sou · GPB370d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Det gäller även statslösa personer eller flyktingar med uppehållstillstånd i något av länderna. Familjemedlemmar och efterlevande till den som är bosatt, arbetar eller som är statslös eller flykting omfattas av dessa regler oavsett medborgarskap. Om det i ett lands lagstiftning finns villkor om krav på medborgarskap för att få del av en social förmån så kan detta inte åberopas när det gäller personer som omfattas av förordningen. Den tid som man har varit försäkrad, arbetat eller varit bosatt i ett EU/EES–land kan läggas samman med motsvarande försäkringstid i något annat av länderna om det behövs för att man ska kunna få rätt till en socialförsäkringsförmån. 3.Exportabilitet - rätten att behålla en intjänad förmån när man flyttar. Den som har tjänat in rätten till pension och vissa andra förmåner i ett land har rätt att behålla dessa när han eller hon flyttar till ett annat EU/EES land. Det gäller t.ex. förmåner vid invaliditet, vid arbetsskada eller olycksfall i arbetet eller döds- fall på grund av arbetsskada. Det gäller också stöd till efter- levande. Den som arbetat eller bott i mer än ett EU/EES–land och tjänat in rätt till pension i flera länder, har rätt till en proportionellt beräknad pension från varje land. Huvudregeln är att den som förvärvsarbetar är försäkrad i det land där arbetet utförs oavsett om man är bosatt i ett annat land. Om en person som arbetar i är bosatt i tillsammans med sin familj är hela familjen försäkrad i . Om båda makarna arbetar i olika länder är de försäkrade var för sig i de länder de arbetar i. Den som är utsänd av sin arbetsgivare att arbeta i ett annat EU/EES–land kan ansöka om att få tillhöra svensk socialförsäkring Socialförsäkring och konventioner om social trygghet om den varar högst . Om arbetet varar än så kan man ansöka om förlängning i högst till. Den som arbetar och är bosatt i ett annat EU/EES–land har rätt till sjukvård på samma villkor som landets egna medborgare. I de fall arbetsland och bosättningsland inte är desamma, har arbetstagaren som då är s.k. gränsarbetare, rätt att välja i vilket av länderna han eller hon vill ha sjukvård. Arbetslandet bekostar sjuk- vården. Den som får barn under utlandsvistelsen har rätt till föräldrapenning i enlighet med reglerna i det land där man arbetar. Den som är arbetslös och vill söka arbete i ett annat EU/EES- land kan få samma arbetslöshetsersättning som skulle ha betalats ut i . Förutsättningen är att man registrerar sig som arbets- sökande i det nya landet och kan visa ett intyg på att man uppfyller kraven på arbetslöshetsersättning i . Den som studerar i ett annat EU/EES land har rätt till sjuk- förmåner i det land där man studerar på hemlandets bekostnad. Förvärvsarbetar man parallellt betraktas man som an- ställd/egenföretagare och omfattas av socialförsäkring i arbets- landet. En pensionär som bosatt sig i ett annat EU/EES–land har rätt till samma pension som om han eller hon bodde kvar i . Men bostadsbidrag kan inte betalas ut till den som bosatt sig utomlands. Rätten till sjukvård gäller som för bosättningslandets egna med- borgare. Det är dock det pensionsutbetalande landet som bär kostnadsansvaret för sjukvården i pensionärens bosättningsland Om en pensionär registrerats hos i det nya landet men tillfälligt befinner sig i ett annat EU/EES-land har han eller hon rätt till akut och nödvändig sjukvård där men inte planerad vård. Det gäller även vid tillfällig vistelse i . har överenskommelser om social trygghet med samtliga europeiska länder utom , och . Bestämmelserna om samordning av EU-ländernas regler om social trygghet ersätter i stort sett behovet av dessa kon- ventioner. Men det kan finnas bestämmelser som går utöver de regler som gäller inom EU. Konventionerna gäller framför allt personer som inte är medborgare i något medlemsland men som i övrigt omfattas av lagstiftningen i något av de avtalsslutande länderna. Socialförsäkring och konventioner om social