sou · GPB354d1 · 2002-01-01 00:00:00 — En ökad skatteandel har dock inneburit att de ensamstående mödrarna, liksom övriga hushållstyper, får behålla mindre av sina bruttoinkomster i disponibel inkomst. Detta är också en viktig förklaring till att den absoluta inkomstnivån sänkts för de ensamstående mödrarna . Skälet till att man halkat efter övriga grupper, dvs. den relativa försämringen, är dock en annan. Faktorinkomsten, dvs. inkomsten av arbete och kapital (huvudsakligen det förra för de allra flesta), har utvecklats markant sämre för de ensamstående mödrarna än för andra typer av barn- familjer och sammanboende utan barn. I synnerhet kvinnor i dessa familjetyper har haft en mycket god inkomstutveckling. Analyser som genomförts här visar att förklaringen till den sämre faktor- inkomstutvecklingen inte är att ensamstående mödrar förlorat fotfästet på arbetsmarknaden i högre grad än andra. Tvärtom har decenniet farit hårt fram med män och kvinnor generellt; arbets- löshetstalen har ökat och arbetskraftsdeltagandet minskat bland samtliga grupper. Detta konstaterande bör dock inte överskugga det faktum att andelen förvärvsarbetande ensamstående mödrar är relativt lågt, lägre . En stor andel ensamstående mödrar är således helt beroende av offentliga och, i mindre mån, privata transfereringar för sin försörjning. 67 Förklaringen står inte att finna i en förändrad social och demografisk sammansättning av gruppen (t.ex. utbildningsnivå och etnicitet), helt enkelt därför att förändringarna antingen är små eller talar i riktning mot förbättrade inkomster. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor består istället i att antalet veckoarbetstimmar bland förvärvs- arbetande ensamstående mödrar utvecklats dåligt. En jämförelse med mödrar i tvåföräldrafamiljer kan tjäna som illustration. Medan andelen heltidsarbetande bland de anställda legat för de ensamstående mödrarna har den ökat kraftigt för övriga mödrar. Till detta kommer att veckoarbetstiden ökat för såväl heltids- som deltidsarbetande mödrar i tvåföräldrafamiljer medan den varit oförändrad för heltidsarbetande ensamstående mödrar och minskat för de deltidsarbetande. Totalt innebär detta att antalet vecko- arbetstimmar bland förvärvsarbetande minskat något för de ensam- stående mödrarna parallellt med att det ökat kraftigt för övriga mödrar. Givet att andelen förvärvsarbetande minskat har det totala arbetsutbudet minskat för båda grupperna, dock i klart större omfattning för de ensamstående mödrarna. Sammantaget har alltså det genomsnittliga antalet veckoarbetstimmar minskat, såväl totalt (kraftigt) som bland förvärvsarbetande (svagt), för gruppen . Givet att andra kvinnors faktorinkomstutveckling, liksom männens, varit bättre generellt sett, har detta inneburit att de ensamstående mödrarnas faktorinkomster halkat efter utveck- lingen för de sammanboende med och utan barn. Det är här den relativt dåliga ekonomiska situationen för ensamstående mödrar grundläggs. Vi ansluter oss alltså här till tidigare forskning som betonat betydelsen av marknadsinkomster för den disponibla in- komsten och variationer i marknadsinkomster som förklaring till variationer i disponibla inkomster bland familjer i de lägre inkomst- skikten (och 1999).68 Men varför har arbetsutbudet utvecklats sämre för ensamstående mödrar än för andra grupper, framförallt mödrar i tvåföräldra- familjer? Tre huvudsakliga hypoteser har förts fram i litteraturen: 1) (upplevelse av) minskade ekonomiska incitament, 2) strukturella orsaker, problem med att få barnomsorgsplats t.ex. och 3) att arbetsgivare är tveksamma till att anställa ensamstående mödrar eftersom man kan tro att denna grupp är mindre flexibel i arbetstid och har en högre frånvaro än andra grupper. Vi har långtifrån kunnat ge ett heltäckande svar på dessa frågor här. Några intres- santa resultat har ändå framkommit. Att döma av de ensamstående mödrarnas egna uppfattningar är viljan och de ekonomiska driv- 68 Ytterligare en förklaring till att de ensamstående mödrarnas justerade faktor- och dis- ponibla inkomster utvecklats mindre gynnsamt är att man har fler barn i genomsnitt att försörja i slutet av decenniet än vid dess början. Ökningen i antalet barn kan emellertid inte direkt förklara den dåliga faktiska faktorinkomstutvecklingen för ensam- stående mödrar. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 krafterna att förvärvsarbeta starka. En stor del av de arbetslösa vill förvärvsarbeta på heltid och på helårsbasis. Också bland dem som inte ingår i arbetskraften, för att de studerar t.ex., är andelen som vill förvärvsarbeta på heltid hög. Till detta kommer att nästan en tredjedel av de deltidsanställda skulle vilja gå upp i arbetstid. Skälet till detta är att man vill öka sin inkomst. De båda senare grupperna, de som inte ingår i arbetskraften respektive de deltidsanställda, har fått följdfrågor om skälet till att man inte arbetar (mer än man gör). De som står utanför arbetskraften anger studier, dålig hälsa och brist på lämpliga arbeten på orten som skäl. De deltidsarbetande anger svårigheten att få ett heltidsarbete. Båda grupperna förenas i ståndpunkten att strängt taget ingen anger problem att ordna barntillsyn eller att det skulle löna sig dåligt ekonomiskt att gå upp i arbetstid respektive börja förvärvsarbeta. De ensamstående möd- rarna förefaller alltså, på det hela taget, vara av uppfattningen att förvärvsarbete och en ökad arbetstid skulle höja inkomsten. Denna slutsats stöds av en empirisk analys som genomförts här och som visar att förvärvsarbetande ensamstående mödrar har klart högre disponibla inkomster än icke förvärvsarbetande och att skillnaden mellan grupperna har varit oförändrad . Likaså ökar inkomsterna om man ökar sin arbetstid, även om vinsten av detta förefaller vara mindre vid slutet av decenniet än vid dess början. Det bör dock påpekas att vi här inte haft möjlighet att fullt ut ta hänsyn till de kostnader som förvärvsarbete medför, för t.ex. arbetsresor. Analyser som genomförts här visar dock att ovan- stående slutsatser inte ändras då hänsyn tas till en annan viktig utgift som uppstår då den ensamstående modern börjar förvärvs- arbeta, nämligen kostnader för barnomsorg. De positiva effekterna av förvärvsarbete för de ekonomiska villkoren understryks också av det faktum att vi inte kunnat ta hänsyn till den mer positiva fram- tida inkomstutveckling som förvärvsarbetande ensamstående möd- rar kan förväntas ha. Vi har inte heller kunnat studera varför icke förvärvsarbetande ensamstående mödrar har svårt att få arbete respektive varför deltidsarbetande inte kan gå upp i arbetstid, trots att man önskar det. Tidigare studier tyder dock på att arbetslösa ensamstående mödrar inte har lägre arbetsmotivation, annorlunda sökbeteende, mindre socialt kontaktnät eller har en annan arbetslivserfarenhet än andra grupper. Däremot kan gruppens större svårigheter att få arbete delvis förklaras av att man oftare lider av nedsatt psykiskt och fysiskt välbefinnande respektive saknar lämplig utbildning SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Mot bakgrund av detta finns det skäl att betänka det faktum att endast en tredjedel av de ensamstående mödrar som saknar arbete är studerande. Andelen har t.o.m. minskat något . Enligt (1996) kan en orsak till detta vara bristande ekonomiska incitament, att studier är mindre ekonomiskt fördelaktigt än socialbidrag, åtmin- stone för stunden. Vidare betonas ofta den särskilt svåra situation som ensamstående mödrar har i det att de ofta, i praktiken, en- samma har ansvaret för barnen. Detta kan utgöra en pressad livssituation och avspeglas i sämre psykisk och fysisk hälsa. Det kan också göra gruppen generellt mindre flexibel på arbets- marknaden, som ett faktum och/eller som en uppfattning (fördom) hos arbetsgivaren. Dessa eventuella mekanismer som förklaring till ensamstående mödrars låga förvärvsarbetsdeltagande