sou · GPB31d1 · 2002-01-01 00:00:00 — För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 25 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 26 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 27 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 28 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 29 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Styrelse och verkställande direktör Paragrafen motsvarar 13 kap. 30 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 31 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 32 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Redovisning för tiden före likvidators förordnande Paragrafen motsvarar 13 kap. 33 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 34 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 35 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 36 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 37 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). Andra stycket är nytt. Det ålägger likvidatorerna att i avstämningsbolag lägga fast en avstäm- ningsdag för skiftet. För en kommentar i övrigt hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 38 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 39 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 40 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 41 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 44 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 43 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 44 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar, med en mindre redaktionell korrigering, 13 kap. 45 § i kommitténs delbetänkande Likvidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 46 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 47 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 48 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 13 kap. 49 § i kommitténs delbetänkande Lik- vidation av aktiebolag (SOU 1999:36). För en kommentar hänvisas till betänkandet. 23 kap. Byte av bolagskategori Byte från privat till publikt aktiebolag Paragrafen motsvarar 17 kap. 1 § ABL. Paragrafen motsvarar 17 kap. 3 § ABL. Byte från publikt till privat aktiebolag Paragrafen motsvarar med viss redaktionell ändring 17 kap. 2 § ABL. Registrering, överklagande m. m. Paragrafen motsvarar 18 kap. 1 § första stycket ABL. Paragrafen motsvarar 18 kap. 1 § andra stycket ABL. Paragrafen motsvarar 18 kap. 1 § tredje stycket ABL. Kungörande i Post- och Paragrafen motsvarar 18 kap. 2 § ABL. Paragrafen motsvarar 18 kap. 3 § ABL. Paragrafen motsvarar 18 kap. 3 § ABL. Paragrafen motsvarar med viss redaktionell ändring 18 kap. 4 § första och andra stycket ABL. Paragrafen motsvarar 18 kap. 4 § tredje stycket ABL. Paragrafen motsvarar 18 kap. 4 a § ABL. Paragrafen motsvarar 18 kap. 5 § ABL. Ändring av aktiekapitalet m.m. Paragrafen motsvarar 18 kap. 6 § ABL Paragrafen motsvarar 18 kap. 7 § ABL. Paragrafen motsvarar 18 kap. 8 § ABL 25 kap. Aktiebolags firma Paragrafen motsvarar 16 kap. 1 § ABL. Paragrafen motsvarar 16 kap. 2 § ABL. Paragrafen motsvarar med viss redaktionell ändring 16 kap. 3 § ABL. Brev, fakturor och orderblanketter Paragrafen motsvarar 16 kap. 4 § ABL. Förbud mot användning av firma Paragrafen motsvarar 16 kap. 5 § ABL. Stiftares, styrelseledamots och verkställande direktörs skadeståndsansvar Paragrafen motsvarar 15 kap. 1 § förslag. Ändringen innebär att styrelseledamöter i publika aktiebolag även i utomobligatoriska förhållanden blir skyldiga att ersätta ren förmögenhetsskada som de vållar genom att överträda de för publika aktiebolag gällande prospekt- reglerna i LHF och LBC. På grund av hänvisningen till denna paragraf i 15 kap. 2 § kommer skadeståndsansvaret att gälla också för bolagets revisorer. Ändringen hänger samman med kommitténs förslag att upp- häva aktiebolagslagens regler om emissionsprospekt, se SOU 1997:22 s. 225 f. Revisors, allmän granskares och särskild granskares skadeståndsansvar Paragrafen motsvarar 15 kap. 2 § ABL. Paragrafen motsvarar 15 kap. 3 § ABL. Aktieägares inlösenskyldighet vid missbruk m.m. Paragrafen motsvarar 15 kap. 4 § ABL. Paragrafen motsvarar 15 kap. 5 § ABL. Paragrafen motsvarar 15 kap. 6 § ABL. Talan om skadestånd till bolaget Paragrafen motsvarar 15 kap. 7 § ABL. Paragrafen motsvarar 15 kap. 8 § ABL. Paragrafen motsvarar 15 