trygghet 3.5Konventioner om social trygghet och om socialt bistånd mellan de nordiska länderna Mellan , , och finns en konvention om social trygghet samt en konvention om socialt bistånd och sociala tjänster . Konventionerna omfattar alla som är bosatta eller lagligen uppe- håller sig i något nordiskt land. Den som behöver socialt bistånd och sociala tjänster ska få det i vistelselandet i enlig- het med den lagstiftning som gäller där. En nordisk medborgare kan inte sändas hem på grund av sitt behov av socialt bistånd om familjeförhållandena, anknytningen till bosättningslandet eller andra omständigheter talar för att han eller hon bör få stanna där. Under inga omständigheter kan personen sändas hem om han eller hon lagligen varit bosatt i landet . 3.6Konventioner om social trygghet med länder utanför EU/EES-området Den som bosätter sig i ett land utanför EU/EES-området, omfattas oftast av bosättningslandets socialförsäkringssystem i enlighet med de nationella regler som gäller. Med en rad länder har ingått särskilda avtal om social trygghet vilket bl.a. ger bosatta svenskar rätt till likabehandling med landets egna medborgare och rätt att lägga samman intjänade förmåner från med dem som intjänas i bosättningslandet. har sådana avtal med , , , , , , , , , och . Innehållet i dessa konventioner varierar mycket, bl.a. beroende på att sjukvårds- och socialförsäkringssystemen är olika i olika länder. Konventionerna med och gäller till exempel bara pensioner. Det innebär att den som arbetar i dessa länder får lägga samman intjänade pensionsförmåner med förmåner som tjänats in i . Överenskommelser om sjukvårdsförmåner finns med , , , , , , , och . I gäller överenskommelsen bara vid intagning på sjukhus. Socialförsäkring och konventioner om social trygghet 3.7Sjukvårdsförmåner vid tillfällig vistelse utomlands En person som är bosatt i och tillfälligt vistas i ett annat EU/EES-land, förblir inskriven i den svenska . Den som blir akut sjuk under semester i ett annat EU/EES-land har rätt till offentlig sjukvård på de villkor som gäller för med- borgare i det land man besöker. Någon ersättning för hemtransport av sjuka eller avlidna lämnas inte enligt EU/EES- regler. I de länder utanför EU/EES som har sjukvårdskon- ventioner med kan en i bosatt person ha rätt till sjuk- vårdsförmåner på samma villkor som gäller andra försäkrade i det land man befinner sig. Rättigheterna varierar beroende på konven- tionernas innehåll och olikheter i sjukförsäkringssystemen i olika länder. En person bosatt i som blir sjuk under tillfällig vistelse utanför EU/EES–området, i ett land med vilket saknar avtal om sjukvård, kan inte få sina kostnader ersatta vare sig från i eller från vistelselandet. 4Hur handläggs konsulära biståndsärenden? Konsulära biståndsärenden handläggs i nära samarbete mellan ut- landsmyndigheterna och lära och civilrättsliga ärenden (UD-KC), i fortsättningen kallad UD:s konsulära enhet. På utlandsmyndigheterna beskrivs ibland det konsulära arbetet som lågprioriterat i den meningen att det sällan anses särskilt meriterande att arbeta med och har låg status. är frågorna högprioriterade eftersom de ibland kräver att allt annat arbete på myndigheten läggs åt sidan. En större olycka, naturkatastrof eller annat akut ärende kan innebära att samtliga ambassadens eller konsulatets tjänstemän måste engageras. Följande framställning syftar till att ge en skissartad bild av de biståndskonsulära ärendena. Det är inte en beskrivning av verkliga ärenden utan av fiktiva typärenden för att illustrera hanteringen av de biståndsärenden som inte är rena rutinärenden eller allmän rådgivning och kan skötas på utlandsmyndigheterna utan inbland- ning av UD. De problem som illustreras i nedanstående exempel diskuteras närmare, bland annat i följande kapitel : kapitel 16 om resenärer med psykiska och sociala problem, kapitel 14 om bistånd i brottmål, kapitel 15 om brottsoffer, kapitel 13 om dubbelt med- borgarskap, kapitel 18 om information till allmänheten och