sou · GPB37d2 · 2002-01-01 00:00:00 — sou 2001 7 d2 Så här är faktadelen utformad ..................................... Radon – ett stort folkhälsoproblem ............................... kommuns arbete med radon – ett exempel ... Radon i bygglovsprövningen ....................................... Det finns mer att göra .................................................. Svårigheter som kommunen upplever ......................... Vilka krav kan boende ställa på bostaden? Småhusägare och risken för radon............................... Egendomsskyddet enligt grundlagen och Småhusägaren ansvarar själv för att radonhalten inte är för hög................................................................ Radonhaltens betydelse vid överlåtelser...................... Hyresgäster och risken för radon................................ Hyresvärden ansvarar för att radonhalten inte är Hyresvärden är inte skyldig att mäta radonhalten ..... För hög radonhalt är en brist i lägenheten.................. Vart skall hyresgästen vända sig?................................. Vem betalar radonåtgärder? Skall hyran vara lägre i radonhus?................................ Bostadsrättshavare och risken för radon..................... Föreningen ansvarar för att radonhalten inte är är inte skyldig att mäta För hög radonhalt är en brist i lägenheten ................. Vart skall bostadsrättshavaren vända sig? Årsavgiften påverkas av kostnader för åtgärder ......... Boende i äldreboende och i särskilda Förskolebarn, elever och arbetstagare i förskola, förskoleklasser, skolor och fritidshem ........................ Hyreslagen är tillämplig ............................................... Radon, vad är det?...................................................... Radium – torium – kalium ........................................... Olika typer av joniserande strålning ........................... Radonhalten varierar över tiden .................................. Flera olika mätmetoder ................................................ Mätning av radonhalter i inomhusluft ........................ Mätning av radonhalter i vatten .................................. Mätning av gammastrålning ........................................ Radonproblemen uppmärksammades redan på 1500- Radon i gruvor .............................................................. utredning: (SOU Hur farligt är radon? Cancerrisker från radon, SSI:s bedömning ................. Radon i inomhusluft..................................................... Den svenska nationella bostadsstudien ....................... Risken för icke-rökare.................................................. 7.3Antal lungcancerfall som kan sparas genom åtgärder i bostäder ........................................................ Radon i dricksvatten..................................................... SSI:s tidigare riskuppskattning .................................... SSI:s bedömning av risken vid förtäring av IMM:s bedömning av hälsorisken ............................... Riskuppskattning vid inandning .................................. Radon i dricksvatten..................................................... Hur kan förhöjda halter inomhus åtgärdas? Varifrån kommer radonet?........................................... Radon från marken ....................................................... Tätning mot mark......................................................... Hus på krypgrund......................................................... Radon från byggnadsmaterialet ................................... Mekaniskt till- och frånluftssystem............................. Radon från såväl mark som byggnadsmaterial............ Radon från hushållsvattnet........................................... Kontroll och dokumentation ...................................... Drift och underhåll ...................................................... Förebyggande åtgärder vid nyproduktion ....................... Marken som radonkälla................................................ Åtgärder mot gammastrålning .................................... Påverkar radonförekomst marknadsvärdet? Forskningsstudier och examensarbeten ................... Enkät till fastighetsmäklare ....................................... Kan taxeringsvärdet på småhus påverkas? Radonförekomst inom värdeområdet....................... Påverkan på marknadsvärdet ..................................... Inga justeringar för radon i flerbostadshus .............. Radon i småhus........................................................... Radon i flerbostadshus............................................... Radon i skolor och förskolor .................................... 11.3.4 Radonsanerade byggnader ......................................... Radon i lokaler för äldreboende ................................ Radon i vatten ............................................................. Radon i arbetslokaler .................................................. 12 Radonfrågan i ett internationellt perspektiv................. Radonhalter i olika länder .......................................... Radonhalter på arbetsplatser ...................................... Radonhalter i vatten .................................................... Bestämmelser och rekommendationer ...................... Bestämmelser och rekommendationer i bostäder .... 12.2.2 Bestämmelser och rekommendationer för 12.2.3 Bestämmelser och rekommendationer för 13 Vad har gjorts ? Litteratur, broschyrer, videofilmer Information om radon på Internet Utbildning i privat regi 13.3.1 ......................................Olika typer av deklarationer 14 Vad har gjorts ? stödinsatser ..............................................mot radon Statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus Extra statligt stöd för förbättring av bostäder 14.1.4 Statliga bostadslån och räntebidrag vid 14.1.5 ....................................Radonbidrag för dricksvatten Radonbidrag till egnahem.......................................... 15 Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? 18 nationella folkhälsomål ......................................... De svenska miljömålen .............................................. Mål på regional nivå ................................................... Balkens syfte: En hållbar utveckling ......................... Allmänna hänsynsregler för mänsklig aktivitet ....... Strålning – miljöfarlig verksamhet ............................ Olägenhet för människors hälsa................................ Miljökvalitetsnorm – ett viktigt instrument för att förverkliga miljömål ............................................. 15.2.2 Förordningen (1998:896) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd....................................... 15.2.3 Plan och bygglagen – samhällets krav på 15.2.4 Lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på 16 Myndigheter med ansvar för radon.............................. 17 Gräns- och riktvärden i och utomlands ............ Framväxten av begränsningsvärden för radon .......... Gällande gräns och riktvärden ................................... Ny- och tillbyggnad.................................................... Bostäder och lokaler för allmänna ändamål .............. 17.3.1 Den internationella ........ 17.3.2 Europeiska Unionen................................................... 1 Så här är faktadelen utformad Betänkandet är uppdelat i två volymer. Den första, Förslag till statliga insatser, innehåller i huvudsak våra förslag med övervägan- den och analyser. Avsikten är att läsaren snabbt skall kunna sätta sig in i vad vi föreslår och kunna skapa sig en överblick av för- slagen. I den andra delen, Fakta och lägesrapport om radon, skall läsaren kunna hämta fler och utförligt presenterade uppgifter. Del två utgör en fördjupning till del ett. Denna andra del, Fakta och lägesrapport om radon, är indelad i sjutton kapitel. Som utgångspunkt för presentationen har vi valt att redovisa hur en specifik kommun arbetar med radonfrågan, kapitel tre. Miljöchefen i kommun, och miljö- och hälsoskyddsinspektör har skrivit avsnittet. Detta kapitel följs av en redogörelse för vilka krav brukare kan ställa på sitt boende ur radonsynpunkt. I kapitel fem redogörs för vad radon är, hur höga halter inomhus uppstår, mätmetoder m.m. Därefter behandlas radonfrågan ur ett historiskt perspektiv I kapitel sju redogörs för olika radonriskbedömningar. Fram- ställningen är skriven av (). I samma kapitel redovisar professor , medicin (IMM), , IMM:s radonriskbedöm- ning. Kapitlen därefter handlar om olika metoder för att sanera hus med förhöjda radonhalter respektive metoder för att förebygga sådana vid nyproduktion. I tionde kapitlet redovisar vi radonets påverkan på fastigheters marknadsvärde. Radonläget i landet presenteras i kapitel elva. Utredningen har låtit genomföra en undersökning bland landets kommuner. Svaren har sammanställts och en bedömning av hur läget är i landet, gjord Så här är faktadelen utformad utifrån enkätsvaren, presenteras. I kapitel tolv finns en kortfattad beskrivning av radonläget i andra länder. Därpå följer en redogörelse för vilka statliga insatser som gjorts . Kapitel tretton handlar om statlig information, kapitel fjorton om ekonomiska stödsystem. I kapitel femton presenteras nationella miljömål som beslutat om och de regelverk som från samhällets aspekt ställer krav på byggnader från radon- synpunkt. I kapitel sexton sker en presentation av myndigheter med ansvar för radon. I kapitel sjutton återfinns en sammanställning av gällande rikt- och gränsvärden i samt några rader om radonarbetet inom den internationella , , och EU. Bland bilagorna kan information om exempelvis enskilda kom- muners svar på radonenkäten hämtas. 