sou · GPB3107 · 2002-01-01 00:00:00 — Ger vi upp fantasin, ger vi upp oss själva, menar . Man kunde tillägga att felet inte minst ligger i en samhällsanda som tillmäter globalisering och ny ekonomi större betydelse än grundläggande humanistiska värden. Skillnaden mellan uppläggning av utbildningen och de båda beskrivna från och är att det centrala för henne är läsningen av de skönlitterära och filosofiska texterna samt ingående diskussioner kring dem. För vår del är studenternas egna berättelser utgångspunkten och det aktiva skrivandet som en form för reflektion. Skönlitteratur och filosofiska texter sätts i relation till de reflekterande berättelserna. Med andra ord: det finns mäng- der av variationer för hur utbildningar kan läggas upp på ett område som befinner sig i utveckling. I utbildningar liksom i de båda utbildningarna vid och i är antik, grekisk filosofi centrala delar i kurs- litteraturen. Det har visat sig fruktbart eftersom det är i det antika som grunden för den kunskapssyn läggs som har stark förankring i västvärlden. Det är filosoferna som är portalgestalterna. Jag vill vända uppmärksam- heten främst mot och endast kort beröra vad som skil- jer honom från de andra. Enligt existerar vår värld på två plan: på det ena är världen oföränderlig och kan uppfattas endast med förnuftet, på det andra är den föränderlig, det är den värld som sinnena visar oss. Kunskap är för det oföränderliga. Konsekvensen av detta synsätt blir att sinnenas kunskap förvisas från kunskapens värld. värde- rar den konstnärliga kunskapen och konstnärerna lågt. Vi känner igen denna värdering från vår egen tid, där praktik och teori, konst och vetenskap lever i åtskilda världar. Om och kunskapssyn präglat vår tidsanda kan man emellertid notera ett förnyat intresse för filosofi. En mindre del av sitt i övrigt huvudsakligen naturvetenskapliga arbete har ägnat områden som poe- tik och etik. Det intressanta är att han i motsats till och lyfter upp praxis som ett eget kunskapsområde som måste behandlas på sina specifika premisser. I Den nichomachiska etiken diskuterar filosofen karaktären på olika förtjänster. Eftersom den föreliggande undersökningen inte i likhet med andra fö- retas av teoretiskt intresse (den bedrivs ju för att vi skall bli goda – an- nars skulle man inte ha någon nytta av den) är det nödvändigt att man uppmärksammar sådant som har med handlingarna att göra dvs. hur man skall utföra dem. Det är detta tillvägagångssätt som används i de beskrivna utbild- ningarna. Utgångspunkten är berättelser om handlingar, om situa- tioner där det ofta råder ovisshet om hur man bör handla, alltså ofta om dilemman. Det rör sig här inte om en vetenskaplig analys utan om berättel- ser där handlingarna inte kan beskrivas på ett exakt sätt. Kärnan i kunskapen är de unika exemplen och inte de generella påståendena. I varje enskilt fall måste den yrkesverksamma se vilket handlande som är det lämpligaste. nämner som exempel förmågan att navigera. Det är inte möjligt att segla enligt regelboken. I varje ny situation måste sjöfararen handla utifrån de villkor som gäller. Det är därför som urskillningsförmågan är central i praktisk kunskap – den yrkesverksamma måste utveckla en skicklighet i att se vad som är kännetecknande för varje unik situation. måste vi hålla i minnet att urskillningsförmågan ofta är skapad ge- nom en samverkan mellan sinnlig uppmärksamhet och boklig kun- Reglerna är viktiga som vägvisare och hjälpare, de ger oss en hänvisning om vad vi skall vara uppmärksamma på – betonar att känslorna spelat en viktig roll i den praktiska kunska- pen. Lyhördhet, uppmärksamhet, fantasi och känslomässig begåv- ning är viktiga, ja, menar han, nödvändiga förmågor för att utveckla urskillningsförmågan. De är emellertid inte medfödda utan måste övas. Vilka är våra läromästare? Skådespelaren t.ex. måste ha en väl utvecklad improvisationsför- måga för att kunna gestalta