kap. 9 § ABL. Tiden för väckande av talan Paragrafen motsvarar 15 kap. 10 § ABL. Paragrafen motsvarar 15 kap. 11 § ABL. Paragrafen motsvarar 15 kap. 12 § ABL. Paragrafen motsvarar 15 kap. 13 § ABL. Punkten 1 har anpassats till kommitténs förslag till nya regler om bolagsbildning. Tidpunkten för bolagets bildande framgår av 2 kap. 1 § sista stycket. Paragrafen motsvarar 15 kap. 14 § ABL. Paragrafen motsvarar 19 kap. 1 § ABL. Punkten 1 har anpassats till för- slaget att avskaffa reglerna om panthavarförteckning, se kommentaren till 1 kap. 5 §. Straffstadgandet i nuvarande punkt 4 rörande brott mot låneförbudet har utmönstras. Kommittén föreslår att rättsföljden vid olagligen lämnade lån bestäms på i huvudsak samma sätt som över- trädelser av övriga kapitalskyddsregler, se 18 kap. 10 §. Paragrafen motsvarar 19 kap. 2 § ABL. Förslaget till lag om införande av aktiebolagslagen (2003:000) föreslår en helt ny aktiebolagslag som skall er- sätta lag. Kommittén menar att den nya lagen bör tillämpas i alla aktiebolag . Det är emellertid tydligt att övergången från den gamla till den nya lagen i vissa avseenden kommer att erbjuda problem som måste regleras. Denna över- gångsreglering har upptagits i två särskilda lagar, lagen om införande av aktiebolagslagen (2003:000) och lagen (2003:000) om upphävande av lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m. Den föreslagna övergångsregleringen kommenteras i författnings- kommentaren nedan. Kommittén finner det emellertid vara lämpligt att inledningsvis behandla några övergångsfrågor som den ansett inte kräva någon särskild reglering. I 1 kap. 1 § andra stycket föreslår kommittén en begränsning i för- hållande till gällande rätt av det ansvar delägare i advokataktiebolag har i förhållande till bolagets klienter på så sätt att delägare föreslås svara endast för sina egna uppdrag. Denna nya begränsning bör gälla endast förpliktelser som uppkommer efter ikraftträdandet. Klienter som förvärvat en ersättningsrätt enligt de gamla bestämmelserna skall enligt grundläggande principer för civilrättslig lagstiftning bevaras vid denna rätt. Kommittén föreslår inte någon övergångsreglering utan menar att den beskrivna ordningen följer av 1 § i den föreslagna lagen om in- förande av aktiebolagslagen (2003:000). Kommittén föreslår att det nuvarande systemet med ett nominellt belopp på varje aktie avskaffas. Det bör inte utlösa åtgärder beträffande de utelöpande aktiebreven, se 9 § promulgationslagen. på- verkas inte av att det nominella beloppet avskaffas. Som en konsekvens av övergången till kvotaktier avskaffas överkursfonden. Kommittén föreslår att vad som står inne på överkursfond vid ikraftträdandet skall överföras till reservfonden. En bestämmelse om detta upptas i förslagen till lag om ändring av årsredovisningslagen (1995:1554) lag om ändring av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och lag om ändring av lagen (1995:1560) om års- redovisning i försäkringsföretag. Kommittén föreslår i 4 kap. 5 § vissa arkiveringstider beträffande aktieboken och uppgifter från denna. En aktiebok som är bunden eller som består av kort eller lösa blad betraktas sedan gammalt som en fortlöpande enhet som skall bevaras så länge bolaget består. Det gäller också utgallrade kort eller lösblad. Motsvarande får anses gälla när aktieboken förs med dator. Kommitténs förslag innebär att den nu- varande ordningen lagfästs varvid bevarandetiden fixeras till . Kommittén menar att några särskilda övergångsbestämmelser inte behövs utan att aktieböcker och uppgifter från dessa som finns i behåll vid ikraftträdandet skall bevaras enligt 4 kap. 5 §. I 4 kap. 11 § andra stycket föreslår kommittén att den centrala värde- pappersförvararen inte längre nödvändigtvis skall ha ansvaret för att sända ut utdelning och vidta åtgärder enligt 4 kap. 14 § och 11 kap. 7 § i fråga om aktie som inte visats upp eller tagits ut. Det får bli en fråga mellan bolaget och den centrala värdepappersförvararen att träffa avtal härom för det fall den senare skall fullgöra dessa uppgifter för bolaget även efter ikraftträdandet. Någon övergångsreglering med denna innebörd behövs inte. Utövande av vissa ur aktien uppkomna ekonomiska rättigheter Kommittén föreslår i 4 kap. 18 § en gemensam regel för alla former av värdeöverföringar från bolaget. Regeln innebär i korthet att bolaget skall