sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Det behövs en systema- tisk sammanställning och spridning av erfarenheter och goda exempel. Jämits förslag om att en ny myndig- het för jämställdhet även ck i uppdrag att bygga upp en databas med goda exempel på jämställdhetspro- jekt och metodutveckling, är ett sätt att uppnå detta. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T (1999). Män och deras maskiner, FRN. (1992). Från mejerska till mejerist. (1996). Kön, klass, teknisk expertis. Gagliardo , Fil.Mag.Psykologi. Underlagsrapporter till Jämits slutbetänkande Jämställdhet – transporter och IT. Analys av en arbetsmarknads IT-utbildning ur kognitions- och genusperspektiv. Om AMS effektmål, AMV, Årsredovisning 2000, Redogörelse för måluppfyllelse . yttrande, Dnr Pro 00-7966-09, om Delbetänkande (N2000/5458/TP) från Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transport och IT-tjänster: Jämställdhet och IT. En effektivare arbetsmarknadsutbildning, Ds 2000:38, Närings- departementet. - Stress- och kvalikationsperspektiv, , , 1987. Fundamentals of cognitive psychologi, H.C.Ellis & R.R. Hunt, Kap 3 och 9, Publishers, 1993. Social Cognition-Making sense of people, , Kap 10, , , 1999. En meccano pojke berättar, , Wiken, 1988. Teknik på kvinnors vis, , AMS Närservice, , Fakta om informations- och kommunikationsteknik i . Kvinna och företagare på landsbygden i . Y-kvinnor på nätet. Women in the Internet 8-9 mars 2001 i Rapport från om informationsteknikens betydelse för tillväxt och sysselsättning i , Ds 2000:68. (Panteli med era, 1999) sid 83 European Commission, , Report Science policies in Union Promotion excellence through mainstreaming gender equality.1999 (Figur 6.1.1) , Education at a Glance, 2000, (Figur 6.1.2), , Excel les, grad_elds_98 total (Figur 6.1.3) SCB, Classication of Swedish education according to ISCED 97, (översättning av OECDs grupperingar för gur 6.1.2 & SCB, Fields of Eductaion and Training, Manual, (översättning av OECDs grupperingar för gur 6.1.2 & 6.1.3) , Employment rate, Product 1-11010pc-EN, last updated 08/02/2001, Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostat&product= 1-11010pc-EN&mode=download (Figur 6.1.4) , Female employment rate, Product 1-13010pc-EN, last updated 08/02/2001, Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostat&product= 1-13010pc-EN&mode=download (Figur 6.1.4) , employment rate, Product 1-13020pc-EN, last updated 08/02/2001, Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostat&product= 1-13020pc-EN&mode=download (Figur 6.1.4) , Measuring the ICT sector, 2000 SCB, statistik från webben, , (Figur 6.1.5) Statistics , The ICT Sector in the Nordic countries, , (Figur 6.1.6, 6.1.7 & 6.1.8) Personliga källor som har hjälpt till med information: , , Head of S&T Statistics () , , Women and Science Sector, EU Statistics and Indicators , SCB () , SCB () Rapport från granskning av 22 IT-företags jämställdhets- planer (2000) sid.1. Styrelser och revisorer i 2000-2001 DN Ägarservice . 21. ref. , (1999) Jämställdhet och lönsamhet J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Jämställdhet och IT. Det beror på att man är kvinna formas och formar informationsteknologin. (1997). Från symaskin till Cyborg. , teknik och social förändring. (1996). Det beror på att man är kvinnaSid. Det beror på att man är kvinnaSid. Det beror på att man är kvinnaSid. Det beror på att man är kvinnaSid. Det beror på att man är kvinnaSid. Kvinnor och män märks. Könsmärkning av arbete – en dold lärandeprocess. (1996). Att återställa ordningen: könsmönster och förändring i arbetsorganisationer. (2000). Ny organisation, ny teknik – nya genusrelationer? En studie av omförhandling av genuskontrakt på två industriarbets- platser. (1996). Könshierarkier i gungning. Kvinnor i kunskaps- företag. Studia sociologica Upsaliensia 39, (1994). Könshierarkier i gungning... Sid. 171. Könshierarkier i gungning... Sid. 171. Könshierarkier i gungning... Sid. 172. Staberg , Olika världar Skilda värderingar. Hur ickor och pojkar möter högstadiets fysik, kemi och teknik. (1992). När kan man tala om jämställdhet i fysikläromedel. och text... Sid. 106. Kvinnligt och manligt på jobbet – att göra, tänka och lära nytt. Teknik på kvinnors vis. Om villkor och möjligheter. Tjejer är inte som andra grabbar. Kvinnor och ingenjörsutbildning inför 2000-talet ingår i Gnistor 2. Tjejer är inte som andra grabbar. KvT, nr 1. Varför har programmeringsyrket blivit manligt? Tekniska högskolan i . Nordborg (red). Makt och kön. Tretton bidrag 