sou · GPB355d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Det finns få könsskillnader i barns och ungdomars ekono- miska resurser, mer än att pojkar och flickor har olika konsum- tionsmönster. Vid en given ålder är förstås inte alla barns ekonomiska resurser desamma, och det finns en systematisk variation som är mycket tydlig när vi studerar barnhushållens ekonomi. Barn till ensam- stående föräldrar, i arbetarhushåll och barn vars föräldrar är födda i ett annat land än bor i hushåll med betydligt svagare eko- nomi än andra. Vartannat barn i den senare kategorin lever i ett hushåll där man inte kan möta en oförutsedd utgift motsvarande i dagens penningvärde; detsamma gäller av barn till ensamföräldrar och nästan lika många barn i arbetar- familjer. Nära hälften av barnen till ensamma mammor eller pappor bor i hushåll där man haft problem med löpande utgifter (som mat och hyra) . Ekonomiska tillgångar i form av hus, sommarstuga och bil är också snett fördelade på samma sätt – av barn som har invandrade föräldrar bor t.ex. i egen villa/radhus medan av andra barn gör det. Eftersom barnens ekonomi inte är oberoende av föräldrarnas, slår dessa gruppskillnader igenom även i måtten på barns och ung- domars egna ekonomiska resurser. Emellertid är detta genomslag mindre än vad man har anledning att befara, givet de stora skill- nader som finns på hushållsnivå. I flera dimensioner – när det gäller ekonomisk buffert, fickpengar eller de flesta materiella tillgångar – skiljer varken barn till ensamföräldrar eller till utrikesfödda för- äldrar ut sig från andra barn. De senare har dock mindre ofta regel- bundet lönearbete och därför mindre ekonomiskt utrymme. Arbetarbarn saknar oftare än barn från andra samhällsklasser eko- nomisk buffert och har något mer sällan regelbunden inkomst, men har å andra sidan fler materiella tillgångar (åtminstone av dem vi mäter). Någon generell ekonomisk resursbrist i traditionellt utsatta grupper finner vi alltså inte när vi studerar barnens egna ekono- miska situation. Det direkta sambandet mellan föräldrarnas eko- nomi och barnens är i förväntad riktning, men inte särskilt starkt (även om det troligen skulle vara starkare om vi hade bättre mått). Däremot har barn i hushåll med extrem ekonomisk utsatthet på- tagligt mycket sämre egen ekonomi än andra barn. I något mindre grad gäller detta även barn med arbetslösa föräldrar, något som kan vara oroande om konjunkturen skulle vända nedåt. 4 Föräldrars tid och arbete En genomgripande förändring i barns liv har varit kvinnors ökade förvärvsarbete och den därtill kopp- lade utbyggnaden av barnomsorgen. Det ökade förvärvsarbetet bland kvinnor har inte minst gällt dem med barn i förskoleåldern. lever de flesta barn därför med två förvärvsarbetande föräldrar. I den mån föräldrars förvärvsarbete har betydelse för barn kan denna betydelse alltså antas ha ökat. I den tidigare internationella forskningen har man ofta utgått ifrån att mödrars förvärvsarbete kan medföra problem för barn. När det gäller fäderna har det istället varit arbetslösheten som förutsatts vara problematisk. Därmed har man sökt efter negativa konsekvenser hos barn av mödrars förvärvsarbete och fäders arbetslöshet. Dessa utgångspunkter har alltmer kommit att ifrågasättas (Menaghan och Parcel 1990; Demo 1992) till förmån för ett synsätt där arbete i sig varken ses som positivt eller negativt men där olika aspekter av förvärvsarbete kan utvärderas ur ett barnperspektiv (Spitze 1988). Den forskning som finns om barn och föräldrars arbete har visat på en mångfald aspekter som sätter spår i familjelivet. De kanske mest uppenbara aspekterna är arbetets tidsmässiga omfattning och förläggning, tillsammans med dess ekonomiska utdelning. Arbetets inflytande på familjeliv och barn är emellertid komplext, speciellt då både arbetsvillkor, arbetets karaktär och arbetsmiljön kan ha be- tydelse för hur barns tillvaro gestaltar sig (se t.ex. och 1983; Kihlblom 1991; 1992; , Parcel och Menaghan ). och (1987) menar t.ex. att föräldrarnas karriärmöjligheter och arbetsvillkor påverkar den livsform som familjen utvecklar, vilket inkluderar hur samvaron med barnen gestaltar sig. I en studie av föräldrars arbete och barns villkor, där både föräldrar och barn intervjuats, talar Föräldrars tid och arbete och (1989) om ett flöde från arbetssfären in i familjelivet som arbetslivets avfärgning. Både den fysiska arbetsmiljön (t.ex. tunga lyft, buller, obekväma arbetsställningar) och den psykosociala (t.ex. stress, ensamarbete, yrkesstolthet) hade här betydelse. Föräldrarna beskrev hur de själva påverkades av arbetsmiljön, både fysiskt och psykiskt, och sitt tillstånd vid hem- komsten i termer av trötthet, behov av att vara i fred, olika sinnes- stämningar etc. Arbetslivets avfärgning var mest synlig i samband med tidpunkter för uppbrott, dvs. vid avresa till eller hemkomst från arbetet. När barnen beskrev effekterna av föräldrarnas arbete lyftes både positiva och negativa sidor fram. Man fann dock ingen systematisk koppling utan det verkade vara förälderns strategi att hantera avfärgningen som hade betydelse. På så sätt kunde t.ex. förälderns behov av att vara ifred och barnets behov av kontakt komma i konflikt. En effekt av föräldrars förvärvsarbete för barn är förstås att föräldrarna blir relativt otillgängliga, eller åtminstone svårtillgäng- liga, under en del av dagen. I det här fallet erbjuder både föräldrars arbetstider och arbetsvillkor varierande möjligheter. Arbetstidens längd sätter yttre ramar för tiden till familjeliv. Barnen i och studie gav uttryck för varierande åsikter an- gående sina föräldrars frånvaro. Att någon var hemma efter skolan och vid speciella tillfällen, såsom vid sjukdom, uppskattades. För flertalet barn verkade det dessutom vara viktigt att båda föräldrarna var hemma och . Föräldrars arbetstider är dock inte speciellt högt korrelerade med tiden föräldrar faktiskt är tillsammans med barnen (1991). Detta för- hållande kan tolkas i termer av föräldrars strategier då de möjliga konsekvenserna av arbete beror på i vilken mån föräldrar har möj- lighet att kompensera barnen. Arbetslivet skapar villkor även för den arbetsfria tiden och detta gäller i hög grad för tiden i anslutning till arbetet. Både förekomst av s.k. flextid, det vill säga att föräldern inom givna tidsramar själv har rätt att bestämma arbetstidens början och slut, och låga krav på att tiderna hålls exakt vid arbetsplatsen skapar en ökad flexibilitet. Att föräldern har möjlighet att, utan större problem, skjuta på arbetstidens början eller slut innebär ökade möjligheter att handskas med både planerade och oplanerade situationer som kan uppstå vid avfärd till skola och daghem. Det har visats att föräldrar i första hand använder sin flextid för att förkorta barnens tid i barnomsorgen (och 1989). Föräldrars tid och arbete minska överlappningen mellan föräldrarnas arbetstider och genom att minska restiden till arbetet, vilket är möjligt då t.ex. rusnings- trafik kan undvikas, kan tiden då ingen förälder är hemma för- kortas. På så sätt kan flextiden ingå i ett fastlagt tidspussel i familjen, och barnets tillgång till åtminstone en förälder förlängas. Flexibilitet i arbetstiderna kan alltså innebära att tiden utan hemmavarande förälder förkortas. En aspekt av föräldrarnas tillgänglighet för barn är möjligheten att nå dem under själva arbetstiden. och (1989) definierar begreppet tillgänglighet som barnets möjlighet att få tag i en förälder när så behövs. Denna möjlig- heten beror på arbetets öppenhet, vilken kan beskrivas i form av bl.a. avståndet till arbetsplatsen, restiden, möjligheten till telefon- kontakt, besök, andra avbrott, mängden sammanträden, etc. Både flexibilitet i arbetstiderna och arbetets grad av öppenhet är i hög grad socialt strukturerade. Arbetsvillkoren skiljer sig mellan sociala klasser liksom mellan kvinnor och män. De tenderar också att skilja sig mellan familjetyper (2000). I det följande kommer några aspekter