anses ha fullgjort sin skyldighet, t.ex. att betala ut beslutad ut- delning, om betalning skett till den som på avstämningsdagen var upptagen i avstämningsregistret och aktieboken. Huruvida denne också är den rättmätige ägaren (eller förvaltaren) av aktien spelar som huvudregel ingen roll. Skulle så inte vara fallet blir det den rätte mottagarens sak att vända sig till den faktiske mottagaren och begära rättelse. Om emellertid bolaget eller den centrala värdepappers- förvararen inte är i god tro vid tiden för den åtgärd som vidtagits på grundval av registreringen, får bolaget inte tillgodoräkna sig åtgärden, bolagets prestation har inte befriande verkan. Bolaget måste i sådant fall betala ett felsänt utdelningsbelopp , till rätt mottagare, respektive hålla den som har blivit registrerad för en rättig- het skadeslös. Den föreslagna bestämmelsen överensstämmer i allt väsentligt med vad som gäller vid ny- och fondemission, se 4 kap. 3 § tredje stycket ABL. Tillämpningsområdet för den föreslagna bestämmelsen är emellertid kraftigt utvidgat. Kravet på att bolaget skall vara i god tro ännu vid tiden för betalningsåtgärden skall gälla inte bara vid ny- och fondemission utan också vid utbetalning av utdelning och värde- överföring över huvud taget. Av de principer som brukar tillämpas vid civilrättslig lagstiftning följer att dessa nya regler inte bör ges retro- aktiv verkan. Kommittén föreslår därför inte någon övergångsreglering vilket innebär att värdeöverföringar som skett före utgången av skall bedömas enligt lag. Rätten att deltaga på bolagsstämma I 6 kap. 2 § första stycket andra meningen jämförd med 6 kap. 20 § och 2 kap. 5 § föreslår kommittén en ändring i fråga om rätten att deltaga i bolagsstämma i avstämningsbolag. Medan denna rätt tillkommer den som upptagits i utskrift av aktieboken före stämman föreslår kommittén att det av bolagsordningen skall framgå man skall vara upptagen i sådan utskrift för att få deltaga i stämman. Vid den stämma som efter lagens ikraftträdande skall besluta om ändring av bolagsordningen i detta hänseende tillämpas alltjämt tiodagarsregeln. Någon bestämmelse därom behövs inte. I 6 kap. 3 § öppnar kommittén möjlighet att lämna fullmakt med hjälp av kvalificerad elektronisk signatur. En sådan fullmakt kan enligt kommittén godkännas endast om den lämnats efter ikraftträdandet. Någon särskild bestämmelse om detta behövs inte. Tillhandahållande av aktiebok vid bolagsstämma I 6 kap. 20 § 1 öppnar kommittén möjlighet att på bolagsstämma hålla aktieboken tillgänglig inte bara i form av en utskrift på papper utan också på exempelvis en bildskärm. Det är tydligt att denna ordning inte kan tillämpas annat än på bolagsstämma som hålls efter ikraftträdandet. Någon bestämmelse om detta behövs inte. Kommittén har vid utformningen av 9 kap. använt beteckningen Allmän granskare i stället för den term som används , nämligen Lekmannarevisor. Den nya beteckningen skall användas först sedan lagen trätt i kraft. Någon bestämmelse om detta behövs inte. Beslut om vinstutdelning, annan värdeöverföring eller lån till aktie- ägare m.fl. som fattas efter ikraftträdandetidpunkten skall ske med iakt- tagande av de nya reglerna. Det bör gälla även i bolag som har brutet räkenskapsår. Det finns inte skäl att vänta med tillämpningen av de nya bestämmelserna till det första räkenskapsår som inleds efter ikraft- trädandet. Det är naturligt att beslut som före ikraftträdandet har fattats i enlig- het med äldre rätt får verkställas utan hinder av att bestämmelserna har ändrats. Utdelning som beslutats före ikraftträdandet får alltså utbetalas efter denna tidpunkt. Detsamma gäller lån som avses i 12 kap. 7–9 §§ ABL. Det skall i sammanhanget påpekas att varken beslut om vinst- utdelning eller beslut om att lämna sådana lån skall registreras i aktie- bolagsregistret. Några särskilda bestämmelser om registrering efter ikraftträdandet av äldre beslut behövs alltså inte. En särskild fråga är hur man skall se på verkställighet av beslut som fattats före ikraftträdandet i strid med de bestämmelser som då gällde. Om beslutet strider också mot de nya bestämmelserna är det klart att beslutet är ogiltigt och inte får verkställas. Men hur skall man se på ett beslut som är lagstridigt när det fattas före ikraftträdandet men överensstämmer med de nya bestämmelserna? Kommittén menar att