2 Radon – ett stort folkhälsoproblem Lungcancer som följd av förhöjda radongashalter inomhus är ett av vår tids största folkhälsoproblem. SSI beräknar att ca 500 personer, de flesta rökare, avlider på grund av radon. kom radonfrågan att belysas i allt större omfattning – inte minst i massmedierna. Genomgripande åtgärder hade då genomförts i hela landet för att minska energiförbrukningen i hushållen. Detta ledde till att luftväxlingen minskade i många hus. Radonhalten inomhus ökade därmed. () hade tidigare varnat för att minska luftväxlingen i bostäder eftersom det skulle medföra förhöjda radonhalter. Myndigheter begärde att regeringen skulle låta utreda problemet med radon. Frågan lyftes fram som en viktig hälsofråga och i massmedierna fördes en livlig debatt om problemets omfattning och riskerna med radon. En statlig utredning tillsattes som skulle klarlägga olika byggnadsmaterials betydelse för strålrisker. Vidare skulle man bedöma vad som skulle kunna vara en acceptabel strålnivå. Trots insatser från statsmakterna har endast ett fåtal bostäder undersökts och ännu färre åtgärdats. En ny radonutredning har tillsatts med uppgift att komma med förslag till statliga åtgärder som i rimlig tid kan få ned radonhalter i bostäder och vissa lokaler där människor vistas mer varaktigt. 3Sollentuna kommuns arbete med radon – ett exempel Arbetet med åtgärder mot radon har pågått i . Kommunerna har en central roll i detta arbete. De enskilda kommunerna hanterar radonfrågan på skilda sätt. Vissa kommuner arbetar aktivt med frågan, andra kommuner prioriterar annat framför radon. Att så är fallet kan bero på att man anser att radonproblemet är olika stort i olika delar av landet. Trots allt arbetar ett flertal kommuner aktivt med åtgärder mot radon. Vi har valt en av dessa kommuner, kommun, och bett ansvariga tjänstemän redogöra för hur arbetet bedrivs i kom- munen och resultatet av arbetet. Att vi har valt ut just beror dels på att det finns ett relativt stort antal bostäder med förhöjda radonhalter inom kommunen, dels på att man arbetat aktivt med radonfrågan. kommun får i detta avseende tjäna som exempel. Det finns ytterligare ett skäl för att presentera en bestämd kommuns arbete. Det är viktigt att belysa de problem som kan kvarstå trots ett systematiskt och engagerat arbetssätt. Olika fakto- rer kan begränsa möjligheten att komma till rätta med radonpro- blemen inom en kommun. I det följande beskriver miljö- och hälsoskyddschef och miljö- och hälsoskyddsinspektör dessa olika aspekter. Redogörelsen är skriven . kommun ligger strax norr om . Berggrunden domineras av granit och gnejsgranit och jordarterna av moräner, en del lera och av den rullstensås, /Stockholmsåsen, som går genom kommunen. Kommunen har ca 23 800 bostäder varav ca 11 400 i småhus. kommuns arbete med radon – ett exempel Spårning av radon i byggnadsmaterial Radonarbetet i kommun startade med spårning av de fastigheter som var byggda av blå lättbetong. Kommunen valde att skicka ut information om radon och blå lättbetong samt ett er- bjudande om mätning av gammastrålning till alla småhusägare. Cirka 1 600 svar kom in. Utifrån dessa gjordes gammastrålnings- mätningar och bedömning av ventilationen i ca 1 500 fastigheter. I flerfamiljshusen utfördes gammastrålningsmätningar i ett antal lägenheter i varje typ av hus. I de fastigheter där gammastrålnings- nivån översteg 30 µR/h utfördes radonmätningar med hjälp av så kallad öppen spårfilm. Vidare gjordes stickprovsmätningar i alla typer av flerbostadshus och i av grupphusbebyggelsen. Dessa mätningar bekostades av kommunen. Vid mätningarna framkom det att det fanns hus som hade mycket högre halter än vad som kunde orsakas av byggmaterialet. Man konstaterade då att det fanns markradon i kommunen. Med anledning av detta skickade kommunen ut ny information med erbjudanden om radonmätning till självkostnadspris till alla småhusägare. Informationen framhöll att marken kan ha lika stor betydelse för höga radonhalter som byggmaterialet. I flerbostads- hus, daghem, skolor och liknande lokaler fortsatte kommunen att utföra mätningar och uppföljningsmätningar efter åtgärder kost- nadsfritt. Mätningar genomfördes i ungefär 900 fastigheter och det visade sig att det fanns en överrepresentation av hus med för höga halter på rullstensåsen, men även att det inom områden med lera fanns ett mindre antal hus med höga halter. I flerfamiljshusen gjordes mätningar i de marklägenheter som fanns. Höga halter uppvisades i en del av de lägenheter som låg på eller i närheten av rullstensåsen. Mätsäsongen 1982–1983 skickades på nytt ett erbjudande om mätning ut till alla småhusägare. När det 