1997. Yrkesliv och familjeliv. En studie av kvinnor i arbetslivet. Bringing Women into Computer . Curriculum Reform Processes at . Att undervisa kvinnliga ingenjörs- studenter. Tekniskt sett av kvinnor. Pedagogik med arbetslivsinriktning. Goda exempel på utvecklingsprojekt Källhänvisning: , : D++ Projektet, förnyelse av datateknikutbildning för jämställdhet och kvalitet. Källhänvisning: , . Projekt , med och för kvinnliga studenter i datavetenskap. Arbetsrapport 6, , , och utvärdering. Kontaktperson: , tfn. Källhänvisning: , . Teknik på kvinnors vis, om villkor 129 och möjligheter. Källhänvisning / Kontaktperson: Projektledare , Lärcentrum, 811 80 . Källhänvisning: http:// /witec European Database of Women Experts in Science, ; Källhänvisning: http:// Källhänvisning: http:// Källhänvisning / Kontaktperson: Projektledare , Lärcentrum, 811 80 . /ii Kontaktperson: Cocky Booy e-post: Projektägare: , . Kontaktperson: /e-post: Projektägare: , , UK. Kontaktperson: e-post: Projektägare: Internetcafe´ fur Mädchen und Frauen, , D. e-post: Projektägare: Goldnetz e.V. Beshäftigung und Qualizerung fur Frauen, , D. Kontaktperson: Ms. Källhänvisning: http:// /witec Kontaktperson: / e-post: Källhänvisning: http:// J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster Beslut vid regeringssammanträde . Ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster skall inrättas. Rådet skall följa olika jämställdhetsfrågor inom tjänsteområ- dena transporter och informationsteknik (IT) . Vidare skall rådet lämna förslag till åtgärder som syftar till att stärka jämställdheten på dessa områden inom kommunikationssektorn samt förslag till hur sådana 130 åtgärder skall nansieras. Rådet skall också bedriva opinionsbildande verk- samhet i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter. Rådet skall behandla frågor om tillgänglighet på rättvisa villkor, utbild- ning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt frågor om livskvalitet i arbets- och privatlivet. Även frågor om kompetens och rekrytering i det aktuella sammanhanget skall belysas. beslutade om propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). I propositionen behandlas riktlinjer och mål för transportpolitiken. Utgångs- punkten är att transportpolitiken skall bidra till en socialt, kulturellt, ekono- miskt och ekologiskt hållbar utveckling i . I propositionen betonas att transporterna syftar till att uppnå överordnade välfärdsmål och att transportsystemet måste ses som en helhet. I propositionen redovisas en rad åtgärder för att uppnå de transportpolitiska målen, bl.a. förordas att ett nytt råd bör knytas till regeringen för att belysa olika jämställdhetsfrågor i transport- och kommunikationspolitiken. En utformning av transportsystemet så att det svarar mot olika befolk- ningsgruppers behov kräver kunskap om olika gruppers erfarenheter, behov och värderingar. Undersökningar visar tydligt att det nns skillnader mellan män och kvinnor när det gäller transportmönster, färdmedelsval och attityder i transportfrågor. Exempelvis gör män er och längre arbets- och tjänsteresor än kvinnor. Av kvinnors resor utgör resor för fritidsärenden, inköp, service och omsorg en större andel än de utgör av mäns resor. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T rellt reser kvinnor inte så långt utan föryttar sig mer lokalt än männen. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors resande förklaras bl.a. av deras rol- ler i yrkeslivet och hushållet. Ökande tillgång till bil hos kvinnor förefaller inte i sig utjämna skillnaderna mellan mäns och kvinnors resande. Vad gäl- ler attityder visar studier exempelvis att kvinnor är mer intresserade av tra- kens miljöfrågor och mer positiva till restriktioner i biltraken än män. Olika undersökningar pekar på att män är kraftigt överrepresenterade i sammanhang där transportpolitiska åtgärder beslutas. togs ett gemensamt initiativ av , och till ett projekt benämnt 3K – Kvinnor, kompetens och kollektivtrak. Projektet har syftat till att visa hur kvinnors kompetens kan förbättra kollektiv-traken för alla. Kommunikationskom- mittén, som föregick den transportpolitiska propositionen, har samarbetat med 3K-projektet och föreslagit bl.a. ökad forskning om mäns och kvin- nors värderingar i transportpolitiska frågor, studier av könsneutrala besluts- modeller samt om mäns och kvinnors skilda värderingar. Även inom informationstekniken (IT), nns liknande frågor som är vik- tiga att belysa i ett jämställdhetsperspektiv. I fråga om exempelvis IT är mäns och kvinnors