äldre beslut som strider mot lagen vid tiden för beslutet inte utan vidare får verkställas. I en sådan situation måste först ett nytt beslut fattas efter ikraftträdandet, som ratihaberar det gamla olagliga beslutet. Det finns beslut som fattats före ikraftträdandet i strid med då gällande bestämmelser och som också har verkställts före detta. En grupp av sådana rättsstridiga beslut utgörs av olagliga värde- överföringar till aktieägare och andra. För dem gäller en åter- bäringsskyldighet. Den bör enligt kommitténs mening bestå även efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. En annan grupp av äldre rättsstridiga beslut avser lån som utbetalats i strid med låneförbudet i 12 kap. 7–9 §§ ABL. Kommittén förslår en helt ny reglering av lån till aktieägare och andra närstående som inne- bär bl.a. att den nuvarande straffsanktionen ersätts med bestämmelser i 18 kap. 10 § om återbetalning av olagliga lån. De nya reglerna om återbetalning bör enligt kommitténs mening tillämpas på gamla olag- liga lån i den mån de strider också mot de nya lånebestämmelserna. Skulle ett gammalt olagligt lån vara förenlig med de nya bestäm- melserna, så bör någon återbetalningsskyldighet inte komma i fråga. Det innebär att vissa gamla olagliga penninglån läks av den nya lagstiftningen. Här tillstöter den särskilda komplikationen att låneförbudet är straffsanktionerat, se 19 kap. 1 § första stycket 4 ABL. I 5 § andra stycket lagen (1964:163) om införande av förskrivs som huvudregel att straff skall bestämmas efter den lag som gällde när gärningen företogs. Om annan lag gäller när dom meddelas, skall dock den lagen i stället tillämpas, om den leder till frihet från straff eller till lindrigare straff. Straffrihet eller strafflindring på grund av ändrad lagstiftning inträder emellertid inte när det är fråga om gärning som varit straffbelagd på grund av särskilda förhållanden. Den sistnämnda bestämmelsen gäller främst kristidsförfattningar. Dessa bestämmelser i promulgationslag ger uttryck för allmänna straffrättsliga principer som måste tillämpas på nu aktuella brott mot låneförbudet. Principerna innebär att straff enligt 19 kap. 1 § första stycket 4 ABL för brott mot låneförbudet bortfaller vid ikraft- trädandet. Kommittén anser att de nya bestämmelserna om likvidation innebär förbättringar som bör tas till vara och i största utsträckning. De bör därför tillämpas så snart lagen trätt i kraft. Som exempel på vad ett sådant genomslag innebär vill kommittén peka på de nya bestämmelserna om kontrollbalansräkning. Om en kontrollbalansräkning har upprättats före utgången av enligt de gamla bestämmelserna men kontrollstämma 1 eller 2 hålls efter ikraftträdandet, skall den kontrollbalansräkning som behandlas på stämmorna upprättas enligt de nya bestämmelserna. Som ett annat exempel på vad ett genomslag innebär vill kommittén nämna kapitlets bestämmelser om konkurs. Om ett bolag har försatts i konkurs före ikraftträdandet och konkursen avslutas efter detta gäller de nya bestämmelserna. Det innebär att om konkursen avslutas med överskott, skall bolagsstämman inom en månad besluta att bolaget skall gå i likvidation. Till skillnad från vad som gäller kan emellertid denna likvidation avbrytas genom beslut av aktieägarna om aktiekapitalet har föreskriven täckning. Kommittén utgår således från att de nya bestämmelserna om genomförande av likvidation skall tillämpas också i bolag som trätt i likvidation före ikraftträdandet. Det är en inställning som skiljer sig från vad som har varit brukligt. I 19 § lagen (1975:1386) om införande av aktiebolagslagen (1975:1385) föreskrevs att likvidation skulle genomföras enligt aktiebolagslag, om likvidator utsetts före ikraftträdandet. I sammanhanget skall också nämnas att i paragrafen 2 i övergångsbestämmelserna till konkurslagen (1987:672) föreskrevs att äldre föreskrifter fortfarande skulle gälla i fråga om konkurs i vilken konkursbeslutet hade meddelats före ikraftträdandet. Kommittén menar emellertid att de föreslagna bestämmelserna i 23 kap. 27–46 §§ om genomförandet av likvidation i sak överensstämmer så nära med bestämmelserna i 13 kap. 7 § fjärde och femte styckena samt 8–18 §§ i sin äldre lydelse att det inte finns skäl att föreskriva att äldre bestämmelser skall tillämpas om likvidator har utsetts före ut- gången av . Kommitténs betänkande överlämnas till