av föräldrars arbete som kan förväntas vara av betydelse för barn att studeras. Den första är arbetstidens längd. Vi inleder med en kort översikt över kombi- nationerna av mödrars och fäders arbetstider för barn i alla åldrar upp till . Därefter ser vi på förändringar , när- mare bestämt arbetstidernas förändring för mödrar och fäder mellan . visas också utvecklingen av två typer av arbetsvillkor, nämligen flexibilitet i arbetstiderna och arbetets grad av öppenhet (dvs. huruvida för- äldern kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök under arbets- tid). Efter dessa bakåtblickar fokuseras föräldrars arbete för de barn som ingår i Barn-LNU, dvs. barn och ungdomar . Vi kommer att mer i detalj studera den tid föräldrar är upptagna av arbete och ta hänsyn både till övertid, restid och hus- hållsarbetstid. Vi ser även här på flexibilitet i tiderna och arbetets öppenhet. Därtill studeras ytterligare en aspekt som gäller arbetets avfärgning på föräldern och möjligen barnen. Det gäller individens tillstånd vid hemkomsten från arbetet, vilket påverkas av hans eller hennes faktiska arbetsvillkor (1989). Här studerar vi huru- vida föräldern alltid eller oftast känner sig fysiskt respektive psy- kiskt utmattad vid hemkomsten från arbetet och vi visar hur dessa förhållanden varierar mellan olika grupper. Föräldrars tid och arbete Barnen har själva lämnat uppgifter om de kan komma i kontakt med sin mamma respektive pappa på jobbet om det är något barnet vill fråga eller prata om. Hur vanligt det är att barn kan ringa eller komma till sin förälder under arbetstid studeras liksom skillnader mellan grupper. Detsamma görs för en annan aspekt av barns villkor som kan vara intressant att relatera till föräldrars arbete. Den gäller barnens syn . Hur barnen svarat på frågan Hur mycket tid tycker du att din mamma (respektive pappa) har för dig analyseras och relateras till föräldrarnas arbets- tider och arbetsvillkor. 4.2Utveckling av arbetstider och villkor Inledningsvis ger vi en översiktlig bild av föräldrars arbetstider (se Tabell 4:1a och 4:1b). Mödrars och fäders ordinarie arbetstider har indelats i tre kategorier, mindre än 10, 10 34 och 35 eller fler timmar där de som var föräldralediga eller arbetslösa ingår i den första kategorin.1 Huruvida föräldern är arbetslös eller föräldraledig kan sannerligen ha olika betydelser för barn, men här bryr vi oss endast om den tidsmässiga aspekten. I tabellen menas med mor respektive far de personer som bor i samma hushåll som barnet. I ombildade familjer kan det alltså röra sig om en styvmor eller en styvfar. De i tabellen som saknar uppgift om mors eller fars arbetstid är således de barn som bor i en familj med en förälder. I Tabell 4:1a visas kombinationerna av föräldrars arbetstider för barn i åldrarna 0 . De flesta förskolebarn bor i familjer med två vuxna () och har fäder som arbetar heltid. Det är nästan lika vanligt att inte ha en far i familjen () som att ha en far som arbetar mindre än heltid (). Mödrarnas arbetstider varierar i högre utsträckning. Modern arbetar heltid hos , deltid hos och inte alls eller /vecka hos av barnen. Det här beskrivna mönstret gäller i stort sett även för barn i ålders- gruppen 7 (Tabell 4:1b). Det är dock en lägre andel av dessa som lever i tvåförälderhushåll (). 1 För bestämning av intervjupersonens arbetstid har uppgifter om den ordinarie eller genomsnittliga arbetstiden använts. Arbetstiden för den som sambor med den intervjuade föräldern har klassificerats utifrån en fråga om hans/hennes arbetstid . Föräldrars tid och arbete är också längre för de äldre barnen. Här är andelen med heltids- arbetande mor . De flesta barn lever således med förvärvsarbetande föräldrar och har fäder som arbetar både i högre utsträckning och än mödrar. Utifrån detta skulle man kunna anta att fäder också är mindre tidsmässigt tillgängliga än mödrar. Detta verkar också vara fallet. Som vi kan se i Kapitel 7 är det vanligare, men inte så mycket vanligare, att