1983 kom kritik mot de öppna spårfilmerna kontroll- mätte kommunen de fastigheter där värdena låg i onoggrannhets- intervall runt /m3 radondotterhalt. kommuns arbete med radon – ett exempel des miljökontorets instrument WLM-300. Resultaten visade på att värdena i de allra flesta fall låg inom onoggrannhetsintervallet och under /m3. Samtliga mätningar visade lägre värden än den öppna spårfilmen. Kommunen fortsatte att mäta i dag- hem och skolor belägna inom hög- respektive normalriskområden. Fastighetsägare som själva tog kontakt fick hjälp med mätning till självkostnadspris. skickades erbjudanden om mätning till självkostnadspris ut till småhusägare inom högrisk- området. Till de fastighetsägare vars hus hade för höga halter gavs infor- mation om enklare åtgärder, möjligheter till lån (senare bidrag) samt hjälp att utföra uppföljningsmätningar. Diskussion kring kostnader för mätning Efter att kommunen fått en del reaktioner från fastighetsägare till enskilda fastigheter på att dessa själva fick betala förstagångsmät- ningarna, redogjorde kommunen i en skrivelse 1982 till Social- styrelsen för hur arbetet hade utförts och orsakerna till att förstagångsmätningarna erbjöds till självkostnadspris. svarade att miljö- och hälsoskyddsnämnden borde göra upp en plan för spårningsarbetet av i första hand de mest utsatta husen. Om en fastighetsägare då ville mäta i ett hus som enligt nämndens plan skulle mätas i ett senare skede eller i ett hus som inte låg i farozonen, ansåg man att det var rimligt att fastighetsägaren själv bekostade mätningen. Det ansågs också vara rimligt att ta betalt för mätning i de fall nämnden erbjöd mätning till alla hushåll inom ett område. Detta oavsett om det var frågan om låg- eller högriskområde eller mätning omgående utan att fastighetsägarna skulle behöva invänta nämndens möjligheter att genomföra mätning. kommuns arbete med radon – ett exempel Fortsatt information och fortsatta erbjudanden om mätning har arbetet fortsatt med information och er- bjudande om mätningar. I samband med att radonbidraget tillfälligt höjdes 1994 fick de fastighetsägare som enligt kommunens register fortfarande hade för höga halter information om åtgärder och bidragsmöjligheter. Information om radon och erbjudande om mätning skickades till alla fastighetsägare 1996. I kommunen finns det ca 200 fastigheter med egna brunnar som inte har tillgång till kommunalt vatten. Endast en mindre del av dessa fastigheter är permanentbostäder. Kommunen genomförde 1997 en kampanj om radon i vatten där man informerade om gränsvärden och möjlighet till bidrag. Man erbjöd då även mätning till självkostnadspris för de fastigheter som ligger utanför kommunens vattenledningsnät. Annonsering med erbjudande om mätning har därefter gjorts i kommunens egen tidning. Inför mätsäsongen 1999–2000 skickades återigen erbjudanden om mätning till fastighetsägare inom högriskområdet som inte hade mätt. Till de fastigheter med för höga halter, som enligt kommu- nens register ännu inte hade åtgärdats, skickades även information om åtgärder samt erbjudande om kostnadsfri uppföljningsmätning. Kommunens dagbarnvårdare erbjöds gratis mätning och uppmanas nya dagbarnvårdare att mäta radon i sina fastigheter och lägenheter, vilket utförs kostnadsfritt. Kommunen har också genomfört radonmätningar i alla daghem som inte har mätts. Totalt har det utförts radonmätning i ca 4 400 fastigheter, bo- städer och lokaler, vilket motsvarar av beståndet. Av de mätta fastigheterna ligger över riktvärdet kommuns arbete med radon – ett exempel Då ingår inte de fastigheter som låg över riktvärdet, men som sedan har åtgärdats och ligger under riktvärdet. Enligt kommunens radonregister har ca 400 småhus och 35 bo- städer i flerbostadshus åtgärdats, men kommunens uppskattning är att den totala siffran troligen är något högre. När det 1981 blev klarlagt att även marken kunde orsaka radonpro- blem, tog miljökontoret kontakt med . Därefter beaktades risken för radon i planarbetet. Allteftersom kunskapen ökade om huskonstruktionens betydelse för radonrisken utformade en rutin som innebär att det i allmänna ordalag påpekas i detaljplanerna när det finns radonrisk. Med början informerades de som sökte byggnadslov att det fanns problem med markradon. började kommunen även mäta i alla nya hus i samband med slutbesiktning. meddelades att hänsyn skulle tas i hela kommunen till risk för radonproblem på grund av marken. Undantagen var endast mark som utgörs av lera med 1–2 m mäktighet. Sedan mätsäsongen 1984–1985 mäter kommunen inte längre i nybyggda hus på torpargrund belägna på normal- och lågriskmark. En radonriskkarta sammanställdes 1989–1990. Underlag för kartan utgjordes av berggrundsundersökningar utförda av geologiska undersökning (SGU), SGU:s geologiska kartblad, markundersökningar