sin roll liksom musikern när hon framför sina musikstycken. Men inte minst dramatiken är en viktig källa till kunskap. För är det naturligt att vända blicken mot de antika tragedi- erna såsom och Euripedes . Här möter vi människor som inte förmår handla på ett rimligt sätt i svåra mänskliga konflikter. Deras brist på måttfullhet driver tragedin mot dess tragiska upplösning. Som åskådare fylls vi av starka käns- lor som vi överväger vilka möjliga alternativ till handling som dramat rymmer. Med synsätt kunde de olika aspekterna på prakti- kerns kunskap uttryckas så här. Hon måste veta att, dvs. ha fakta- kunskap och veta hur hon skall utföra en handling, dvs. ha färdig- hetskunskap. Det verkligt svåra är att veta när hon skall handla, det ställer krav på praktisk klokhet. I kommittédirektiven till utredningen yrkesutbildningar inom högskolan ges utredaren i uppdrag att överväga behovet av en komplettering av högskolelagen vad avser begreppet beprövad erfa- renhet. Detta för att undvika oklarheter. Det är inte förvånande att begreppet är oklart. Grunden till det ligger, som jag ser det, i de kunskapstraditioner som dominerar i högre utbildning. Där hör inte den beprövade erfarenheten hemma. Tvärtom oroar sig många vid de traditionella lärosätena för att stu- denterna på de kortare yrkesutbildningarna skall leda till försäm- ring av kvaliteten i forskning och utbildning. Praktisk erfarenhet ses inte som en källa till kunskap utan som ett hot mot vetenska- pen. Jag har med exempel försökt visa möjligheten av att skapa ut- bildningar för olika yrkesgrupper oberoende av utbildningsbak- Kvaliteten på deras examensuppgifter har i allmänhet varit hög. De kunskaper som kommer till uttryck i deras skrivna berättelser är ett välkommet tillskott till kunskapsutvecklingen vid högskolorna. Högskolan har här en viktig och stimulerande uppgift. Den mö- ter här studenter som i många fall har praktiska erfarenheter från arbetslivet. För den skull behöver inte erfarenheten vara beprövad. Det kan den bli med högskolans hjälp genom reflektion. Erfaren- heter utan reflektion är bara händelser, som en norsk författare ut- tryckt saken. Här har kunskaper från både konst och vetenskap ett stort värde. , (1995) Poetic . and Public Life. , (1997) Cultivation Humanity. A Classical De- fense of Reform in Liberal Education. Beräkning av kostnader för förmånligt studiestöd för studerande vid yrkeshögskoleutbildning. Ett helårsstudiestöd bidragsandel kostar inkl. pensionsavgift (2002-års siffror). Ett helårsstudiestöd med 34,bidragsandel kostar i snitt inkl. pensionsavgift (2002-års siffror). Kostnaderna för helårsstudiestöd bidragsandel för 10 000 helårstudenter blir då motsvarande andel helårsstudenter med 34, Merkostnaderna för ett helårsstudiestöd bidragsandel för 10 000 helårsstudenter blir då Sammanfattning av intervjuer med YTH – studerande Bakgrundsfrågor: Namn, adress, ålder, civilstånd. Varför läser Du YTH? Hur finansierar du dina studier? (Om studiemedel: Tycker du att studiemedlet är tillräckligt? Om nej, varför inte?) Några ytterligare finansieringskällor? Fanns det några andra finansieringsalternativ för dig? (exempelvis arbete, arbetsgivare, besparingar) Är det viktigt med en hög andel bidrag? Skulle det vara en fördel med högre fribelopp? Skulle det vara en fördel med studier på halvfart? Vill du ha några andra inriktningar på YTH? Manlig student vid YTH grafisk teknik. Bor i förort till (pendlingsavstånd – bra kommunika- tioner). Särbo med tre barn, 12, 8 och . 