förtjänar ytterligare forskning. Här finns det också anledning att ägna tankekraft åt att finna samhälleliga lösningar (jfr Socialdeparte- mentet 1996). Avslutningsvis är den historia som berättats här tämligen enkel och okomplicerad. Ensamstående mödrar – och deras barn – lever generellt under ekonomiska villkor som är sämre än för någon annan grupp i samhället. Denna missgynnade situation har accen- tuerats , såväl relativt som absolut. Välfärdsstatliga arrangemang har en starkt inkomstomfördelande effekt, vilket väsentligt förbättrar situationen för gruppen och gör det möjligt för de ensamstående mödrarna att förvärvsarbeta (offentlig barn- omsorg). Arbetsmotivationen är hög i gruppen och uppfattningen att eget förvärvsarbete skulle förbättra den ekonomiska situationen är väl spridd. Problemet är att förvärvsarbetsgraden i gruppen är låg och har minskat ytterligare . Givet att det betraktas som önskvärt att de ensamstående mödrarnas villkor förbättras är det här samhällets resurser måste sättas in . De ensam- stående mödrarna måste beredas möjlighet att ta ett större ansvar för sin försörjning. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Roman, 1997. Hemmet, barnen och makten. För- handlingar om arbete och pengar i familjen. Hemmafrun som försvann. Övergången till hemarbete bland gifta kvinnor i 1968-1981. Dissertation Series No. Barnombudsmannen , 2001. Upp till 18. Fakta om barn och ungdom. Socialbidragen , i , Å. ), Välfärd och försörjning. Ensamstående mödrar i , i , A.M. ), Kvinnorna och välfärden. , rapport 96:8. & M. Jäntti, 1999. Child Poverty across Industrialized Countries, Innocenti Occasional Papers. Economic and Social Policy Series 71. Båvner, P. Half Full or Half Empty? Part-time Work and Well-being Among Swedish Women. Dissertation Series No. , G.J., J. , & P. , 1994. Economic Deprivation and , Child Development, 65:296-318. The Three Worlds of Welfare Capitalism. , NJ: . & U. , Kommande. Mobility Out of and Into Low Income the Life-Course, i , J.O. & Mills, C. ), Cradle to : Life-Course Change in Modern . & O. , 2000. Välfärd, ofärd och ojämlikhet. Kommittén Välfärdsbokslut, SOU 2000:41. le Grand, C. Löneskillnaderna i : förändring och nuvarande struktur, i , J. & O. , (red. ), Var- dagens villkor. le Grand, C., R. Szulkin & M. , 2001. Lönestrukturens förändring i , i , J., M. Gähler & , O. (red. ), Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Välfärdsbokslut, SOU 2000:53. Gähler, M. Life After Divorce. Economic, Social and Psychological Well-being Among Swedish Adults and Children Following Family Dissolution. Dissertation Series No. Gähler, M. Efter skilsmässan, Forskning & Framsteg, 1:17-21. Gender Differences in Workplace Authority: Discrimination and the Role of Organizational Leaders, Acta Sociologica, 41:99-113. Solo Mothers, Social Policy Regimes, and the Logics of Gender, i , D. ), Gendering Welfare States. & M. Takahashi 1997. The Parent-Worker Model: in , i , J. ), in European Welfare Regimes. Shifting Policy Logics. Översyn av ekvivalensskalor vid inkomstfördel- ningsstudier. & M. Gähler, 1997. Family Dissolution, , and Childrens Educational Careers: Recent Evidence for , Demography, 34:277-293. , J.O., V. , M. , 2001. Barns och ungdomars levnadsnivå. Kjeldstad, R. Gender policies and gender equality, i Kautto, M., J. , B. Hvinden, J. . Uusitalo, (red. Nordic Welfare States in Context. & , B. Introduction, i , J. in European Welfare Regimes. Shifting Policy Logics. Bara en mor. , O. 1993. The Impact of Childhood Living Conditions on Illness and Mortality in Adulthood, Social Science & Medicine, 36:1047-1052. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Vilka förlorade jobbet ?, i , J. ), Välfärdens förutsättningar. Arbetsmarknad, demografi och segregation. McLeod, J.D. Shanahan, 1993. Poverty, Parenting, and Childrens Mental Health, , & E. Lönnroos, 2000. Inkomster och inkomst- fördelning. Nermo, M. Structured by Gender. Patterns of Sex Segregation in the Swedish Labour Market. Historical and Cross-national Comparisons. Dissertation Series No. Familjesituation och arbetsmarknads- status. Vad förklarar ensamstående föräldrars låga sannolikhet att erhålla ett arbete?, Arbetsmarknad & Arbetsliv, 6:97-111. An Economic Analysis of in . Ekonomiska studier utgivna av , vid 89. Socialförsäkringar och kontanta familjestöd, i , Å. ), Välfärd och försörjning. Phipps, S.A. Gender Wage Differences in , and the , Review of Income and Wealth, 36:365- 379. Välfärdsutvecklingen för kvinnor och män ?, i , Å. ), Välfärd och försörjning. Sandmo, A. Hur långt bör vi gå i utjämningen av inkomster?, Ekonomisk Debatt, 24:619-630. SCB, 1995. Barn och deras familjer 1992 -1993. SCB, 2000a. Barn och deras familjer 1998. Demografiska rapporter 1999:3. SCB, 2000b. SCB, 2000c. : Statistiska central- byrån. SCB, 2001a. Barn och deras familjer 1999. Demografiska rapporter 2000:2. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SCB, 2001b. Siaroff, A. Work, Welfare and Gender Equality: A New Typology, i , D. ), Gendering Welfare States. Smeeding, T.M. Why the U.S. Doesnt Work , Challenge, January-February:30-35. Smeeding, T.M. & P. , 1995. Evidence on Income Distribution in Modern Economies: Where Do We Stand? Income Study Working Paper Series. Working Paper No. Ensamföräldrarna – en utsatt grupp? Ensamstående mödrars sociala och ekonomiska : Socialstyrel- sen. Välfärd vid vägskäl. Kommittén Välfärdsbokslut, . Slutbetänkande av Familje- utredningen, . Managing Work and Children: Part-Time Work and the Family Cycle of Swedish Women, i Blossfeld, H-P. & C. , (red. ), Between Equalization and Marginalization. Women Working Part-Time in Europe and the of . Sørensen, A. Womens Economic Risk and the Economic Position of Single Mothers, , Sørensen, A. Gender equality in earnings at work and at home, i Kautto, M., J. , B. Hvinden, J. . Uusitalo, (red. ), Nordic Welfare States in Context. Voydanoff, P. Economic Distress and Family Relations: A Review of the Eighties, and the Family, Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Wennemo, I. Sharing the Costs of Children. Studies on the Development of Family Support in the Countries. Dissertation Series No. , Y-L.I., I. Garfinkel & S. McLanahan, 1993. Single-Mother Families in Eight Countries: Economic Status and Social Policy, , June:177-197. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Inkomstutvecklingen /1991-1998/1999 (1 penningvärde) för ensamstående mödrar (16 ), , utbildningsnivå, ålder, födelseland, ortstyp och antal barn. Medianinkomster respektive absolut och relativ för- ändring Justerad disponibel inkomst (i 1 ) -13,9 -13,4 -2,9 -3,0 -2,5 -2,7 -4,6 -4,3 -3,0 -3,0 Född i annat land -13,7 -13,4 -10,4 -10,0 -7,5 -6,9 By eller mindre ort -2,2 -2,1 -1,6 -1,7 -2,4 -2,2 -0,3 -0,3 -4,8 -4,8 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Faktorinkomst (1 penning- värde), heltidsarbetande (), efter hushållstyp och år. Individer 16 (exklusive 16 24-åringar som bor kvar hos föräldrarna). SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Faktorinkomst (1 pen- ningvärde), deltidsarbetande (), efter hushållstyp och år. Individer 16 (exklusive 16 24-åringar som bor kvar hos föräldrarna). -0,8 -0,8 -25,4 -0,9 -0,9 -30,2 -0,5 -0,3 De stora förändringarna på den svenska arbetsmarknaden påverkade hela befolkningen. forskning har visat att krisen inledande del slog både mot grupper med stark förankring på arbetsmarknaden och mot dem med svagare ställning (1994; 2000). återhämtade sig ekonomin snabbt och sysselsättningen ökade. Denna studie syftar till att belysa hur situationen på arbets- marknaden utvecklades för den utrikes födda svenska befolkningen. I liksom i andra västländer har den utrikes födda befolkningen i genomsnitt lägre inkomster och sysselsättning än den infödda. Skillnadens storlek varierar kraftigt beroende på bland annat ursprungsland, invandringstidpunkt