sina behov av utbildning tillgodosedda; rätt nivå, rätt tidslängd, rätt studietakt, lämplig metodik och tillgång till stöd, betonar . Arbetet med den individuella studieplanen är under utveckling. Likaså olika vägledningsinstrument så att olika målgrupper på ett smidigt sätt kan komma till aktuell information snabbt via IT, via ett väl genomtänkt informationsmaterial och via studie- och yrkes- vägledare. Samverkan sker bland annat med länsarbets- nämnd/arbetsförmedling, CSN, , stadsdelsförvalt- ningar, regionen, och . Arbetsförmedlingens personal finns representerad på vägledningsen- heterna. Så även socialtjänst, försäkringskassa och CSN, förklarar . Kännetecknas av hög flexibilitet Utbildningarna kännetecknas av hög flexibilitet vad gäller antag- nings- och studietider men också vad gäller att möta förändringar och nya krav i omvärlden. Individerna ska ha inflytande över sin studiesituation och kunna påverka form och innehåll. Utbildningen ska stärka dem att möta framtida förändringar och nya krav på yrkesspecialiteter och kompetenser från regionens näringsliv. Den ska vara ett verktyg för integration och mångfald och genomföras i nära samverkan med berörda myndigheter, arbetsmarknadens parter, näringslivet, kommunens flyktingmot- tagning och . Samverkan ska leda till ökad helhetssyn och kvalitet och effektivare resursutnyttjande, säger . De studerandes erfarenheter tas tillvara En viktig målsättning i vuxenutbildningen är att öka varje individs motivation och lust till att studera. Därför är det särskilt viktigt att tillvarata erfarenheter och utforma undervisningen med hjälp av de studerande. Individuella studieplaner ska erbjudas alla som så önskar och ska utgå från den enskildes mål för sina studier, utbildningsbakgrund och tidigare erfarenheter. Möjligheten ska finnas att validera kunskap som inte är dokumenterad. Uppdraget är att sträva efter att utveckla pedagogiska modeller med klara mål, hög kvalitet och som sätter individens behov i cent- rum. Hög kvalitet och ett brett utbud av utbildningsformer måste erbjudas och ett långsiktigt samarbete med en mångfald av utbild- ningsanordnare ska byggas upp. I finns ett kontinuerligt utvecklingsarbete inom IT där är det senaste exemplet. Det är framtaget av vägledare, för vägledare och för sökande. Detta är också ett exempel där vägledare tagit makten över datorerna (verktyget). Ett IT-baserat valstöd för individen är nästa utveck- lingsområde. Metoder ses över och nya utvecklas Morgondagens vägledning kommer innebära att individens erfarenhet och önskemål står i centrum, det kommer också att fin- nas individuella kompetenskonton. För att kunna fånga upp och tillgodose individens önskemål krävs att de metoder som används ses över och nya utvecklas. De nya begreppen ska definieras och all personal bör ha en gemensam förståelse och värdegrund baserade på teorier som är anpassade för en ny verksamhet och ett samhälle i förändring. Det handlar också om att höja professionalismen bland väg- ledarna. Att ha ett yrkesspråk, med begrepp, modeller och teorier för att kunna förklara det man ser. För att synliggöra verktyg, arbetssätt och metoder kan det krävas att särskilda metodutvecklare finns inom organisationen. Vi har börjat att rekrytera sådana inom studie- och yrkesvägledningen, säger . I samarbete med i och arbetsmarknadens parter utvecklas validering som ett verktyg att förena det offentliga utbildningssystemets formella lärande med andra former av organiserat lärande och det tysta informella lärande som sker i olika livssituationer. Särskilt betonas vikten av att ta tillvara utländsk utbildning och yrkeserfarenhet. Metodmässig är utgångspunkten att validering är ständig pågå- ende i ett spektrum av lärprocesser där vägledaren fungerar som stöd och brobyggare. Individens kompetens måste bedömas och dokumenteras mot olika utarbetade kvalifikationsunderlag. Dokumentationsformer kan exempelvis vara betyg, yrkesområdes- visa kompetensbevis eller individuella kunskapsportföljer. Över gränserna – Vägledningshuset i Kontaktperson: Projektledaren , Tel –176154 eller 0703–188616 I är det enkelt att få vägledning. Det är bara att kliva rätt in från gatan i centrala stan; in i stora, ljusa lokaler. Här står datorerna på rad för den som vill surfa runt på egen hand, men här finns också många studie- och yrkesvägledare för den som vill ha personlig rådgivning och service. Man behöver inte beställa tid. Vi är helt