sou · GPB357d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Att svaret inte är givet kan illustreras med följande tre citat, där de två inledande tyder på att invandrarrika skolor fungerar undermåligt medan det sista tyder på motsatsen. Jag gick i en klass med bara kurder och turkar, inte en svensk. Det var en så dålig skola. Jag fick läsa nybörjarsvenska fast jag är född i . Jag har så mycket brytning att jag skäms för att prata framför folk. (, , sagt av flicka boende i och som inte kom in på gymnasiet). Elever som växer upp i invandrardominerade områden klarar alltså skolan klart sämre än andra elever. (SOU 1997:61, sid. 106). Vi finner vidare att i 3 Notera att hög utbildning, och även höga yrkespositioner, i allmänhet medför fördelar. Detta innebär dock inte att det alltid förhåller sig så. En högskoleutbildad bibliotekarie kan till exempel tjäna mindre än en byggnadsarbetare. Den generella tendensen är dock att det är mer fördelaktigt för livssituationen att ha genomgått en högre utbildning. Etnisk segregation i skolan skolområden med många invandrare tenderar relativt många elever fortsätta till teoretiska gymnasiestudier (1994: 160). Då denna studie genomförs inom ramen för Kommittén Välfärdsboksluts arbete – där det är välfärdens utveckling som står i fokus – är det framför allt eventuella föränd- ringar under detta decennium som ska belysas. Är sambandet detsamma mellan etnisk skolsegregation och utbildningsframgång i början och slutet av ? Eftersom det svenska samhället har omdanats på en mängd områden – inte minst har de ekonomiska åtstramningarna blivit kännbara inom skolans värld – finns det skäl att tro på förändrade effekter av etnisk skol- segregation. Innan vi går in på tidigare studier om skoleffekter på utbildnings- framgång, och mer specifikt på sådana som behandlat effekter av etnisk sammansättning, ska något sägas om vad utländsk bakgrund (t.ex. föräldrar födda utomlands) betyder för skolframgång. Sammanfattningsvis går det både bra och dåligt i utbildnings- hänseende för individer med invandrarbakgrund. Detta kan bero på ett antal faktorer. forskning skiljer sig åt bland annat i vad man studerat (prestationer, betyg, val till gymnasieskolan, examen från gymnasieskolan etc.), vad man kontrollerat för i den statistiska analysen (social bakgrund etc.), vilka födelsekohorter som ingått samt hur invandrare definierats och kategoriserats. Då social bakgrund har en betydande påverkan på utbildningsframgång som svenskar och invandrare skiljer sig åt över denna dimension, är det av central betydelse i analyser av etnicitet och utbildningsframgång att man kan kontrollera för individernas sociala bakgrund (både föräldrarnas utbildning och samhällsklass). I analyser som tillämpat denna mall finner vi att fler ungdomar med invandrarbakgrund än med svensk sådan har låga matematikbetyg (1998; Arai, 2000) och inte läser vidare på någon gymnasieutbildning överhuvudtaget (Similä 1994). Men vi finner även en ljusare bild, nämligen att barn till invandrare inte skiljer sig i någon större utsträckning från barn till infödda svenskar i andelen som genomgått en 3- eller 4-årig teoretisk gymnasielinje, alternativt tagit en högskoleexamen (Similä 1994). Kontrollerat för social bakgrund nådde istället barn från Etnisk segregation i skolan vissa invandrarkategorier t.o.m. längre i utbildningskarriären. Andra analyser har visat att individer födda i med antingen en eller två utländska föräldrar uppnår lika höga, eller högre, betyg både genomsnittligt och i flera enskilda ämnen (1998; Arai, 2000).4 De refererade resultaten beskriver betydelsen av att växa upp i en viss typ av (etnisk) familj. Forskningen har dock visat att ungdomar även påverkas av andra sociala miljöer, framför allt den skola de studerar i och det bostadsområde de lever i. Betydelsen av sådana kontexteffekter på utbildningsframgång har allt sedan inflytelserika rapport om utbildningsojämlikheter i (m.fl. 1966) varit centrala i