mödrar hjälper till med läxor. Förutom läxläsning har det visats att det oftare är mödrarna som ser till, hjälper, leker, samtalar med och läser för barnen. Det är också oftare mödrar som deltar vid föräldramöten och är närvarande vid barnens olika aktiviteter (Rydenstam ). Dessutom verkar mängden av vara oberoende av om modern arbetar hel- eller deltid (SCB 1992, Tabell 14).2 Liknande resultat framkom i en studie av och (1991) där föräldrar som anlitade barnomsorg utanför hemmet ägnade lika mycket aktiv tid åt sina barn som föräldrar vars barn inte hade omsorg utanför hemmet. Föräldrars arbetstider bland barn 0 2000. Pro- centuell fördelning av barn efter faderns och moderns ordinarie arbetstid i timmar (arbetstiden för föräldralediga och arbetslösa är 0) och familjetyp. (N=1 119) 2 Uppgiften gäller kvinnor som levde med en heltidsarbetande make 1990/91. För de icke förvärvsarbetande kvinnorna var däremot tiden för barn längre. Föräldrars tid och arbete Föräldrars arbetstider bland barn 7 2000. Pro- centuell fördelning av barn efter faderns och moderns ordinarie arbetstid i timmar (arbetstiden för föräldralediga och arbetslösa är 0) och familjetyp. (N=1 890) Den utveckling som påbörjades , i och med att kvinnor i högre utsträckning började förvärvsarbeta, kan även ses men då i form av en ökning av arbetstiderna. Mellan har allt fler barn kommit att ha en mor som arbetar heltid (se Tabell 4:2). För förskolebarn var andelen , år år 2000.3 Samma utveckling har ägt rum för äldre barn där numera har en heltidsarbetande mor. Andelen barn med en mor som inte arbetar eller som arbetar relativt lite har dock också ökat. Denna förändring har ägt rum . En liknande utveckling är tydlig även för fäderna. har andelen barn med heltidsarbetande far minskat. finns alltså en tendens till att mödrar gått från deltid till antingen heltid eller att inte för- värvsarbeta medan fäder snarare har gått från heltid till att inte förvärvsarbeta. Varken för mödrar eller fäder låter sig dessa för- ändringar förklaras i termer av ökad föräldraledighet. Arbetslös- heten har emellertid ökat för både fäder och mödrar (SCB 1999). Arbetslösheten var som högst kring mitten av 3 När det gäller barn i åldersgruppen 7 2000, är den andel som saknas i tabellen p.g.a. att barnet inte har sin mor i hushållet . Denna andel kan tyckas hög. Av dessa barn har dock delat boende, dvs. barnet bor både hos sin mamma och pappa och vi har intervjuat barnet i pappans hushåll. Föräldrars tid och arbete detta decennium och har ännu inte återgått till tidigare nivåer. Arbetslöshetens inverkan på barns liv är, liksom förvärvsarbete, komplex och möjliga effekter och orsakssamband oklara. Man har dock funnit samband mellan arbetslöshet och vuxna människors hälsa och välbefinnande (se t.ex. 2001) samt barns hälsa (Hagquist och 1994; Ström, kommande). I detta kapitel kommer vi dock att fokusera de barn som har förvärvsarbetande föräldrar. Andel barn efter föräldrars förvärvsarbetstider , 1991 och 2000. Gruppen inkluderar även för- äldralediga och arbetslösa. (Procentsatserna summerar inte till hundra p.g.a. att de barn som inte har en mor/styvmor respektive far/styvfar i hushållet utgår.) (N 1981=3 246, N 1991=2 876, N 2000=3 009) När det gäller arbetsvillkoren för anställda har användandet av flextid på arbetsplatserna ökat 2000. Detta gäller både fäder och mödrar (se Figur 4:1). Att modern saknade flextid gällde för av barnen . Denna andel har sedan minskat till . För fäderna var motsvarande andel år . Trots minsk- ningen är det alltså en stor andel barn vars föräldrar saknar flextid och det är vanligare för mödrar än fäder. Att ha informella krav när det gäller punktlighet är vanligt och inga större förändringar har ägt rum. är andelen barn vars fäder har sådana tidskrav i arbetet och för mödrar . Föräldrars tid och arbete Andel barn vars föräldrar saknar flextid respektive har höga krav på punktlighet , 1991 och 2000. Barn 0 med anställda föräldrar uppdelat efter förälderns