media samt kapitel 21 om researrangörers och transportörers ansvar. Varje enskilt konsulärt ärende är unikt eftersom det handlar om nödställda människor med olika problem och olika förmåga och förutsättningar att själva bidra till lösningen av sina problem. Situationen är ofta akut och kräver omedelbara insatser. Hur handläggs konsulära biståndsärenden? handlar det bokstavligen om liv och död. Svårt psykiskt eller fysiskt sjuka människor som behöver vård, brottsoffer som behöver hjälp och stöd, personer som är anklagade för brott eller sitter i fängelse, svenskar som försvunnit utomlands, skadade eller avlidna som ska transporteras hem. 1.Polisen i meddelar svenska ambassaden att de tagit hand om en svensk medborgare som uppträtt hotfullt och störande på sitt hotell. Mannen som enligt polisen förefaller mentalt störd, har slagit sönder inredningen i hotellets bar. Polisen har fört honom till ett mentalsjukhus. Ambassadens konsulära handläggare besöker mannen och försöker få en bild av hans tillstånd och uppgifter om hans namn, födelsedata, namn på anhöriga i , tidigare sjukhusvistelser, läkarkontakter eller andra vårdkontakter. UD:s konsulära enhet meddelas per fax, e-mail eller telefon om mannens belägenhet. Har han en giltig reseförsäkring? Om så är fallet, kan (i fortsättningen kallat SOS) eller Euro–Alarm ta ansvar för att han får vård och hemtransport, såvida hans försäkringsbolag inte hävdar att han var sjuk redan vid utresan och att hans tillstånd därför måste betraktas som förväntat (se kap 23.9). Försäkringsbolaget kan också hävda att han själv försatt sig i sin situation, eftersom han använt droger eller alkohol eller inte tagit den medicin han normalt tar för att motverka psykiska symptom. Har han gjort sig skyldig till skadegörelse eller annat brott? I så fall kan han bli ställd till ansvar och skadeståndsskyldig. Han kan behöva ett juridiskt ombud och frågan om bistånd till advokat kan bli aktuell. Kan han få en offentlig försvarare som ger honom ett tillfredsställande rättsskydd? Vilket straff riskerar han? Har hans tillstånd att vistas i gått ut? I så fall måste han transporteras hem så snart läkaren på plats anser det möjligt. Om piloten på flygplanet bedömer att den sjuke genom sitt tillstånd kan äventyra flygsäkerheten, kan han dock vägra att ta honom om- bord utan eskort. Hur handläggs konsulära biståndsärenden? Vem kan åta sig att eskortera honom hem? Finns det någon läkare eller annan vårdkontakt i som kan åta sig att resa dit för att hämta honom? Eller finns det någon person i som kan åta sig att ta med honom till ? Vill mannen själv resa hem? Om han inte vill det och inte kan övertalas att göra det kan det uppstå en situation där han placeras i immigrationshäkte i sedan hans tillstånd att vistas i landet gått ut. Förhållandena i immigrationshäktet kan vara mycket på- frestande i synnerhet för en psykiskt skör person. Vem ska betala? De konsulära handläggarna såväl på utlands- myndigheten som på UD försöker i första hand bistå med hjälp till självhjälp. Har mannen en god man i som kan föra över pengar för vård och hemtransport och eventuella advokat- kostnader? Har han släktingar eller vänner som kan hjälpa till? Kan i hans hemkommun hjälpa till eller sjukhuset där han vårdats? Ett fall som detta kan bli mycket komplicerat, tidskrävande, svårlöst och kostnadskrävande. Mannen själv blir i princip åter- betalningsskyldig för hela det belopp som betalats ut från UD för vård, hemtransport, advokat etc. 2.En turistbuss med passagerare från hela har kört av vägen i . Informationen kan ha kommit till UD via en person som haft kontakt med en anhörig som varit passagerare på bussen och ringt hem på mobiltelefon. UD kontaktar ambassaden i och ber personalen där att undersöka med polisen, vad som har hänt. För- hoppningsvis hade bussföretaget en försäkring som gör att SOS eller Euro-Alarm kan kopplas in och ta hand om skadade och döda. Skadade har alltid rätt till akutvård i ett annat EU-land. Men hemtransport måste den