internationell forskning (för översikter se t.ex. Heyns 1986; Gamoran 1992; , Bryk & 1993; m.fl. 1996; svenska studier se 1983; Grosin 1991; 1994; Härnqvist 1994; Dryler 1999). När man talar om skoleffekter i dessa sammanhang är det skillnader i effekt som avses, till exempel om skolor är olika bra/dåliga på att förmedla kunskap till eleverna. Sammanfattningsvis visar tidigare studier att sådana variationer i skoleffekt existerar, även om individers utbildningsframgångar är mer avhängigt familjetill- hörighet. Varför skolor i viss utsträckning är mer eller mindre framgångsrika är ändå i högsta grad intressant att söka förstå. Skolan är också mer öppen för politisk intervention än vad familjen är. Vilka egenskaper hos skolor förklarar då att det finns en variation i deras inflytande över individers utbildningsframgångar? Exempel på egenskaper hos skolor som hänger ihop med hur väl eleverna lyckas med sin utbildning är lärarnas undervisnings- erfarenhet, tillgången till bra studiematerial, elevernas socio-eko- nomiska sammansättning, könssammansättningen (flickskolor, pojkskolor och könsblandade skolor) och i vilken utsträckning eleverna lever i enföräldershushåll. Har då också den etniska sammansättningen av elever i skolan någon effekt på utbildnings- framgång? En första reflexion är att det finns få kvantitativa studier som undersökt denna frågeställning, såväl i som inter- nationellt. Och de studier som finns har vanligtvis en annan huvud- frågeställning än den om effekter av etnisk sammansättning, en effekt som så att säga kommer med på köpet. I syfte att bredda 4 Denna blandade beskrivning av betydelsen av etnicitet för utbildningsframgång i stämmer överens med empiriska studier i andra europeiska länder (Roelandt, , 1991; , Handle & , 1994; Vallet & Caille 2000). Etnisk segregation i skolan underlaget något sammanfattas därför även studier som analyserat andra kontexter än skola, exempelvis område eller skolklass. Dessa studier är ändå intressanta eftersom det finns ett starkt samband mellan att gå i en invandrartät skola och att bo i ett sådant bostads- område/gå i sådan skolklass. Vidare torde även de mekanismer som genererar effekter av invandrarsammansättning på utbildnings- framgång delvis vara desamma för de skilda kontexterna. När vi önskar dra lärdom av de empiriska bidragen är det av stor vikt att söka bedöma deras kvalitet samt att ta hänsyn till om studierna genomförts i eller i ett annat land.5 Svenska studier om den etniska segregationens effekter på skol- framgång har använt skilda metodologiska ansatser. Studien i SOU 1997:61, varifrån vi inledningsvis hämtade ett citat, får tjäna som ett pedagogiskt exempel på en studie som inte har underlag för att uttala sig om kontextuella effekter. Om vi rekapitulerar citatet så sa det att ungdomar som vuxit upp i områden med en stor del invandare klarade skolan klart sämre än ungdomar i andra områden. Till grund för detta påstående ligger en jämförelse mellan olika typer av bostadsområden i storstäderna , och . Vad man har gjort är att räkna ut hur stor andel av eleverna i de olika områdena som slutade årskurs 9 () med antingen ofullständiga betyg eller ett genomsnittsbetyg under 2,0. Det stora metodologiska problemet med denna studie – om man önskar uttala sig om effekter av att bo i ett invandrartätt område (gå i sådan skola) – är att enbart aggregerade data använts. Därmed är det fullt möjligt att resultatet endast beskriver vad som kan vara samman- sättningen av individer i de olika områdena (vad som finns i ett område). I detta fall beror resultatet troligen i stor utsträckning på att många elever i de invandrartäta områdena har arbetarklass- bakgrund eller lågutbildade föräldrar. Eftersom sådan bakgrund har ett klart negativt samband med betyg kommer vi naturligtvis även att finna att en stor andel individer i invandrartäta områden har dåliga betyg. Studien förmedlar därför ingen information om områdeseffekter i sig (den skillnad som ett område gör). 