oberoende av utbildningsanordnarna. Hit kommer man för att informera sig om olika utbildningsvägar och få hjälp med att bedöma var man står i förhållande till arbetsmarknadens krav. Sedan bestämmer man själv, säger , chef för . I Vägledningshuset förekommer ingen myndighetsutövning och ingen dokumentation av den enskilde besökaren. Däremot före- kommer ett mycket nära och väl fungerande samarbete mellan de båda huvudmännen för projektet, och Arbetsförmedlingen. I lokalerna på (mitt emot ett annat informationscentrum, ) arbetar studie- och yrkesvägledare från de båda samarbetsparterna sida vid sida. Tillsammans erbjuder de en bred och djup kompetens, till gagn för de arbetssökande, anställda och skolelever som kommer in för att diskutera yrkesval, studieplanering eller framtidsplaner i största allmänhet. Lägg till detta att såväl kurator och arbetspsykolog som representanter för utbildningsanordnare, högskolan, näringslivet och CSN finns på plats och bilden av ett komplett smörgåsbord växer fram, menar . I styrgruppen för Vägledningshuset finns representanter för både Arbetsförmedlingen och . Samverkan med andra intressenter – myndigheter, skolor, företag, organisationer – sker i regelbundna, schemalagda informationsmöten eller nätverksträffar. Intresset håller i sig Det har gått Vägledningshuset drog i gång. Att behovet fanns visade sig och intresset håller i sig. Vi har fortfarande flera hundra besökare . Ja, snittet ligger faktiskt på dryga tusentalet. Så många som är nöjda med den service de får, konstaterar stolt. Målen för Vägledningshusets verksamhet är högt satta. Ett är att bidra till att minska den öppna arbetslösheten , ett annat att bidra till att av deltagarna i den kommunala vuxenutbildningen antingen arbetar eller studerar efter avslutad utbildning. På Vägledningshuset blir vägledarens roll i det livslånga lärandet central. Att på ett professionellt sätt möta den enskilde just på den nivå där han eller hon befinner sig är en av nycklarna till framgång. Det kräver ständig omvärldsbevakning och regelbunden kompe- tensutveckling. Det har vi satt av särskilda pengar till, berättar . Vi tar också del av den forskning som bedrivs inom området och varje anställd specialbevakar en bransch och ett utbildningsområde. Att Vägledningshuset spelar en viktig roll och lever upp till de krav kunderna ställer är redan konstaterat. Men det räcker inte som mått på kvalitet. Därför har och hans medarbetare inlett ett arbete med att hitta lämpliga mätmetoder. Det är oerhört viktigt att genom kvalitetsmätningar legitimera sin verksamhet. Men lika viktigt är att politiker och tjänstemän får ökad kunskap om vägledning och om de svårigheter som alltid finns i att mäta mänsklig kommunikation, avslutar . Kommunen har samlat resurserna för vägledning – Tel: 0510–771462; Kommunen och näringslivet i samverkar för att öka tillväxten lokalt. har man valt att samla kommunens resurser för studie- och yrkesvägledning för att öka tillgängligheten och underlätta kunskapsöverföring mellan myndigheterna. Projektet har fått namnet Vägledningshuset och är tänkt att vara en mötesplats alla inblandade. Viktiga begrepp som lever i projektgruppen är högt i tak, många bollar i luften, flexibilitet och avsaknad av jante-lag, berättar . Kunden lotsas direkt till rätt person, för här sitter Komvux, , Arbetsförmedlingen och gymnasiet under samma tak. Här får kunderna kunskap om utbildningsvägar och arbets- marknadens behov som näringslivet får större möjlighet att säkra framtida rekryteringsbehov och därmed en god tillväxt i kommunen. Diskussioner sker bland annat i branschgrupper. Vägledningshuset samordnar dessutom intern kompetens- utveckling och har blivit ett forum för kunskaps- och informa- tionsutbyte för alla vägledare i kommunen. Den personal som är kvar ute på skolorna ingår på det här sättet också i projektet, som pågår fram till sista . Alla inblandade ser positivt på det här sättet att arbeta, uppdrags- givarna ser vinster för den egna verksamheten och alla har ett gemen- samt ansvar för vägledning i kommunen, säger . Varje vägledare är organisatoriskt kvar hos sin arbetsgivare, som har kvar det fulla arbetsgivaransvaret. En projektledare är anställd. Arbetstiderna har anpassats till kundernas behov. Bilaga 2 SOU 2001:45 Vägledningshuset är politiskt förankrat, har en noga genomtänkt projektplan med tydliga delar och stor egen frihet. Kommunens filosofi är att driva vägledning