sou · GPB3109 · 2002-01-01 00:00:00 — bistår också att främja inflödet av investeringar och att förbättra investeringsklimatet. stöder vissa biståndsprojekt som , teknologi och företags- utveckling (DITE) bedriver. Inom EU är det främst bestämmelserna kring den inre marknaden som är av betydelse för utländska investeringar. Idén med den inre marknaden är ett fritt flöde av varor, tjänster, personer och kapital. Dessa regler är av stor betydelse för investeringar som görs inom EU. kan konstateras att EU fortfarande inte fungerar som en inre marknad på samma sätt som de nationella hemma- marknaderna. Detta har att göra med att länderna har olika associationsrättsliga regler, olika skatte- och arbetsmarknadsregler och att alla inte har samma valuta. (främst art. 87–88) är av stor betydelse i detta sammanhang. Med statsstöd avses alla insatser av ekonomisk natur med offentliga medel som innebär fördelar för enskilda före- tag, grupper av företag eller branscher. Statsstöd föreligger när fyra kriterier är uppfyllda (1) stödet ges med statliga/offentliga medel, (2) gynnar vissa företag, (3) medför snedvridning av konkurrens och (4) påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Det finns ett antal generella undantag som preciserats genom domstolspraxis och tillämpningsbestämmelser (riktlinjer och med- delanden etc.) från . Stöd till företags löpande kostnader, s.k. driftsstöd, är i huvudsak förbjudet. Stöd till inve- steringar eller enstaka insatser som kan bidra till företags språng- visa utveckling/förnyelse är däremot i vissa fall förenligt med för- draget. De huvudsakliga undantagsmöjligheterna avser stöd till forskning och utveckling, investeringar i små och medelstora företag samt miljöförbättrande åtgärder. Dessutom tillåter stödreglerna att stöd lämnas för utbildning av anställda och för sysselsättnings- skapande åtgärder. Jämte dessa s.k. horisontella åtgärder ger för- draget också utrymme för stöd till utveckling av mindre gynnade regioner, förutsatt att företag är lokaliserade inom den nationella stödkarta som fastställs av . Undantag är också möjliga på några andra områden, t.ex. stöd inom ramen för bestämmelserna om s.k. försumbart stöd. Detta är stöd som under- stiger per företag och treårsperiod. att inga nya stödåtgärder får verkställas innan de granskats och godkänts av kommissionen. För försumbart stöd krävs dock varken anmälan eller godkännande. Statsstödsreglerna har tillämpats av vad gäller åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag där syftet var att bekämpa skadlig skattekonkurrens. Ett annat exempel är rikt- linjerna för statligt stöd för regionala ändamål, som är grund för det s.k. sysselsättningsbidraget som kan utgå i . Andra regionala avtal m.m. Frågor kring utländska investeringar berörs också i andra regionala avtal, t.ex. i (North Free Trade Agree- ment). Det finns också sådana bestämmelser i energistadgeavtalet, ett sektorsavtal som omfattar ett 40-tal OECD- och östländer. Bilaterala avtal om dubbelbeskattning och investeringsskydd Det finns bilaterala avtal som reglerar frågor av betydelse för ut- ländska investeringar. En viktig grupp utgörs av de bilaterala inve- steringsskyddsavtalen. Man räknar med att det totalt finns ca 2 000 sådana avtal mellan olika länder. har ingått över 50 sådana avtal. Avtalens syfte är att främja och skydda investeringar. Detta görs genom garantier om behandlingen av investeringar som tar sikte på de viktigaste riskfaktorerna ur investerarens synpunkt, nämligen diskriminerande behandling som snedvrider konkurren- sen, svårigheter att överföra vinster och kapital till hemlandet samt expropriering utan full ersättning. En annan hörnpelare utgörs av möjligheten till oberoende rättsprövning genom skiljeförfarande vid tvister med anledning av avtalen. Utslag i sådana skiljedomar är bindande enligt internationell rätt. Enligt avtalen kan skilje- förfarande äga rum antingen mellan investeraren och ett avtals- slutande land eller de avtalsslutande länderna. Även s.k. dubbelbeskattningsavtal har betydelse för utländska investeringar. har ingått ett multilateralt nordiskt och ett sjuttiotal bilaterala sådana avtal. Dessa säkerställer att man undviker dubbelbeskattning av löner, utdelningar, royalties etc. De innebär vad gäller vissa förmåner som dock är tidsbe- gränsade. För fullständighetens skull nämns här också de statliga inve- steringsgarantier som många länder erbjuder även om dessa inte har någon betydelse för inflödet av investeringar till . Det är () som kan erbjuda dessa garantier för företag i som önskar genomföra utlandsinvesteringar. Garantin täcker politiska men inte kommersiella risker och är därmed av intresse enbart för investeringar i länder där den poli- tiska risken inte är obetydlig. Utländska direktinvesteringstillgångar i , landfördelade, miljarder kr Anm.: Definitionsändring 1997, då även nettot av kortfristiga skulder och fordringar ingår, bidrog till att utlandets tillgångar i ökade med . Redovisas ej, osäker skattning. Källa: riksbank, Direktinvesteringar 1999 () Utländska direktinvesteringar i 1993-2000, landfördelade, netto Flöden, miljoner kr EU (15) Positiva värden står för inflöden, dvs. de utländska investeringarna