och invandringsskäl. har i ett internationellt perspektiv en förhållandevis stor utrikes född befolkning. uppgick antalet utrikes födda till strax över en miljon, det vill säga av total- befolkningen. Människor har kommit till från mycket skil- da regioner: ungefär en tredjedel av de utrikes födda är från , en tredjedel från övriga , och den återstående tredjedelen är född i övriga världen. Riksdag och regering har fastslagit att målet för den svenska politiken är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (regeringens prop. 1997/98:16, s. 1). I propositionen betonas vikten av individers egen försörjning och behovet av ökad mångfald i arbetslivet. Situationen på arbets- marknaden för den utrikes födda befolkningen är alltså en viktig del av de integrationspolitiska målsättningarna. första år hade invandrare i genomsnitt högre sysselsättningstal än infödda svenskar. integrationen av de individer som kommit till under efter- krigstiden utgjorde inget problem eftersom industrin hade stort behov av arbetskraft. förändrades situationen gradvis. En allt större del av invandringen var politiskt motiverad och utgjordes av flyktingar eller anhöriga till dessa. Dessa individer kom ofta från länder som inte varit representerade i i någon större omfattning: t.ex. , , , , , och . Över tiden förändrades således kompositionen av den utrikes födda befolkningen, både i termer av ursprungsregion och vad som föranlett migrationen till . De nya grupper som kom till landet klarade sig sämre på arbetsmarknaden jämfört med tidigare invandrare. Invandrarnas förvärvsinkomster sjönk därför relativt de inföddas, i första hand beroende på skillnader i sysselsättning. befann sig i en kraftig hög- konjunktur, men sysselsättningen och inkomsterna var ändå låga bland många i de stora grupper som invandrat under slutet av 1980- talet. Mellan 1991–1994 orsakade kriget i före detta en stor ny våg av flyktingar: antalet uppehållstillstånd på flykting- grunder1 nådde 1994 nästan 45 000, och till dessa kom mer än 13 000 flyktinganhöriga. Denna kortfattade beskrivning ger ett antal viktiga punkter att utgå ifrån i studien av utrikes födda svenska arbets- marknad. För det första består den invandrade befolkningen av grupper som kommit hit från ett stort antal länder, och av olika skäl. Erfarenheten och ställningen på arbetsmarknaden varierar mellan dessa grupper, och vi kan därför även vänta oss att utvecklingen varierar mellan grupperna. För det andra är det centralt att se hur de som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden drabbas av lågkonjunk- turen, och hur situationen är för dem som anländer när arbets- lösheten är som högst. I dessa grupper är det också särskilt intres- sant att studera i vilken mån individer förbättrar sin ställning när sysselsättningen stiger senare del. Vi använder data från databasen , i vilken det är möjligt att följa individer (se son 2000). Fokus ligger på förvärvsinkomsternas nivå och utveck- ling . Förutom inkomster innehåller databasen uppgifter om ett stort antal individkaraktäristika (t.ex. födelseland, 1 Enligt tillståndsstatistik från . Kategorin inkluderar också dem som fått uppehållstillstånd av humanitära skäl; se invandringsår, kön, ålder och utbildning), vilket gör det möjligt att identifiera undergrupper i urvalet. Fortsättningen av denna studie är upplagd på följande sätt. Avsnitt 2 ger en kortfattad redogörelse för bakgrund och resultat från tidigare studier. I avsnitt 3 beskrivs data och den empiriska ansatsen. Här diskuteras också de gruppindelningar som görs, vad som motiverar dessa och vilka problem som kan vara förknippade med dem. Avsnitt 4 redovisar undersökningens resultat. Situa- tionen och utvecklingen beskrivs för befolkningen som helhet och efter olika uppdelningar. Därefter följer en fördjupad statistisk analys av vissa frågeställningar. I avsnitt 5 avslutas studien med en diskussion kring resultaten och de slutsatser de leder