attityder till och användning av IT intressanta bl.a. i fråga om tillgänglighet. Inte minst kompetensfrågorna är viktiga i detta sam- Män är överrepresenterade i utbildningen, som i sig saknar ett 131 jämställdhetsperspektiv, och där utbildarna saknar genusbaserad utbild- Det saknas även ett jämställdhetsperspektiv i tekniken. Inom IT-företagen är män överrepresenterade såväl inom de olika yrkesgrup- perna som i ledningsfunktioner. Här är könsfördelningen sämre än i indus- trin i övrigt och detta gäller såväl den offentliga som den privata sektorn. Frågor om användningsområde och tillgänglighet saknar också ett jämställd- hetsperspektiv. Regeringen anser att det är viktigt att synliggöra skillnaderna mellan mäns och kvinnors värderingar och attityder inom de angivna tjänsteområ- dena. Detta bör inte endast komma till uttryck i ökad forskning och förbätt- rat beslutsunderlag, utan jämställdhetsperspektivet bör få bättre genomslag på de aktuella områdena. Det är angeläget att beslut föregås av analyser av konsekvenserna även ur detta perspektiv. Rådets huvudsakliga uppgift skall vara att analysera olika jämställdhets- frågor som rör transport- och IT-tjänster och lämna förslag till regeringen om åtgärder som befrämjar jämställdheten inom det angivna området samt förslag till hur dessa åtgärder skall nansieras. Den inledande uppgiften för rådet bör vara att sammanställa jämställdhetsinriktad kunskap som rör transport- och IT-tjänster och att göra en första analys från jämställdhets- synpunkt av besluts- och planeringsprocesser hos staten, kommunerna, landstingen och näringslivet. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Rådet skall verka genom att –samla den kunskap som nns på området, –initiera studier på angelägna områden, –stimulera utveckling av metoder för könsrolls- och jämställdhetsanalyser för transport och IT-tjänster, –belysa områdena rättvis tillgänglighet, utbildning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt livskvalitet i arbets- och privatlivet, –analysera besluts- och planeringsprocesser inom staten, kommunerna, landstingen och det privata näringslivet, bl.a. i fråga om rekryteringen av personal och ledamöter, i ett jämställdhetsperspektiv, –behandla frågor om kompetens och rekrytering inom de angivna tjänsteområdena, –vara remissinstans och bistå vid utredningsarbete inom de angivna tjänsteområdena. Rådet skall vidare bedriva opinionsbildande verksamhet i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter med syfte att sprida kunskap om och väcka intresse för kvinnors och mäns beteendemönster och attityder i frågor som rör transport- och IT-tjänster samt för jämställdhetsbefrämjande 132 åtgärder inom de angivna tjänsteområdena. Slutligen skall rådet lämna förslag till åtgärder som syftar till att stärka jämställdheten på dessa områden inom kommunikationssektorn samt för- slag till hur sådana åtgärder skall nansieras. Rådets arbete skall bedrivas i samråd med , , Kommuni- kationsforskningsberedningen, , , Riks- traken, , , Väg- verket, (K 1998:04), Utredningen (K 1998:07) om behov av informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur, Nationella sekre- tariatet för genusforskning vid , , och . Uppdraget skall vara avslutat . Rådet skall lämna en särskild redovisning i frågor som avser IT-tjänsterna . Det står i övrigt rådet fritt att redovisa delresultat av sitt arbete under utredningstidens gång. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Nedan anges de seminarier, kurser och konferenser som representanter från arrangerat eller deltagit i som föredragshållare eller som del- tagare i paneldebatter. 1.Seminarier i Jämits regi , Kungliga Tekniska , , tekniska och naturvetenskapliga universitet NTNU, , , ordförande i Kvinnor, män och IT , Heart of , , ordförande i Kvinnor, män och transporter , , , , , , Rikstraken , länstrak AB Warsen , Ett jämställt transportsystem? Ett arrangemang av i samarbete med och kommun. Lundeholm , , länstrak AB , Jämställdhetsenheten Schwaiger , SLTF Stenhardt , SLTF Stålner , i Thurdin , ordförande i , 2.Jämits deltagande i konferenser, seminarier etc. Svenska Lokaltrakens seminarie om jämställdhet och transporter Om jämställdhet i planeringen EC-gruppen (Elektronikcentrum i ). ITQ-konventet i IT– en framtidskraft på dina villkor kommun Unga kvinnor – Kommunernas möjlighet Rådet för Europeiska socialfonden i (). – light for women? frukostdebatt om IT & kvinnor. IT-branschen: Kvinnornas chans till revansch Shenet Vem får riskkapital och vem beslutar över det? Arbetsförmedlingen