skadade själv via sin försäkring stå för. Den som saknar försäkring måste själv bekosta hemtransport eller förmå någon anhörig att betala den. Ambassaden försöker så snabbt som möjligt få fram namn på skadade eller avlidna svenskar. Så fort bekräftade uppgifter finns meddelas UD. UD kontaktar polisen i de avlidnas hemkommuner. Polisen besöker anhöriga, ibland i sällskap med en präst för att personligen framföra dödsbud. Information om vad som hänt går till UD:s press- och informationsenhet. Där tar man emot samtal från media. Inga namn på skadade eller avlidna lämnas ut förrän anhöriga har underrättats. Om de avlidna eller skadade har en reseförsäkring Hur handläggs konsulära biståndsärenden? eller en hemförsäkring bekostas hemtransporten i allmänhet av försäkringen. Annars måste anhöriga bekosta transporten. Dödsbevis och dödsorsak för avlidna skickas med kistan eller sänds till UD. 3.En familj med tre barn 4, kontaktar honorär- konsuln på och säger att de inte har några pengar till mat och inga biljetter hem. Familjen har varit turister på ön . Konsuln på kontaktar ambassaden i och upplyser om familjens belägenhet. Familjen uppger att de inte har några till- gångar, inga släktingar hemma som kan skicka pengar och inga arbetsgivare som kan skicka förskott på lön. Normalt finns ingen rätt till ekonomiskt bistånd för den som själv försatt sig i sin situation. Ambassaden eller konsulatet kan bistå med hjälp till självhjälp, collect call till anhöriga som kan sända pengar, hjälp med överföring av pengar från bankkonto hemma eller andra åtgärder men inte med ekonomiskt bistånd. Om familjen lever på socialbidrag, kontaktas i familjens hemkommun angående pengar till hemresa. Eftersom familjen har små barn kan det tänkas att tar på sig kostnaden. Men det är långt ifrån säkert. I annat fall görs förnyade försök att få föräldrarna att själva komma på någon som kan låna dem pengar för hemresan. Kanske kan de klara sig tills barnbidrag eller andra bidrag kommer. ger konsulatet ett mindre lån till mat. Familjen hänvisas i övrigt till grekiska sociala myndigheter för bistånd till uppehälle. Om barnen far illa blir frågan om att hitta en lösning mera akut. Om sociala myndigheter inte bekostar hemresan och alla möjlig- heter att finna andra finansiärer uttömts och om omständigheterna i övrigt är sådana att en snabb lösning måste till, kan ekonomiskt bistånd för hemresa beviljas av ambassaden. Om familjen har en skuld till UD finns de dock på den lista som förs på UD över biståndstagare som inte betalat tillbaka utbetalat bistånd. De kan då i princip inte få ytterligare bistånd. 4.Polisen i kontaktar svenska generalkonsulatet och meddelar att en 54–årig svensk medborgare bosatt i har hittats död på en bordell. informerar polisen svenska kollegor via . När konsulatet får kännedom om fallet kontaktas ambassaden i Hur handläggs konsulära biståndsärenden? som meddelar UD. Man försöker så snabbt som möjligt få fram personuppgifter, dödsorsak och namn på anhöriga i . Detta kan man få genom polisens jourcentral. När det gäller en person i övre medelåldern, kontaktas i första hand hans hustru eller vuxna barn. Dessa kan i sin tur avgöra hur föräldrar, som sannolikt är gamla, ska underrättas. UD:s press- och informationsenhet informeras och alla samtal från pressen hänvisas dit. Polisen besöker anhöriga och ger döds- budet. Huvudregeln är att namn på skadade och avlidna utomlands bekräftas till medierna när anhöriga har underrättats. I ett fall som detta kan man dock göra bedömningen att det föreligger sekretess enligt 9 kap.11 § sekretesslagen (1980:100) eftersom den enskilde eller någon honom närstående skulle lida skada eller men om uppgiften röjs. Man kan då välja att från UD:s sida endast bekräfta t.ex. att en 54–årig man från hittats död på en bordell. Hur ska hemtransport av den döde ske? Hade han en försäkring som täcker kostnaderna? Kan någon anhörig annars bekosta hem- transporten? 