gjorda av Allmänna Ingenjörsbyrån och mät- resultat av radonhalter i olika områden som kommunen fått in. På kartan märktes hög-, normal- respektive lågriskområdena ut, med reservation för att gränserna inte är skarpa. Högriskområdet består i huvudsak av rullstensåsen, medan normal- och lågriskområden antas följa gränserna för morän/berg respektive gränser för leror med mer än 2 meters mäktighet. Som redan tidigare konstate- rats så finns det risk för radon även i hus i områden med lera, som klassats som lågriskområden. krävs inte längre slutbesiktning av ny- byggda fastigheter utförd av byggnadsinspektionen på samma sätt som . Byggarens ansvar för de tekniska egenskapskraven på byggnaden tydliggjordes. Byggnadsnämnderna fick ett mer ren- odlat tillsynsansvar. kommuns arbete med radon – ett exempel numera i samband med bygglovet om eventuell radonrisk och re- kommenderar, där så bedöms nödvändigt, ett så kallat radon- skyddat eller radonsäkert byggande. Radonmätning erbjuds när huset är färdigställt för kontroll av att föreskrifterna i byggnadslag- stiftningen har följts. Antalet mätningar utförda genom kommu- nens försorg har minskat eftersom byggherren har möjlighet att själv välja vem som ska utföra kontrollen. 3.6Det finns mer att göra Trots att kommunen arbetat aktivt återstår en del att göra innan situationen är tillfredsställande. Det behövs ommätningar av de skolor och daghem som mätts med äldre mätmetoder och med korttidsmätning. Det gäller att förmå de fastighetsägare som har hus med höga radonhalter att åtgärda och utföra kontrollmätningar. Kontrollen i samband med nyproduktion av fastigheter behöver förbättras. Mätning behöver göras i de öppna förskolorna och fritidshem- men som inte är belägna i daghem och skolor. Ytterligare informationsinsatser behövs när det gäller radon i vatten. 3.7Svårigheter som kommunen upplever Av de bostäder som återstår att mäta är de flesta privatägda enbo- stadshus. Kommunen har märkt att det, trots återkommande information, är svårt att intressera alla för mätning. Det bästa gensvaret kommer när radonproblematiken uppmärk- sammas i nationella medier eller när privatekonomin kan påverkas, till exempel i samband med fastighetstaxering eller vid försäljning av fastigheten. Annars upplever många troligen risken med radon som avlägsen, kanske mer svårgripbar än andra hälsorisker i sam- hället. 4Vilka krav kan boende ställa på bostaden? Det kan synas vara självklart att alla människor skall bo och leva i sunda boendemiljöer. Så är dessvärre inte fallet. Många lever i undermåliga miljöer, trots att det finns regelverk som ger de bo- ende möjlighet att ställa krav på en hälsosam och funktionell bo- stad. I det följande gör vi en genomgång av tillämpliga regelverk. Re- dovisningen görs med brukaren i centrum och utifrån olika upp- låtelseformer. Därutöver ställer samhället krav på byggnader. Dessa regelverk presenteras i kap.15. 4.1Småhusägare och risken för radon De allra flesta människor i bor i småhus som de själva äger. Att inneha en bostad med äganderätt innebär att den boende har stora möjligheter att råda över sin bostad på olika sätt. Ägarna väljer själva om och när de vill flytta och till vem de skall överlåta fastigheten. De svarar själva för husets underhåll och skick, bara de väsentliga egenskaperna i huvudsak bevaras, lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., BVL, (se avsnitt 15.2.4). Det är främst ägarna och deras familjer som påverkas av bristande underhåll av huset. Ägaren borde ha ett eget intresse av att se till att familjen inte utsätts för en ohälsosam inomhusmiljö. Fastighetsägares rätt att råda över sin egendom finns reglerad i grundlagen och i . Denna rätt innebär att fastighetsägare i princip inte skall behöva finna sig i inskränkningar i användandet, med några undantag. Vilka krav kan boende ställa på bostaden? 4.1.1Egendomsskyddet enligt grundlagen och Det så kallade egendomsskyddet reglerar medborgarnas rätt till sin egendom (2 kap. 18 § regeringsformen). Det avser det fysiska nyt- tjandet av marken eller byggnaden och innebär att varje med- borgares egendom skall vara tryggad. Ingen skall egentligen behöva avstå från sin egendom till det allmänna eller till någon enskild. Man skall heller inte behöva tåla att det allmänna inskränker användningen. Egendomsskyddet innebär däremot inte att egendomen är helt undantagen från att behöva tåla inskränkningar. Allmänna intressen kan leda till att avsteg görs, förutsatt att intressena är angelägna. I princip begränsas ingreppen när angelägna hänsyn skall tas till miljö-, naturvårds-, försvars- och andra planerings- intressen. Sådana angelägna hänsyn kan exempelvis gälla krav från samhällets sida på husets konstruktion och dess funktioner. Byggnadslagstiftningen är ett sådant exempel.