kön. Att arbetet inte medger att arbetsplatsen lämnas eller besöks är ett begränsande arbetsvillkor även i förhållande till barn och familjeliv. Dessa villkor har blivit mer ovanliga även om det är relativt sällsynt att föräldern kan lämna arbetet, speciellt för mödrarna (se Figur 4:2). Andelen barn vars fäder inte kan lämna arbetet är och för mödrarna . De flesta föräldrar kan dock besökas. Andelen barn med föräldrar som ej kan besökas under arbetstid var (fäder) respektive (mödrar). Föräldrars tid och arbete Andel barn vars föräldrar har begränsande arbetsvillkor , 1991 och 2000. Förälderns arbete tillåter ej att arbets- platsen lämnas respektive tillåter ej besök under arbetstid. Barn 0 med anställda föräldrar uppdelat efter förälderns kön. Kan ej lämna arb Kan ej lämna arb Sammanfattningsvis har utvecklingen inneburit att arbetstiderna blivit längre när det gäller mödrars arbete. över hela tidsperioden har andelen mödrar som arbetar mer än 35 tim- mar nästan fördubblats. För fäderna har istället denna andel minskat med . Det är dock fort- farande så att fäder i långt större utsträckning än mödrarna arbetar heltid. Generellt sett torde alltså barn ha möjlighet till mer tid med sina mödrar än sina fäder. Dessutom, när det gäller fädernas minskade tid i förvärvsarbete, är det svårt att tolka denna utveck- ling i positiva termer för barn eftersom den till största delen beror på en ökad arbetslöshet. Arbetsvillkoren har kommit att bli mer flexibla gentemot familjelivet på så sätt att det blivit vanligare med flextid. Det är också vanligare med arbeten som är mer öppna, dvs. tillåter att arbetstagaren lämnar arbetet eller tar emot besök. Sam- tidigt är det relativt vanligt med begränsande arbetsvillkor och detta gäller i högre grad mödrars arbeten än fäders. Föräldrars tid och arbete 4.3Sociala skillnader i tider och villkor Detta avsnitt kommer, liksom det tidigare, att behandla mödrars och fäders arbetstider och arbetsvillkor men speciellt med avseende på sociala skillnader. Här är det enbart de barn som ingår i Barn- LNU som analyseras med avseende på sina föräldrars, och däri- genom sina egna, villkor. På grund av att det är förvärvsarbetet som fokuseras har de barn vars föräldrar inte arbetar , eller arbetar mindre än , exkluderats. Beskriv- ningen gäller alltså för 10 18-åringar som lever med åtminstone en förvärvsarbetande förälder . I Tabell 4:3a och 4:3b visas fördelningen av arbetstider och arbetsvillkor . Arbetstiden har beräknats som det samman- lagda antalet timmar av den ordinarie arbetstiden och eventuell övertid. Arbetstid och restid visas i form av det genomsnittliga antalet timmar . Att sakna flexibla arbetstider innebär här att man både saknar flextid och har höga krav på punktlighet från arbetsgivarens sida. Att arbetet har en låg grad av öppenhet innebär att arbetstagaren varken kan lämna arbetsplatsen (utan att först tala med överordnad) eller ta emot ett kortare, privat besök under arbetstid.4 Här studeras även huruvida arbetstagaren alltid eller oftast känner sig utmattad, fysiskt respektive psykiskt, vid hem- komsten från arbetet.5 Vi kan åter se att fäder förvärvsarbetar än mödrar, men att arbetstiderna är långa för båda könen. För fäder är den genomsnittliga tiden, då även övertid räknas in, . För mödrar är tiden . Mödrar har i högre grad begränsande villkor i arbetet. De har oftare arbeten utan flexibilitet i tiderna och arbetsplatser som karaktäriseras av en låg grad av öppenhet. Det är också vanligare för mödrar att vara utmattade vid hemkomsten från arbetet. Andelen mödrar som alltid eller oftast känner sig fysiskt utmattade är och psykiskt utmattade . Motsvarande an- delar för fäderna är i båda fallen. Barns fäder har emellertid längre arbetstider än mödrarna. 4Denna mer utförliga information om förälderns arbetsvillkor finns för den förälder som intervjuats. Därmed reduceras också antalet i analysen. Om det är fadern eller modern som intervjuats är emellertid slumpmässigt. 