långt ner i åldrarna; från grundskola över gymnasiet till Komvux. Vägledningshuset är en del i denna väg- ledningspolitik, berättar . Man samarbetar med Högskolan on-line och med rektorer vid gymnasieskolan när det gäller upplägg av vuxenstuderandes plane- ring av studierna. CSN finns på plats i ansökningstider. Man erbjuder ett brett utbud av studie- och yrkesvägledning för alla åldrar. Här erbjuds självservice, individuell vägledning (både drop-in och tidsbokad) och gruppinsatser. Kunden söker själv information om yrken, olika utbildningssystem och arbetsmarknad, utlandsstudier och utlandspraktik, studiefinansiering, stipendier, fonder, arbetsmarknadens trender och prognoser inklusive lokala framtidsfrågor. Informationen finns både skriftligt och i datorn. Individens intresse, mål och delmål styr vägledningen. Vi måste ta hän- syn till nya snabba förändringar inom utbildningsvärlden, som innebär flera vägar till samma mål, berättar . Vägledarna är noga med att lägga ansvaret hos individen, de för- söker motivera denne att agera. Kunden ska få smak på möjlig- heten att lära för livet och vägledaren fungerar som bollplank. Styrgruppen för verksamheten har regelbundna träffar där man diskuterar hur arbetet fortskrider i projektet utifrån syfte, mål och åtgärder. Klimatet är väldigt lyhört och arbetsgruppens upplevelser och erfaren- heter får gehör, menar . Vi har de ekonomiska ramar vi behöver för att skapa en bra verksam- het, tillägger hon. fick den hjälp de behövde Enligt en mätning har Vägledningshuset i genomsnitt 15 besök per dag. gjordes dessutom en enkätunder- sökning för att kartlägga kundstruktur och omdömen. Totalt gjordes då 87 besök, 57 valde att delta i undersökningen. Av dessa tyckte att de fick den hjälp de behövde. arbetade , var arbetssökande och studerande. av besökarna var i åldern , var 20 – , var 26 – och var 36 – . var ingen kund . av kunderna hade den aktuella veckan fått tips om Vägledningshuset genom Arbetsförmedlingen, genom Komvux, via , lika många genom gymnasieskolan medan fått informationen genom släkt och vänner. hade sett en annons i tidningen. Hemsidan var då inte igång . Att döma av enkäten når man främst målgruppen genom information på skolor och via annonser, kommenterar . hoppas personalen att Vägledningshuset får möjlighet att vara en del i individens kompetensbank då denne behöver högre grad av hjälp till självhjälp. Vi anser det viktigt att vägledare inte stagnerar i sin roll utan att man får och ges möjlighet att följa samhällets utveckling. Medarbetarna trivs mycket bra. Vi har själva möjlighet att skapa arbetssättet, vi får arbeta självständigt med ett tydligt mål, avslutar . kommer projektet att utvärderas av extern konsult. Utbildning ska löpa som en röd tråd – Framtidsljus, Tel: 0651–184 55, 070–581 36 93, Röda trådar ligger oss varmt om hjärtat. Kunder ska kunna läsa från orienteringskurser upp till högskolenivå inom vissa områden. Grundskoleelever framför önskemål om utbildning till oss, önskemål som vi för vidare till skolledningen, berättar på FramtidsLjus, en organisation för kommunens samlade studie- och yrkesvägledning i . FramtidsLjus omfattar , gymnasieskolan och infoteket. Man vägleder individuellt och i grupp, informerar om studier, arbetsmarknad och yrken, deltar och initierar praoarbete, anordnar mässor och intern fortbildning. Vägledarna har kontor vid varje grundskola och på gymnasiet samt vid infoteket. Vi har en bra plattform att arbeta utifrån och en fungerande intern organisation. Vi betonar det processinriktade arbetet, vägled- ningen, och vi vägleder med kunden i fokus. Den administration vi utför är direkt kopplad till verksamheten, fortsätter . Målet är att stimulera till livslångt lärande och höja utbild- ningsnivån i kommunen. FramtidsLjus chef har kontakt med områdeschefen för grund- skolan och är även med vid rektorskonferenser då behov finns. Samverkan sker på alla plan i samhället med många olika aktörer. Här är det mycket viktigt att vi känner till och har förståelse för varandras organisation och uppdrag, påpekar . Man har internt definierat begreppen marknadsföring, information och vägledning samt skillnaderna mellan dessa begrepp. Detta för att gentemot övriga samverkanspartner kunna föra dialog om vilket perspektiv vägledare ska ha i sitt arbete. Gemensamma träffar sker mellan infoteket/FramtidsLjus och samtliga utbildningsanordnare inom för gemensam planering, information