och i län. IT ur ett kvinnligt perspektiv i Län Seminarium om jämställd Mitthögskola, i och Posten Mångfald för utveckling och lönsamhet Talmannens nätverk Nya villkor i arbetslivet med IT? kommun Från vaggan till graven. –09 Bundesministerin fûr Familie, Senioren, Frauen und Jugend i samarbe med stad. Women in the Internet Svenska Parkeringsföreningens (Swepark) årskonferens i Vårdportaler –webbens betydelse för verksamhet och Press och övrig media till har ca 400 nyhetsartiklar och ett antal debattartiklar publicerats om , jämställdhet och transporter och jäm- ställdhet och IT. Jämits ordförande har dessutom intervjuats om verksamheten vid ett ertal tillfällen i både radio och TV. har/kommer att bjuda in pressen till följande presskonferenser. med anledning av Jämits kartläggning av IT-branschen SOU 2000:31 med anledning av Jämits överlämnande av delbetänkandet SOU 2000:58 med anledning av Jämits seminarie under i i samband med konferensen jämställt transportsystem i i samband med Jämits överlämnande av slutbetänkandet. 2000-10-xx Telecomcity och kommun, har dessutom funnits på en egen hemsida J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Gender equality is a priority area in , writes the Government in the preface to Gender Equality Policies for the 21st Century. Gender equality is about and the division of economic and political power. It is about democracy, about according women and men equal worth. It is also about combating the social structures that still prevail, and that tell us, every day, that men are the norm and women the exception, that men are superior and women inferior, that men have great power and women power. Mainstreaming means that all policy areas should be informed by a gender equality perspective, as a conse- quence of which a gender perspective should be high- lighted and taken into consideration in all aspects of the Government's work, and in central government authorities and agencies. year since 1994, the Swedish Government has expressed this ambition in its statement of government policy. 134 In order to ensure that a gender equality perspec- tive is integrated both into the business sector and into the internal and external activities of public authorities, we need, among other things, the development of new methods, good examples, training and practical super- vision. According to (), we need a special indepen- dent resource centres that can further develop 's responsibility to mould public opinion, collect know- how, initiate studies and stimulate the development of methods etc. also draws attention to the development ca- pital available in European structural funds, which can be used to increase knowledge about gender equality and contribute to the development of methods in areas such as transport and IT. structures need to be changed Discussions about gender equality sometimes end up concluding that any lack of equality must be a generation issue and that this is therefore a transitional problem. However, by looking back in time – only 150 years – one can see that although power structures do occasionally take on new forms, they are surprisingly tenacious. Sometimes discussions of this kind will conclude that any lack of equality is due to individual choices. They often go on to say that that's not the case in our family or that therefore this issue is not relevant to our acti- vities. But in order to be able to achieve equality in society, it is important that we acknowledge the patterns that persist in our social structures, and that are reected in the family, at work and in schools. In its interim report, Gender Equality and IT (2000:58), emphasised the need to highlight the cultural, technical, organisational, economic, social and legal structures – both visible and invisible – that all, in one way or another, contribute to the preservation of an unequal society. In order to change old patterns we need to show how these manifest themselves in our everyday lives, at school and at work. An examination of how much time women and men devote to different things, how salaries and fringe benets as well as management and other positions of power are divided between women and men in working life, reveals marked differences between men's and women's conditions and oppor- tunities. There is even a difference between women's and men's patterns, as regards frequency of , distances travelled, travelling times and means of transport depending on the purpose of the journey. patterns can be seen as the result of differences