5De frågor som ställts lyder Är du fysiskt (psykiskt) utmattad efter arbetet? med svars- alternativen Ja, alltid, Ja, oftast, Ja, ibland, Nej, sällan och Nej, aldrig. De som svarat Ja, alltid eller Ja, oftast definieras här som utmattade. Föräldrars tid och arbete Det finns dock stora variationer mellan olika grupper av kvinnor respektive män. Skillnader finns bland annat beroende på social klasstillhörighet.6 Mödrar i arbetaryrken har oftare begränsande villkor och det är vanligare för dessa att känna sig fysiskt utmattade vid hemkomsten från arbetet. Mödrar i högre tjänstemannayrken, å andra sidan, arbetar och känner sig oftare psykiskt utmattade efter arbetet. Liknande resultat återfinns för fäderna. Här finns dock inga entydiga skillnader i att känna sig psykiskt ut- mattad. För företagare visas endast deras arbetstider och restider efter- som frågorna om arbetsvillkor främst är avpassade för anställda. Företagare verkar ha de längsta tiderna som de har den kortaste restiden. När det gäller deras arbetsvillkor har andra stu- dier visat att de karakteriseras av en högre grad av flexibilitet än för anställda (och 1987). Barn vars föräldrar är utrikesfödda har också fler begränsande villkor. Mödrarna har längre restider, saknar oftare flexibel arbets- tid och kan inte lämna eller ta emot besök på arbetsplatsen under arbetstid. De är också oftare fysiskt utmattade vid hemkomsten. Det senare gäller även för fäderna i dessa familjer. Man skulle kunna tänka sig att dessa skillnader kan förklaras av det faktum att utrikesfödda föräldrar oftare har arbetaryrken. Skillnaderna mellan barn till föräldrar födda i respektive annat land kvarstår dock och är statistiskt signifikanta även när sammansättningen med avseende på de andra förhållandena som visas i tabellen tas i be- aktande (resultaten visas ej). För barn som bor med ensamstående mor ser arbetet i högre grad ut att vara begränsande. I dessa familjer har modern ofta fastlagda tider och känner sig oftare än andra mödrar både fysiskt och psykiskt utmattad efter arbetet. Utmattning efter arbetet har i hög grad visats sammanhänga med arbetsvillkor och arbetets karak- tär (1989). Man kan förstås även tänka sig att belastningen i hemmet har betydelse för hur föräldern känner sig vid hem- komsten. Från barnens sida sett kan dessa begränsningar, med ursprung i arbetslivet, för modern i enförälderhushåll ses som spe- ciellt bekymmersamma eftersom dessa barn inte har en annan förälder att tillgå. 6 Här används individens klasstillhörighet i stället för familjens. Föräldrars tid och arbete Mödrars arbetstider, arbetsvillkor och utmattning vid hemkomsten hos barn 10 . Tabellen inkluderar endast barnets biologiska mor (eller adoptivmor) som bor i hushållet och för- värvsarbetar (minst ). Viktade, avrundade procent och medelvärden. 10-12 (ref.) 1*** 35*** 55*** 66*** 36*** 29*** Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5%-nivån; * = 10%-nivån. Föräldrars tid och arbete Fäders arbetstider, arbetsvillkor och utmattning vid hemkomsten hos barn 10 . Tabellen inkluderar endast barnets biologiska far (eller adoptivfar) som bor i hushållet och förvärvs- arbetar (minst ). Viktade, av- rundade procent och medelvärden. 10-12 (ref.) 1*** 42*** 45*** Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5%-nivån; * = 10%-nivån. Som framgår ovan varierar arbetstiderna kraftigt bland förvärvs- arbetande föräldrar. Till exempel så förvärvsarbetar föräldrar i arbetaryrken i genomsnitt 35 (mödrar) respektive 42 (fäder) tim- mar . I högre tjänstemannayrken är det motsvarande antalet timmar 42 för mödrarna och 47 för fäderna. Härtill kan läggas restiden till och från arbetet . Även hushållsarbetet tar tid. Vi ska i det följande närmare studera hur arbetstiderna kan te sig då alla dessa typer av arbete tas i beaktande. I Tabell 4:4 visas de genomsnittliga arbetstiderna för mödrar och fäder, dvs. bland dem som förvärvsarbetar minst . Barnens mödrar arbetar i genomsnitt i Föräldrars tid och arbete