och strategi för utbildning inom kommu- nen. En viktig aspekt här är vägledarens kunskap om CSN-stöd som för att den enskilde praktiskt och ekonomiskt ska kunna påbörja och fullfölja en utbildning. Samverkan med gymnasieskolan sker via programråd, intag- ningsträffar, återkoppling om elevönskemål/synpunkter på utbild- ning och specifika elevärenden. I handlar det framför allt om prao-planering. Samverkan med näringslivet sker exempel- vis genom Framtidsdagen, en stor mässa förlagd till mars månad där utbildningsanordnare och yrkesföreträdare ställer ut. samplanerar man vissa utbildningar och orienteringskurser för att ta några exempel. Samverkan är vald utifrån frågeställningarna Vad behöver kunden? och Hur kan vi tillsammans skapa förutsättningar och uppnå resul- tat? Samtliga elever kallas till samtal Samtliga grundskoleelever kallas till grupp- och individuell vägled- ning/information. Föräldrarna erbjuds också samtal enskilt eller tillsammans med eleven. Elever kan också komma vid behov. Introduktion till gymnasiet sker före ansökningstillfället och året därpå erbjuds gruppvägledning/information. Besök sker också spontant. Vi utgår enbart från individperspektivet, detta för att renodla den väg- ledande rollen och – ännu viktigare – bibehålla trovärdighet, betonar . På FramtidsLjus ser man det livslånga lärandet som i första hand en attitydfråga. Det första man måste börja med är det egna livslånga lärandet. Därefter är det viktigt att förmedla detta till kunder från och uppåt. Både djupare vägledning och handledning via Internet Vår roll framgent kommer att röra mer vägledning av djupare art men också att handleda via nätet till utbildningar/kurser nationellt och internationellt. Informationsdialoger via mail och liknande kommer också att öka. Kort sagt ser vi olika kundgrupper; de som behöver längre och djupare vägledning samt de som är i arbete och vill vidare till fördjupning eller byte av yrkesbana, säger . Hon nämner några viktiga stimulansfaktorer av mer handgriplig karaktär och som indirekt berör vägledning: ett bra utbud med möjligheter att läsa vidare, ersättning i rimlig nivå för studier, vet- tiga lärare som själva har livslångt lärande i fokus samt möjligheter för kunden att validera. Personalens möjligheter till kompetensutveckling är stora efter- som man själva har egna medel att förfoga över. Möjligheter finns således att prioritera om efter behov och år. En kompetensutveck- lingsplan görs med varje medarbetare och en målbeskrivning görs för hela verksamheten. Personalen håller sig också ajour genom Internet där man bevakar olika områden. FramtidsLjus tar dess- utom emot praktikelever från studie- och yrkesvägledareprogram- met. Ingen i personalen säger sig vilja arbeta på annat sätt och vid varje kontakt med kollegor i andra kommuner upplever vi den egna arbets- situationen som förmånlig, berättar och nämner också att FramtidsLjus har många studiebesök från andra kommuner som visat intresse för arbetssättet. Arbetssättet skapar en stark inre enighet och möjlighet att hålla en enad linje utåt för att kunna driva viktiga frågor. Kompetensutvecklar alla kategorier vägledare, – Tel: 046–71 99 51, 0709–71 99 51. Hemsida: /vagledarkompetensen/ VägledarKompetensen samlar alla kategorier vägledare och när- liggande yrken till gemensam fortbildning, kompetensutveck- ling och erfarenhetsutbyte. Yrkesgrupperna som berörs är studie- och yrkesvägledare, yrkesvalslärare, arbetskonsulenter, studievägledare, arbetsför- medlare och personal på arbetsmarknadscentra, andra utbild- ningsanordnare och intagningspersonal samt danska vägledare i . Verksamheten drivs utan vinstsyfte och är ett rationellt och kostnads- effektivt system med hög kvalité. Här har vägledare i regionen fått en mötesplats, berättar projektledaren . Fortbildning och kompetensutveckling samordnas med andra anordnare. VägledarKompetensen, som startade , är en självfinansierad verksamhet med som huvudman. VägledarKompetensen har referensgrupp, styrgrupp, universitet- och högskolegrupp samt Öresundsgrupp med ledamöter som ger både tips och idéer och ett forskningsperspektiv på verksamheten utifrån vägledarnas önskemål. Man tar tillvara den kompetens som finns på universitet och högskolor i , , övriga och utom- lands. Samverkan är bland det viktigaste för att kunna driva VägledarKom- petensen, berättar . Samverkan sker med utbildningsanordnare, föreläsare, forskare, fortbildningsanordnare, kontaktpersoner