5Vissa ord och uttryck i texten som följer, såsom t.ex. standardfel, kan vara främmande för många läsare. Man behöver dock inte förstå innebörden av varje enskild term för att i stort kunna förstå vilka studier som kan anses tillförlitliga, och varför de är det. 6Detta var kanske inte studiens syfte heller, möjligen ville författarna endast visa att det fanns problem i områden med många invandrarbarn. Men implicerar ändå texten att det skulle finnas ett samband mellan att växa upp i invandrartäta bostadsområden och få studiesvårigheter i skolan. Etnisk segregation i skolan I en annan svensk studie (1998) har analyser genom- förts på individdata för de elever som gick ut årskurs 9 i Stor- . Efter analysjusteringar för elevernas sociala bakgrund med mera finner ingen effekt av bostadsområdens invandrarsammansättning på vare sig elevers betygsgenomsnitt eller enskilda ämnesbetyg. Man kan resa metod- ologiska invändningar även mot denna studie, men dessa är dock av ett betydligt modestare slag jämfört med den förra. Problemet med denna undersökning är att den inte gör någon analytisk åtskillnad på individ- och kontexteffekter. För den kontextuella effekten av invandrarsammansättning innebär detta att standardfelet kommer att beräknas på antalet elever och inte på antalet områden, vilket vore det korrekta (Kreft och de Leeuw 1998). Detta kan leda till att kontextuella effekter bedöms som signifikanta utan att vara det. I studie förefaller dock detta problem att vara utan betydelse eftersom han faktiskt inte finner någon effekt av invandrarkoncentration. Även om det inte är givet att man kan generalisera resultaten från en studie om är det en rimlig hypotes att graden av invandrartäthet i bostadsområden fak- tiskt inte har något samband med grundskoleelevers avgångsbetyg (under de studerade åren).7 Den metodologiskt mest relevanta svenska studien har genom- förts av (1994) och inkluderar elever som lämnade grund- skolans årskurs 9 . Analyserna är genomförda med en metod som tar hänsyn till att invandrartäthet är en kontextuell variabel. Efter kontroll av olika skolområdens elev- sammansättning pekar resultaten mot att fler elever fortsätter till teoretiska gymnasielinjer i invandrartäta skolområden. Det är osäkert huruvida studier i andra länder är generaliserbara till svenska förhållanden. Men eftersom de få kvantitativa svenska studier som genomförts på individdata enbart fann inga eller positiva effekter av invandrartäthet kan det ändå vara belysande att visa att den internationella forskningen också funnit andra typer av samband. Analyser av franska data (Vallet 1996; 1997) visar att elever, som gick i en skolklass med många invandrarbarn, i något lägre utsträckning påbörjade studieförberedande inriktningar inom den obligatoriska skolan. I en studie av amerikanska skolbarn finner Pong (1998) att elevers provförbättringar i matematik och 7 Möjligen finns det dock en viss risk att signifikanta kontextuella effekter (här bostadsområdens invandrartäthet) faktiskt inte alltid framträder i denna typ av modell (se Kreft och de Leeuw 1998: 28-29). Etnisk segregation i skolan läsning (registrerade , årskurs 1990) är beroende av andelen minoritetselever i skolan. Elever från skolor med en hög koncentration av minoritetselever (svarta, asiater och latinamerikaner) förbättrade sina testpoäng i lägre utsträckning än vad barn från andra skolor gjorde. Sammanfattningsvis kan vi utifrån de refererade svenska studi- erna förvänta oss en positiv effekt av skolors invandrartäthet på teoretiska gymnasieval , men ingen effekt på betyg. De internationella erfarenheterna talar dock för att andra samband är möjliga. Kanske är detta en fingervisning om att 1990- talets samhällsförändringar kan ha lett fram till förändrade sam- band mellan etnisk skolsegregation och studieframgång? 