5.En svensk medborgare född i har fängslats under ett besök hos släktingar i sitt forna hemland. En person som en gång blivit iransk medborgare betraktas ofta av den iranska staten som medborgare i landet . När han återvänder till sitt forna hemland behandlas han av iranska myndigheter som iransk medborgare även om han blivit medborgare i ett annat land. Om han blir fängslad underrättas inte svenska ambassaden eftersom man inte erkänner hans svenska medborgarskap. Svensk ambassadpersonal har mycket små möjligheter att under sådana omständigheter ingripa till skydd eller stöd för en svensk medborgare. 6.En 23-årig svenska ringer ambassaden i och säger att hon har blivit rånad och våldtagen och att hennes jämnåriga och ressällskap är försvunnen. Ambassaden tar emot henne och utser kanske någon på ambassaden att vara hennes kontaktperson, följa med henne till polisen, se till att hon får en läkarundersökning och att hon får det stöd och den hjälp hon behöver. I vissa länder är synen på våldtäkt olik den svenska och kontaktpersonens stöd är då extra viktigt i mötet med sjukvård och polis. i utlandet (SKUT) Hur handläggs konsulära biståndsärenden? kan också hjälpa till med stödsamtal. Om hon har en försäkring kan anmälan till SOS göras och om så behövs kan SOS se till att hon får psykologisk hjälp av en kristerapeut som också kan hjälpa till med eskort hem om läget är allvarligt. På ambassaden kan hon få hjälp att kontakta anhöriga hemma. Kanske behöver hon stanna i landet till en eventuell rättegång och behöver då också ett målsägarbiträde. I första hand undersöker ambassadens konsulära handläggare om tillhanda- håller detta. I andra hand om hennes reseförsäkring eller hemför- säkring täcker kostnader för det. I tredje hand kan hon få rättshjälp i . Hon kan då själv utse en advokat i som ansöker om rättshjälp. Advokaten kan se till att hon får en värdering av de skador hon lidit. När det gäller hennes och ressällskap som försvunnit kan det bli fråga om en efterforskning. Det beror på vilka om- ständigheterna var när hon försvann. Finns det skäl att tro att hon inte helt frivilligt har rest vidare på egen hand? Vilken resväg var planerad? Hade hon bestämt hemresedag? Genom att ta kontakt med flygbolaget kan man ta reda på om hon varit ombord på det plan hon planerat att resa med. Eventuellt kan man ta kontakt med hennes föräldrar och säga att deras dotter och hennes har kommit ifrån varandra under sin resa. Kanske har hon hört av sig till föräldrarna. Om inte kan de kanske försöka få kontakt med henne och be henne höra av sig till ambassaden. 7.En orolig mamma ringer UD och vill ha hjälp att finna sin son som är på resa i och inte har hört av sig . I första hand gäller det att ge mamman råd om hur hon själv kan försöka ta reda på var sonen befinner sig. Hade han någon resplan som hon känner till? Om inte kanske någon av hans kamrater vet. Hon kan höra med banken om hon kan få ut uppgifter därifrån om när han gjorde sitt sista bankomatuttag. Kanske befinner han sig helt enkelt i ett land som det inte är så lätt att ringa, faxa eller skicka e-mail från. Detta kan vara förklaringen till att han inte har hört av sig. Om det visar sig att han inte gjort något uttag från bankomat och om det går att få fram uppgifter om i vilket land han bör befinna sig, kan en efterforskning göras. UD skickar då en blankett för modern att fylla i. Den skickas vidare till ambassaden eller konsulatet i det land den försvunne tros befinna sig. Ambassaden kan sända den vidare till sina honorärkonsulat för Hur handläggs konsulära biståndsärenden? Alla kanaler som kan vara till hjälp i efterforsk- ningarna används. Det kan vara polisen och/eller kyrkan. kan borgmästaren i någon by vara behjälplig. Allt beror på om- ständigheterna i landet. Finns det misstanke om brott bakom försvinnandet bör dock anhöriga polisanmäla försvinnandet hos sin lokala polis som sedan bedömer om ärendet ska lämnas över till eller inte. 8.En reseledare på kontaktar honorärkonsuln i om en 78-årig svenska som blivit intagen på sjukhus efter att ha