till. 2.2Bakgrund och resultat från tidigare studier I detta avsnitt redogörs mycket kortfattat för utvecklingen av invandringen till under . Vi kommer också att sammanfatta huvuddragen i resultat från tidigare studier av invandrare på den svenska arbetsmarknaden. Ambitionen är inte att ge en heltäckande förteckning över svenska undersökningar, utan att ge en översiktlig bild av vad forskningen kommit fram till. dominerade arbetskraftsinvand- ringen migrationen till . har det funnits en gemensam nordisk arbetsmarknad, där medborgare i ett land fritt kunnat bosätta sig och ta arbete i ett annat. Arbetskraft rekry- terades också från bl.a. , , , , , och (SCB 1999). Invand- ringen kulminerade , och stoppades i praktiken utomnordisk arbetskraftsinvandring (1998). Den totala invandringen var under resten av 1970-talet och bör- jan av relativt stabil, men en växande andel utgjordes av individer födda utanför . Denna utveckling accelererade . Antalet invandrare med utomnordiskt medborgarskap har vanligen varit mellan 30 000–40 000 , med högre toppar 1989 och 1993–1994 (SCB 1999). Den absolut största delen i denna grupp utgörs av flyktingar och anhöriga. har ca 5 000 personer fått uppehållstillstånd i enlighet EES- avtalet2, men mycket få individer utanför västvärlden har fått uppe- hållstillstånd av arbetsmarknadsskäl. Ett stort antal undersökningar har studerat olika aspekter av invandrares situation på den svenska arbetsmarknaden (se t.ex. Arai m.fl. 1999 för en sammanställning av studier och resultat). Som nämnts ovan hade utrikes födda en förhållandevis stark ställning på arbetsmarknaden , i synnerhet gällde detta utrikes födda kvinnor i jämförelse med svenskfödda kvinnor (1999). Även bland dem som kom till landet varierade in- komsten beroende på ursprungsland, men de flesta grupper hade förhållandevis höga inkomster (1994). observerar att förvärvsfrekvensen relativt infödda sjönk över tiden bland invandrarna, men att relativinkomsten för dem som arbetade var i stort sett över perioden –1990. Resultat från senare studier indikerar att det finns löneskillnader som inte kan förklaras med utbildning eller erfarenhet; le Grand & Szulkin (2000) tolkar detta som en indikation på diskriminering. De stora minskningar i relativinkomsten som observerats i andra studier (Aguilar & 1994; 1999) har främst orsakats av att senare invandringskohorter haft lägre sysselsättning och inkomster. En naturlig fråga är varför invandrarnas ställning på arbets- marknaden försvagats, och varför de som kommit har haft det särskilt svårt. De huvudsakliga förklaringsmodeller som behandlats i litteraturen kan delas in i två grupper: de som hävdar att invandrarnas egenskaper förändrats, och de som hävdar att den svenska arbetsmarknaden förändrats. Om invandrare i allmänhet, och nyanlända i synnerhet, har lägre utbildning, skulle detta kunna vara en förklaring till de inkomst- skillnader som finns. Den utrikes födda svenska befolkningen har emellertid i genomsnitt ungefär samma utbildningsnivå som den infödda, och senare invandringskohorter har ofta hög utbildning (SCB 2000). Skillnader i utbildningsnivå är därför ingen huvudför- till inkomstskillnader mellan invandrare och svenskfödda, inte heller mellan invandrargrupper.3 2 Följande länder omfattas av : , , , , , , , , , , , , , , , och . 3 Som framkommer i bl.a. Arai m.fl. (1999) och le Grand & Szulkin (2000) gäller detta även om man jämför individer med svensk utbildning. Amerikanska studier finner genomgående att negativa kohort- effekter till stor del förklaras av att senare invandringskohorter kommer från länder vars emigranter i allmänhet har lägre in- komster (Borjas 1994, 2000; LaLonde & Topel 1997). Detta gäller också för , men en del av nedgången finns också över ko- horter inom ursprungsländer. Orsakssambandet som skulle för- klara varför förändrad sammansättning i termer av ursprungsregion påverkar utfallet på arbetsmarknaden är dock inte klarlagt.