för olika branscher, stat- liga och kommunala myndigheter och privata näringslivet i olika nationella och internationella nätverk. Nätverken är många och i en ständig förändring på samma sätt som samhället. har samverkan med ökat genom . Befolkningen i kan enkelt arbeta eller utbilda sig i båda länderna, vilket har medfört behov av en ökad kompetensutveckling av vägledarna både i och om danska/svenska utbildningar och arbeten i ett Öresundsperspektiv. Utan IT skulle VägledarKompetensen inte kunna drivas på ett så kost- nadseffektivt och rationellt sätt som görs , säger . IT används som en stor kunskapsbank både i kontakten med prenumeranter och föreläsare, men också som ett stort uppslags- verk/bibliotek och marknadsföringsredskap. Tillgängligheten och kontaktmöjligheten genom Internet är påtaglig och används dag- ligen. IT som ett hjälp till självhjälpsredskap är viktigt. Vägledare prenumererar på tjänsterna Finansieringen sker genom att vägledare abonnerar/prenumererar på VägledarKompetensen. Kostnaden är per deltagare alternativt per arbetsplats, max tio personer. Utöver tio personer tillkommer per person. Priset gäller ett läsår och dessutom tillkommer en avgift per konferenstillfälle med ca . Konferenser som ligger utanför det ordinarie utbudet har en avgift som utgår från de faktiska kostnaderna, ca 400 – . Alla priser är exklusive moms. Resurserna räcker enbart om antalet abonnenter uppgår till mellan 900 – 1 000 personer. Avgiften för /2001 är låg i förhål- lande till de kostnader som uppstår för lokaler, mat, föreläsare och övriga utgifter som tenderar öka, berättar . Verksamheten kräver att ca 100 vägledare i genomsnitt deltar i de större konferenserna och att samverkan sker mellan fortbildningsanordnare både inom och utomlands samt studie- och yrkesvägledarutbildningarna för att hålla nere föreläsar- arvoden och reskostnader. Ekonomin är sårbar om någon part, alla skolor eller Länsarbetsnämn- den, skulle dra sig ur. Varje part ingår med ca hälften av medlen, för- klarar som menar att fortbildningen och kompetens- utvecklingen genom VägledarKompetensen skulle ha en bättre situa- tion om verksamheten hade fått fasta resurser för en-två anställda eller en särskild pott av pengar som kan täcka grundprenumerationen för Varje skola och arbetsförmedling skulle då enbart stå för konferensavgiften. finns arbetsplatser som inte ger vägledare några medel alls till fortbildning och kompetensutveckling, konstaterar . Präglas av utbud och efterfrågan Besöksfrekvensen skiftar i förhållande till fortbildningens- och kompetensutvecklingens karaktär. Hela verksamheten präglas av ett utbud- och efterfrågeperspektiv. Fortbildningen består av både konferenser som har maximerade deltagarantal och andra där alla vägledare kan deltaga. Om antalet deltagare understigar den ekonomiska ramen inställs konferensen. Om deltagarantalet över- stiger maximum erbjuds oftast en ny konferens med samma inne- håll. Målgruppen är ca 900 vägledare men varje arbetsgivare/vägledare prio- riterar oftast vem som får åka i förhållande till belastning och annat på arbetsplatsen. Marknadsföring sker med brev, konferenser, egen hemsida, mail, mun till mun, referensgruppen, styrgruppen, universitet- och högskolegruppen och Öresundsgruppen samt andra interna informationsblad. Morgontidningarna i anser att där inte är något nyhetsvärde i VägledarKompetensen. Jag har kontaktat journalisterna på dagstid- ningarna i . Vägledaren och individen behöver stärkas Vägledarrollen är viktig i det livslånga lärandet. Karriärplanering (karriärportfolio) kommer att bli viktigt framöver både för de svaga och starka i samhället. Samhället och världen förändras i en allt snabbare takt. Både vägledarrollen och individen behöver stärkas för att kunna utvecklas. Vi måste ständigt ompröva våra teorier och metoder och ge vägledaren tid till eftertanke, reflektion och ge utrymme för metodutveckling så att de kan möta det behov som uppstår. VägledarKompetensen känns som en verksamhet som är nödvändig i det livslånga lärandet för väg- ledargruppen, säger . Utvärderingar och tillströmningen visar värdet av verksamheten och de olika ingående arbetsgrupperna ger en ständig feedback av både innehåll och kvalité. Olika nätverk och samverkanspartner är positiva till både samordning och samverkan. Uppdragsgivaren, , ser enbart positivt på både resultat och effekt. tas verksamheten upp till ny prövning.