6.2Invandrarsammansättning som skoleffekt: mekanismer Förvisso är empiriska studier som analyserat om etnisk segregation på skolnivå påverkar utbildningsframgång lätt räknade. Men vi bör ändå dröja oss kvar ett tag vid frågan varför den etniska samman- sättningen i skolor kan inverka på individers utbildningskarriär. Vi kan också uttrycka det som att vi här intresserar oss för en diskus- sion kring (sociala) mekanismer (jfr 1998). Till att börja med ska det klargöras, att den effekt av skolors etniska sammansättning som vi vill förstå och diskutera hänför sig till en genuin kontexteffekt, en effekt som verkar utöver den som sammansättningen av de enskilda individerna genererar. En vattendelare vid diskussioner om kontextuella skoleffekter går ofta mellan så kallade kamrateffekter och effekter som hänför sig till exempelvis skolans organisation, verksamhet och resurser.8 Kamrateffekter handlar, som namnet antyder, om vilken påverkan klasskamrater och andra skolkamrater har på till exempel presta- tioner och utbildningsval. Dessutom kan kamraternas nätverk, i form av exempelvis föräldrar och syskon, utöva inflytande: dels indirekt genom att påverka skolkamraterna, dels mer direkt i kontakter ansikte mot ansikte. När man resonerar kring effekter av skolors invandrarsammansättning utifrån kamrateffekter, menar man att kamratpåverkan ser annorlunda ut i invandrartäta skolor än 8 Terminologin för dessa skilda effekter är inte samstämmig. Inom den anglosaxiska litteraturen används till exempel begreppen peer group effect, school composition effect och aggregate effect of the family ungefär synonymt med vad vi här benämner kamrateffekt. Etnisk segregation i skolan vad den gör i invandrarglesa. Orsaken är att en så stor andel av eleverna har invandrarbakgrund och att denna egenskap särskiljer dessa elever från dem med helsvensk bakgrund. Den naturliga följdfrågan blir då, på vilket sätt invandrareleverna (och deras släktingar) är så annorlunda? Vi ska här inte utveckla diskus- sionen i detalj, utan endast översiktligt diskutera några förhåll- anden som kan vara av betydelse. Vid en diskussion kring invandrarsammansättningens kamrat- effekter är det svårt att frångå den betydelse som kultur och språk kan ha. I detta sammanhang kan kultur till exempel stå för att människor i olika länder genomsnittligt har olika syn på hur viktigt det är att vara framgångsrik i skolarbetet, var ribban för goda pre- stationer ligger samt vad som frambringar dessa (Husén 1999). Huruvida man påverkas positivt eller negativt av att gå i en invandrartät skola, relativt en invandrargles, kan därför vara avhängigt hur de dominerande kulturella värderingarna av utbild- ning ser ut. När det gäller språket i invandrartäta skolor begränsas naturligt nog möjligheterna att kommunicera med kamrater som har svenska som modersmål. Rimligtvis borde detta leda till en fattigare svenska. Detta antagande stöds av forskning som visat att brister i landets modersmål kan uppstå i invandrartäta områden, samt att ett begränsat svenskt språk skapar svårigheter och hinder inom fler skolämnen än svenskan, såsom exempelvis matematiken (Parszyk 1999). En annan mekanism som skulle kunna verka genom nätverket av skolkamrater i skolan är kunskap om det svenska samhället och utbildningssystemet. Sannolikt är denna landsspecifika kunskap mer begränsad bland eleverna i invandrartäta skolor (givet utbildnings- nivå och klassposition) till följd av att många elevers föräldrar är utbildade och uppvuxna i utlandet. Man kan även tänka sig positiva effekter, t.ex. om man beaktar att de föräldrar som invandrat till kan vara en selekterad grupp med avseende på till exempel ambitioner och företagsamhet, vilket avspeglar sig i det faktum att de har flytt eller flyttat till ett annat land. De invandrare som kommer till kan så att säga ha större ambitioner och framåtanda än vad som är genomsnittligt för det land och den kultur de kommer ifrån. Under förutsättning att de överför dessa egenskaper (eller förväntningar därom) på sina barn, kommer jämförelsevis många elever i invandrartäta skolor att