in women's and men's daily lives, norms and values, but also from the perspective of the way in which the physical structure has been shaped. Today, the transport sector is clearly dominated by men. There are, for example, no women in the execu- tive of the , the executive of the Swedish National Rail Administration consists of men and women. The management of the Swedish Administration comprises men and women and the men and women. Of all 55 managing directors in the county and municipal bodies responsible for trafc and their subsidiaries, only ve are women. Even the trade and interest organisations are, in prin- ciple, only represented by men. Of the 21 largest trade organisations, there is not a single female chairman, J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T and no more than two female managing directors. asks itself who it is that represents the woman's per- spective in transport issues? Mainstreaming in transport policy The idea of mainstreaming is that all policy areas, including that of transport policy, should be informed by a gender equality perspective. To inform is not the same as to supplement with something else, it means that the original objective is transformed into something new, something more. The goal of gender equality poli- cy must be integrated into transport policies and proposes a sixth sub-goal for an equal transport system. In addition, mainstreaming means that gender equality should be incorporated into the internal and external activities of all public authorities. The Swedish Riksdag and Government must take their responsibility for pressing on with this development, using a variety of methods. Government control of central government agencies is exercised via a number of instruments: through instructions to the agency, by annual appro- priations directions, or by special assignments and agreements. Control may also be exercised via regulations, during the process of procurement and through the choice of prognosis models on which different decisions are based. In its report, points to the potential of including a gender equality perspective when applying current rules. proposes that in its , the Government ensures that the perspective of gender equality is intro- duced into legislation. Public procurement, in the opinion of , both can and should be an instrument for promoting environmental, gender equality and other social policy objectives. The Government should regulate public procurement, with gender equality in mind. The poli- tical will to mainstream must be concretised and the Government should thus point out that it even applies to such important policy levers as public procurement. Gender equality and IT In its interim report, Gender Equality and IT, notes that the IT sector, to all intents and purposes, is led and dominated by men. has commissioned Women in Science, Enginee- ring and Technology (WiTEC) to make a case study of a number of hightech companies: ABB, AstraZeneca, , , , , , , and lastvagnar. These companies have had to answer a number of questions via email, and visits were then made to three companies included in the ABB, WM data and concerns. The aim was to gain an insight into the numbers of women and men employed within these hightech companies, particularly within their departments for research and marketing. was able to note that few companies were able to produce information on gender distribution within their research and marketing departments. The companies have stated that sex-dis- aggregated information was not available. Sex-disaggregated statistics are, according to , a 135 precondition for companies being able to work actively with gender equality issues. There is a need for examples of best practices showing alternative possibilities for breaking down gender segregation in technical areas. 's table of Swedish and European development projects within gender and technology shows how collaboration nationally and transnationally can promote gender equality in schools and working life. has also compiled current research within the eld of gender and technology with an emphasis on gender labelling of working life. This report demon- the need, on the one hand for knowledge already existing about gender, education and technology to be converted into practical action, and on the other, to the need for action-oriented research. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T reklam omlag: Forngivning postadress: 106 47 fax: . telefon: e-post: 0-21466-38-91 ISBN 250X-0375 ISSN