halkat i hotellets poolområde och brutit lårbenshalsen. Hon uppger att hon inte har någon försäkring. Eftersom hon befinner sig i ett EU-land har hon rätt att få akut vård på samma villkor som landets egna medborgare. Däremot måste hon själv bekosta transport hem. Vingresors representant kan kanske boka om hennes hemresebiljett till ett senare datum. Blir det frågan om sjuktransport kostar det mera. Via SOS kan man undersöka om hon trots allt har ett reseskydd i sin hemförsäkring. Många människor vet inte vilket reseskydd de har. Om hon saknar försäkring kontaktar sannolikt Vingresors representant ambassa- den. Därifrån kan man ta kontakt med anhöriga i den mån den drabbade själv vill det. Kanske kan någon hjälpa till med kost- naderna för sjuktransport hem. I annat fall får hon ju själv sin pension och kan bekosta hemtransporten. Paketreselagen (1992:672) ger reseföretagen ett långtgående an- svar för skador som passagerare åsamkas på grund av bister eller fel i hotellanläggningar som de anlitar. Kanske var det halt och farligt att gå runt poolen. I så fall kan hon i efterhand kräva ersättning för sina kostnader av reseföretaget. 9.Polisen i meddelar ambassaden att de gripit en 20-årig svensk man misstänkt för narkotikabrott. Ambassaden meddelar UD och försöker få fram så många personuppgifter som möjligt, namn födelsenummer, adress m.m. Om möjligt tar ambassaden personlig kontakt med den gripne för att få namn på anhöriga som han vill att man ska kontakta. Om den som gripits är minderårig måste föräldrar kontaktas. Hur är förhållandena i fängelset? Behöver han kostför- stärkning? I så fall kan anhöriga i sätta in pengar på ett konto hos UD. Så fort pengarna kommit in kan ambassaden se till att han får det han behöver. Hur handläggs konsulära biståndsärenden? Kan han få en offentlig försvarare? Om offentliga försvarare erbjuds ska en bedömning göras om dessa kan ge tillfredställande rättskydd i lagens mening. Om svaret är nej har han rätt till bistånd till ett ombud. Om han inte bedöms vara berättigad till bistånd till advokat kan han själv eller anhöriga bekosta ett ombud. 10.En 23–årig man ringer ambassaden i och säger att han blivit av med sitt pass och sina pengar under en krogrunda kvällen innan. Den som förlorat sitt pass utomlands har alltid rätt att få hjälp att få ett provisoriskt pass på en svensk ambassad. Har han inga pengar får han betala senare vad det kostar. I övrigt gäller att om han själv försatt sig i sin situation genom att inte iaktta normal försiktighet, inte se till att ha en giltig försäkring etc. kan han bara få hjälp till självhjälp. Eftersom det kan vara svårt att göra sig förstådd hos polisen som sällan talar annat än tjeckiska, kan han eventuellt behöva hjälp med att göra polisanmälan. Han kan få hjälp med överföring av pengar hemifrån eller att ringa collect call till anhöriga som kan sända pengar. 5Omfattningen av den konsulära biståndsverksamheten vid utlandsmyndigheterna I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att göra en bred studie av hur nu- varande lagstiftning tillämpas i praxis, vilka det är som erfarenhets- mässigt söker hjälp, vilken slags hjälp som begärs och hur nu- varande regler tillämpas när det gäller fördelningen av ekonomiskt bistånd eller annat stöd på män respektive kvinnor. Kommittén har skickat ut en enkät till samtliga ambassader och karriärkonsulat med totalt 64 frågor om innehållet och omfatt- ningen av arbetet med konsulärt bistånd (se bilaga 3 ). Det finns f.n.() 84 ambassader och 10 karriärkonsulat. Många ambassader är ackrediterade även i andra länder än det där de befinner sig. Enkäten har också sänts till det kansli för de Stockholms- baserade ambassadörerna (KSA) som finns vid UD. Kansliet ansvarar för alla konsulära ärenden i f.n. 24 länder i , och och fungerar i praktiken som i dessa länder. Av totalt 95 utlandsmyndigheter inklusive KSA har 91 svarat på enkäten. Några utlandsmyndigheter har bara besvarat enstaka frågor eller lämnat allmänna kommentarer.