i överstiger desinvesteringarna. Negativa värden står för desinvestering netto, dvs. desinvesteringarna överstiger investeringarna. Fr.o.m. ingår i begreppet direkta investeringar även kortfristiga lån mellan direktinvesteringsföretag. För tidigare perioder redovisas dessa lån under Övrigt kapital. De 30 största utlandsägda företagen i SCANDINAVIAN AIRLINES SYSTEM SAS Värderingskriterier för investeringen (fem kategorier, 1 är lägst och 5 är högst) nya arbetstillfällen bevarade arbetstillfällen nu nyetablering expansionsinvestering samarbetsavtal fusion industri/service produktion forskning och utveckling marknadsföring & försäljning distribution huvudkontor/regionalt huvudkontor annan (t.ex. representationskontor) , , , universitetsstäder (andra än och ) , , , , , , resten av landet stödområden Teknologiöverföring, cluster addition (tre kategorier med sär- skild förklaring) Särskilda omständigheter som bör beaktas med särskild förklaring ISAs påverkan på etableringen (tre kategorier med förklaring) låg – etableringen hade med stor sannolikhet kommit till stånd även utan ISAs medverkan medel – har spelat en positiv roll för att etableringen skall komma till stånd hög – etableringen hade med stor sannolikhet inte kommit till stånd utan ISAs medverkan ISAs medverkan i kvantitativa termer (tidsåtgång) (avgör om kvitto skall begäras1) Låg (low): direktkontakt med investeraren eller företagsrepresentant, lämnat lätt framtagen information ur befintliga databaser eller publikationer, < 1 dags arbete Medel (medium): direktkontakt med investeraren eller företagsrepresentant ett flertal gånger, lämnat information ur befintliga databaser eller publikationer och från eget uppgiftsinhämtande, 2–5 dagars arbete 1 kvitto begärs alltid vid medel och hög medverkan och efter särskild bedömning vid låg Hög (high): omfattande dialog mellan och investeraren, ofta innefattande personliga möten, sannolikt anordnat besök på lokaliseringsort, lämnat omfattande information från befintliga databaser eller publikationer och från egen uppgiftsinsamling. Informationen lämnas som en offert, > fem dagars arbete. We are delighted that you will expand your companys business in . We at Invest in , trust that this decision of expansion will prove to be profitable and productive for name of company If you need any further assistance or guidance during the process or at any later stage, please do not hesitate to contact us again. is continuously trying to improve its services and the best way to do so is by asking our clients directly. Enclosed with this letter you will find a short questionnaire. The purpose of this survey is to compile data about investments in and to help us evaluate the services provided. We would greatly appreciate your co-operation in taking a few minutes to complete the survey and return it by fax, e-mail or post to the below address. Your reply will be treated confidentially and will be used for internal reviews of our work. Thank you very much and welcome to ! Invest in , 90, 101 21 fax: e-mail: your own e-mail address Bilden i bilagan kan endast visas i den tryckta upplagan. ISA:s största marknadsprojekt och förteckning över samtliga projekt (Resultat per ) (1996-2000): 6,9 mnkr (ISA-kostnader) 5,8 mnkr (bidrag projektpartners) Resultat (1996-2000): Arbetstillfällen (1996-2000): Call Center (resultat per ) samt 10 regioner i (1996-2000): 21,2 mnkr (ISA-kostnader) 22,9 mnkr (bidrag projekt- Resultat (1996-2000): (1996-2000): 45 (investeringsbeslut) Food (resultat per ) (1996-2000): 2,3 mnkr (ISA-kostnader) 4,0 mnkr (bidrag projektpartners Resultat (1996-2000): Arbetstillfällen (1996-2000): Health Care (resultat per ) (1996-2000): 15,1 mnkr (ISA-kostnader) 19,1 mnkr (bidrag projekt–partners) Resultat (1996-2000): Arbetstillfällen (1996-2000): 87 (varav 51 kliniska prövningar) Exploration (resultat per ) Länsstyrelserna i , , (1996-2000): 2,7 mnkr (ISA-kostnader) 3,6 mnkr (bidrag projektpartners) Resultat (1996-2000): Arbetstillfällen (1996-2000) Bilaga 10 SOU 2001:00 Socware (resultat per ) , , , UK Direkta kostnader (2000): Resultat (1996-2000): Arbetstillfällen (1996-2000): 6 investeringsbeslut (inom sektorn (resultat per ) botten, i , (1996-2000): 8,8 mnkr (ISA-kostnader) 5,4 mnkr (bidrag projektpartners) Resultat (1996-2000): Arbetstillfällen (1996-2000): SOU 2001:00 Bilaga 10 Comparative Assessment of Practices for Invest in , , October 2000 Direktinvesteringar 1999, Tillgångar och avkastning, och , Invest in , , Förslag till verksamhet och organisation, (utredningsrapport), Marketing Places Europe, , , , 1999 Storföretagen och den ekonomiska geografin, , Ekonomisk debatt 6, 2001 utrikeshandel med varor och tjänster samt direkt- investeringar, översiktlig analys av utrikeshandelsstatistiken , 2000, S 2001:7, , Utvärdering av , , , Utvärdering av verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i –Invest in , SOU 1997:191, Vad betyder direktinvesteringarna för , 1999:1 2001, Promoting Linkages, on Trade and Development, 2001 Ägarpolitik och ägarstruktur i i efterkrigstidens , Henrekson och , Diverse material från , bl.a. årsredovisningar för åren 1995/96, 1997, 1998, 1999, 2000 samt Femårsrapport –2000,