2-årigt gymnasium VVS inriktning, sedan lite jobb. Därefter STC-tryckcentralen i , där jag fick gå den teo- retiska delen för att bli tryckare. Den praktiska utbildningen fick jag på . Min chef hjälpte mig att söka in, han har själv läst på YTH. Har inte läst på högskola tidigare. Innan utbildningen jobbade jag som printeroperatör. Finansierar studierna genom SVUXA som ger 5–6 000 krper månad, bara bidrag. Jag vill inte ta lån. Inga andra finansieringskällor, t.ex. arbets- givare. Har sökt anstånd på underhållsbidrag och har sökt bostads- bidrag, lever på vatten och bröd! Får hjälp av släkt och vänner och andra. Inget extrajobb, konsekvensen blir då till exempel att jag i så fall måste betala underhållsbidrag. Om jag inte fått SVUXA hade jag inte läst, vill inte låna pengar. Värt med det ekonomiska glappet för att få läsa , det rör sig om en begränsad tid, jag tar den här chansen. Halvtidsstudier och jobb , den begränsade tiden gjorde det intressant . Att jobba extra, utan konsekvenser med underhållsbidrag, hade varit troligt och möjligt för att finansiera studierna. Varit skönt att släppa studierna för att jobba, men det funkar inte ekonomiskt. Är tjänstledig , förhoppningsvis är de intresserade att ha mig kvar efter avslutade studier och att jag då får andra mer avancerade uppgifter, projektledare eller dyl. De ekonomiska uppoffringarna förväntar jag mig kommer att löna sig, annars hade jag inte gjort det här. Kvinnlig student vid YTH grafisk teknik. Bor i förort till (pendlingsavstånd). Ogift, ensamstå- ende, inga barn. Inga avslutade gymnasiestudier, gått på KomVux och Kun- skapslyftet, annars internutbildningar genom jobbet. I stort sett gymnasiekompetens, t.ex. historia saknas. Inga tidigare högskole- studier. Jobbade tidigare på Polisen, med foto och filmbehandling. Rå- kade komma in på YTH, en kollega gick här tidigare och rekom- menderade mig att söka. Utbildningen är en utveckling av mitt ar- bete, är tjänstledig från Polisen och kan gå tillbaka. säkert att få användning av mina nya kunskaper, men fråga är om jag få betalt för det. SVUXA och lån ger mån, är nog lån. Har inte räknat på hur stor skulden blir, utbildningen är ju rätt kort så det känns inte som skulderna blir enorma. Enbart ordinarie studiemedel hade troligen hindrat mig att söka utbildningen, bl.a. har jag rätt hög hyra. Med extra lån kanske jag hade sökt ändå. räcker, men blir ganska knapert. Jag kan jobba extra på ordinarie jobbet någon enstaka gång. Viktigt att reglerna för ex- traförtjänster är generösa, så man kan spara ihop lite, t.ex. . Studierna går att kombinera med visst extraarbete. Inte så stor ekonomisk skillnad i och med utbildningen, lyx- pengarna finns inte. Värt att avstå dessa för att gå på utbildningen, dels för utbildningen i sig, dels för tiden att kunna fundera på in- riktningen i livet. Annan finansiering var inte möjlig. Halvfartsutbildning tilltalar inte, kanske bättre ur ekonomisk aspekt men intensiteten i studerandet blir inte detsamma. Manlig student vid YTH grafisk teknik. Bor i närförort till , på pendlingsavstånd till Västerhan- inge. Ensamstående, inga barn. 2-årigt grafiskt gymnasium, tvåterminers kvällskurs på 20 p, finansierad av arbetsgivare. Vill gå vidare i yrkeslivet, vill inte jobba vidare som grafiker. Med diplomet kan man sen söka vilken universitetsutbildning som helst i hela världen, det är min plan. Jag vill bli dietist eller kriminolog. SVUX-finansiering: , varav lån , resten bidrag. Räcker för uppehället, har dryg bostadskostnad. Hade jag möj- lighet att jobba extra skulle jag definitivt göra det, men är uppsagd från tidigare jobb. Med enbart ordinarie studiemedel hade utbildningen inte varit möjlig, i så fall med ytterligare lån eftersom utbildningen är så pass kort. Annan finansiering inte möjlig, viktigt att känna att jag klarar mig själv. Förlorar på att utbilda mig, är absolut värt det. Var så trött på arbetet. Man måste få folk att inse att studera och ha mycket kunskaper är mycket bättre än att gå kvar i ett skitarbete och tjäna bra med pengar. Man utvecklas också som människa, får nya kontakter. Roligt att lära sig saker, inse att man inte är dum. Få visa att man kan, även som lite äldre. Yrkesbakgrunden ger perspektiv. Lite slappt i början i utbildningen, nu högre tryck, fullspäckat. Blir