inneha höga utbildningsaspirationer vilket skulle kunna generera positiva spridningseffekter på kamraterna. Etnisk segregation i skolan Utöver dessa kamrateffekter har vi också effekterna av skolans egenskaper i form av resurser och så vidare. Invandrartäta skolor tillförs ofta mer resurser per elev på grund av de speciella behov som uppstår i dessa, framför allt vad gäller hemspråksunder- visning.9 Men sannolikt kan positiva effekter uppstå först om dessa skolor tillförs mer resurser än vad invandrarbarnens speciella behov kräver. Negativa effekter kan uppstå om det är stor omsättning inom lärarkåren och svårare att få behöriga och erfarna lärare till skolor med många invandrarbarn.10 Sammanfattningsvis finns det en mosaik av mekanismer som kan ligga bakom en eventuell effekt av skolors invandrarsamman- sättning på utbildningsframgång.11 Det är också möjligt att flera av dessa mekanismer verkar , vilket medför att de både kan förstärka och ta ut varandra. Till exempel skulle effekten av invandrartät skola kunna utebli om effekten av språk (att inte ha möjlighet att kommunicera på svenska med kamrater av helsvenskt ursprung) på betyg är negativ medan effekten av kultur är positiv (krav att plugga hårt etc.). Fokus i denna rapport ligger på eventuella förändringar under 1990- talet av sambandet etnisk skolsegregation och utbildningsframgång. Till grund för detta ligger en föreställning om att 1990-talets sam- hälleliga förändringar kan ha inverkat på detta samband, eller mer precist, de mekanismer som genererar sambandet. Vilka samhälls- förändringar är då av intresse i detta sammanhang? Två huvud- sakliga förändringsområden kan urskiljas – där det ena handlar om skolan och det andra om invandring och etnisk segregation. 9I vilken utsträckning det verkligen är så kan variera. Till exempel beskriver Bunar (1999) att en invandrartät skola kan gå miste om extra resurser om den sammanförs med annan skola i samma stadsdel när resurstilldelningen beräknas. 10Vi bör också notera att den socio-ekonomiska sammansättningen i invandrartäta bostadsområden och skolor ofta är mindre fördelaktig. Det har visat sig att skolkamrater med gynnsamma sociala hemförhållanden (högutbildade föräldrar etc.) påverkar utbildningsframgång positivt (t.ex. Willms 1986; 1994). När man vill studera den unika effekten av invandrartäthet kan det därför vara högst väsentligt att i analyserna kontrollera för kontextuella effekter med grund i skolors eller områdens sociala sammansättning. 11Rasism är ett begrepp som ofta diskuteras i anslutning till invandrarfrågor, men som vi här inte tagit upp. Orsaken är dess oklara koppling till den etniska skolsegregationens effekter på studieframgång. Till exempel finns det inga formella hinder för intagning till gymnasieskolan för elever som läst i en invandrartät skola. Rasism i detta sammanhang skulle således behöva verka genom mer indirekta kanaler. Etnisk segregation i skolan Den svenska har under det föregående decenniet fått vidkännas ekonomiska åtstramningar. Till exempel har under- visningskostnaden per elev gått ner. Mer konkret innebär detta att lärartätheten minskat och att andelen lärare utan pedagogisk utbild- ning ökat. Därutöver har elever med invandrarbakgrund erfarit en ytterligare åtstramning i form av reducerade lärartimmar i både hemspråk (undervisning i modersmålet) och svenska som andra- språk. Den sannolikt mest genomgripande förändringen för skolans del var den kommunalisering som trädde i kraft åren omkring 1990 när det statliga inflytandet successivt minskade. Den nya situationen innebär, i sammandrag, att riksdag och regering anger målen för skolan medan kommunerna lokalt bestämmer hur dessa mål bäst ska uppfyllas, det vill säga hur skolans verksamhet ska utformas. Det är också kommunerna som, inom vissa givna ramar, bestämmer hur de ekonomiska resurserna ska fördelas. som kommunerna övertagit detta ansvar har också valfriheten ökat för föräldrar och barn. Dels har