regeringen . Med beaktande av tidsåtgången för remissbehandling, bearbetning av betän- kandet i och riksdagsbehandling kan den nya lagstift- ningen förväntas träda i kraft tidigast . I överensstämmelse med vedertagna principer inom aktiebolags- lagstiftningen skall de nya bestämmelserna tillämpas också på bolag som bildats före den nya lagens ikraftträdande, om inte annat före- skrivs. Den nya aktiebolagslagen upphäver aktiebolagslag och den särskilda lagen om införande av lag. Vissa av bestämmelserna införandelag har upptagits i den nu föreslagna införande- lagen, se t.ex. 7 §. I den nya lagen har införts bestämmelser som ersätter lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m. Den lagen upphävs särskilt, se författningsförslag 3. Hänvisningar i andra författningar till aktiebolagslagen är vanligt före- kommande. Dessa hänvisningar måste justeras när den nya lagen träder i kraft. I förevarande paragraf föreskrivs att om det i lag eller någon annan författning förekommer hänvisning till föreskrift som ersatts genom bestämmelse i den nya lagen, skall i stället den nya lagen tillämpas. Enligt paragrafen gäller den nya aktiebolagslagen även för bolag som registrerats före med de undantag som framgår av efterföljande paragrafer. Vid lagstiftning inom civilrättens område gäller som huvudregel att ny lag inte får betydelse för äldre rättsförhållanden. Det är emellertid uppenbart olämpligt att ha olika lagregler för skilda bolag beroende på bolaget i fråga bildats. Den angivna principen har därför inte tillämpats fullt ut vid lagstiftning på aktiebolagsrättens område (se prop. Av paragrafen följer att, om ett äldre bolag i sin bolagsordning skulle ha en bestämmelser som strider mot den nya aktiebolagslagen, sådana bestämmelser blir utan verkan. Från denna huvudregel görs emellertid vissa undantag i förevarande lag. Bestämmelser som verkligen har till uppgift att överbrygga över- gången mellan äldre och ny lag får icke sin giltighet annullerad därför att den lagstiftning till vilken de ansluter sig upphävs. Enligt veder- tagen lagstiftningsteknik behöver man därför inte uttryckligen ange att upphävandet av lagstiftning inte skall innebära ett upphävande också av övergångsbestämmelserna till samma lagstiftning. (Se SOU 1960 s. 13 och prop. Den nya lagen innebär vissa ändringar i förhållande till straff- bestämmelserna lag. Bestämmelserna i 5 § lagen (1964:163) om införande av blir här tillämpliga. I 2 kap. har upptagits i huvudsak nya bestämmelser om aktiebolags bildande. Har beslut om bildande av ett aktiebolag fattats på konstitue- rande stämma innan den nya lagen trätt i kraft, bör dock ett sådant bolag få registreras enligt äldre bestämmelser även efter nämnda tidpunkt – under den givna förutsättningen att anmälan för registrering sker från stiftelseurkundens undertecknande. En bestämmelse om detta har upptagits i förevarande paragraf. Det finns bolag som har bolagsordningsbestämmelser som garan- terar preferensaktieägarna viss utdelning som relateras till aktiernas nominella belopp. Det kan för att ta ett exempel innebära att varje preferensaktie ger rätt till utdelning med ett belopp som motsvarar av nominella beloppet. Liknande bestämmelser kan finnas beträffande rätten till inlösen i samband med nedsättning av aktiekapitalet och beträffande rätten till skifteslikvid i samband med likvidation. När det nominella beloppet med kommitténs förslag avskaffas inställer sig frågan vad som skall ske med sådana be- stämmelser. Det är tydligt att det inte går att rakt av tillämpa kvotvärdet i stället för nominella beloppet. Inte heller kan man ålägga bolaget att genast ändra dessa bestämmelser, t.ex. ange utdelnings- och inlösen- belopp samt skifteslikvid i ett visst i kronor eller euro angivet belopp. En sådan ändring kräver nämligen kvalificerad majoritet och det är inte givet att en sådan kan uppnås. På grund av det anförda föreslår kommittén att bolagsordnings- bestämmelser av nu ifrågavarande slag skall fortsätta att gälla. Efter- som de nominella beloppen avskaffas måste bestämmelserna emellertid kompletteras med en lagregel som anger att vid tillämpningen skall aktierna anses ha det nominella belopp som gällde vid ikraftträdandet. Sedan gammalt finns bolag med aktier, vilkas röstvärde enligt bolags- ordningen överstiger tio gånger röstvärdet för aktier annat slag.