kommunerna ålagts större skyldighet att söka tillgodose föräldrars önskemål om vilken grundskola deras barn ska gå i (i mån av plats, närhetsprincipen har företräde i ), dels har de fristående skolorna rätt till kommunala bidrag. Eftersom de ekonomiska villkoren härmed blivit mer likvärdiga mellan kommunala och fristående skolor har detta drivit på en ökad etablering av fristående skolor, vilka har en icke-offentlig huvudman.12,13 Det skulle krävas mer än en studie för att mer exakt klargöra på vilket sätt dessa förändringar påverkat de mekanismer vi tidigare diskuterade. Vad får det till exempel för konsekvenser i olika skolor när invandrarbarnens hemspråksundervisning (modersmåls- undervisning) tilldelas mindre resurser? Givet att sådana bespa- ringar till exempel innebär en försämrad språkutveckling, kommer betydligt fler elever i invandrartäta skolor jämfört med invandrar- 12En annan stor förändring inom skolväsendet inleddes i och med gymnasiereform. En skillnad mot tidigare är att de yrkesinriktade programmen, tidigare yrkeslinjerna, har förlängts från två till och fått ett ökat inslag av undervisning i teoretiska ämnen. De yrkesinriktade programmen ger numer, liksom de teoretiska, allmän behörighet till högskolestudier. Denna gymnasiereform torde dock inte vara av intresse i detta sammanhang eftersom det är svårt att se hur den kan ha förändrat sambandet etnisk segregation i grundskolor och utbildningsframgång. 13Styckena om skolans förändringar bygger till stor del på uppgifter i SOU 2000:3 och SOU 2000:39. Se dessa för mer detaljerad information om förändringar inom skolan och vidare litteraturhänvisningar. Etnisk segregation i skolan glesa att drabbas.14 Möjligen kan detta leda till att kamrateffekterna blir mindre gynnsamma för skolprestationerna i de invandrartäta skolorna. Ett annat förhållande man kan resonera kring är vilka konsekvenser det decentraliserade ansvaret för skolverksamhet och resursfördelning har fått för skolor med skilda etniska elevsamman- sättningar. Kan exempelvis skolledningarna i de invandrartäta skolorna lättare påverka de styrande och få sina speciella behov tillgodosedda när makten förts ner på en lägre nivå? Vilka förändringar har då inträtt vad gäller invandring och etnisk segregation? Med början efter slut och inledande år utgjordes invandringen till huvud- sakligen av arbetskraftsinvandring. har såväl flykting- som anhöriginvandringen ökat allt eftersom. I många fall kommer dessa invandrare från andra länder än arbetskraftsinvandrarna. Medan de senare huvudsakligen anlänt från länder som , , , och kommer många flyktingar från tredje världen och . För invandrare från vissa länder gäller dock att man invandrat av huvudsakligen olika skäl . Invandrarna från kom till exempel ofta till av arbetsskäl , och av flykting- eller familjeskäl och framåt (och 1999). Jämsides med dessa förändringar har också den etniska segregationen ökat och sammansättningen av invandrarpopulationen i de invandrartäta områdena efterhand förändrats. Om vi ser , ökade den etniska boendesegregationen i storstadsområdena , och under första hälften av decenniet för att senare plana ut. Enligt en studie av sexton mellanstora kommuner ökade den etniska segregationen i tolv av dessa (2000). En mängd frågor kan ställas kring hur dessa förändringar av invandringsorsaker, grad av etnisk skol- och boendesegregation m.m., kan ha påverkat den etniska skolsegregationens effekter på studieframgång. Medför till exempel en förstärkt grad av invandrar- koncentration i de invandrartäta områdena minskade möjligheter att tala svenska med ungdomar som har helsvensk bakgrund? Och om så är fallet, vad får detta för konsekvenser för studieresultaten? Om allt fler elever kommer från kulturer som är mer avlägsna det 14 När politikerna genomdrev den så kallade hemspråksreformen fanns en föreställning om att undervisning i annat modersmål än svenska bland annat skulle ha positiva effekter på den kognitiva utvecklingen.