tufft, men kul! Man känner sig som en kung i slutändan, det är viktigast för mig. Halvfartsutbildning, 10 poäng per termin i 6 terminer är inget alternativ, hellre det ekonomiska avbräcket . Skjut till mer pengar, utbilda folk på yrkesnivå. Det skulle man tjäna på i slutändan. Kvinnlig student vid YTH grafisk teknik. Bor i , pendlingsavstånd. Ogift, särbo, dotter . Har läst KomVux 4 terminer, läste då in kärnämnena, kanske saknas något ämne för gymnasiekompetens, men det känns som gymnasiekompetens. Har också gått på facklig kurs, internutbild- ning, kortare utbildning på Grafiska skolan. Branschen är konjunkturkänslig, jag vill vidga mina kunskaper och kanske få ett mindre slitsamt jobb. Börjar känna av det i krop- pen. Hade jag inte haft KomVux-studierna bakom mig hade jag kan- ske inte kommit på att söka. SVUX-bidrag plus lånedel runt . Klarar mig på det, inget lyxliv. Har också barn- och bostadsbidrag. Är i grunden arbetslös, skolan tar så pass mycket så det funkar inte med extrajobb, det här är vad jag ska klara mig på. Är emot lån av princip. Halvfartsutbildning utan lån hade varit ganska tufft. Troligen ingen bra lösning för mig. Hade tillfälligt jobb innan YTH-utbildningen. Ekonomiskt av- bräck med utbildningen, men tycker jag att det är värt det. Förhoppningsvis ska det leda till andra arbetsuppgifter, det är ju heller inget man blir dummare av! Studier är viktigt, bra att få chansen även som vuxen. Som ung hade jag inte valt utbildning, efter 30 kanske jag varit motiverad. Utbildningen är uppbyggd mycket på att ta tillvara kunskaperna som finns i klassen, vi bemöts som vuxna människor här. Kvinnlig student vid YTH grafisk teknik. Bor i närförort till , inget längre avstånd. Gift, två barn, . 2-årigt ekonomiskt gymnasium. lärling på tryckeri, i sko- lans värld . Vill tillbaka till grafiska branschen, därför YTH. därav i bidrag, lån . Jobbar extra, det blir hål i kassan. får man ju ingenting, och väldigt lite. Annars tycker jag det är förnämligt. Med vanligt studiemedel hade jag funderat om det var värt det. Går man en utbildning vid den här åldern får man verkligen fundera om det är värt det. Stort ekonomiskt avbräck med den här utbildningen, känns det inte värt avbräcket andra dagar att utbildningen är värd varenda stund. Andra finansieringssätt är extrajobb (max ), jag har annars ingen arbetsgivare som kan stötta ekonomiskt. Har möjlighet och tid att extrajobba. Halvfartsutbildning hade varit ett alternativ, trots länge tid. Men då skulle jag kanske varit yngre! Manlig student vid YTH grafisk teknik. Bor i förort till , pendlar. Ensamstå- ende, inga barn. 2-årigt gymnasium, distribution och kontorskunskap. Hamnade av en slump inom tryck och sånt, såg en annons om lärlingsplats som varade . Efter lumpen började jag på en dagstidning i , jobbat där från och till . Fick sparken 1997, gick i tryckarutbildning som Länsarbetsnämn- den fixade. Totalt meningslöst, kunde allting innan. Därefter jobb på ett litet företag i i drygt , slutade när man ville ha mig åter till tidningen, så gick den i konkurs. är vi tre därifrån som pluggar här på samma utbildning. Har inte läst på högskola tidigare. En tidigare YTH:are kom till tidningen där jag jobbade, på så sätt fick vi reda på utbildningen. Läser detta för att utvecklas, vill byta inriktning inom det grafiska. Finansierar utbildningen med SVUX, , därav lån. Är tillräckligt för mitt uppehälle, jag har också pengar sparade. Med vanligt studiemedel hade jag ändå börjat utbildningen. 60 poäng är en så pass kort utbildning, det blir ju inga stora summor på det sättet. Vad gäller ekonomin tänker jag långsiktigt, penningbortfallet är nog försumbart. Jag har annars ingen annan finansiering än sommarjobb. Om jag haft det nya studiestödssystemet hade jag ändå sökt ut- bildningen och säkert klarat ekonomin, eftersom jag har så billigt boende. Jag hade nog inte jobbat extra. Halvfartsutbildning är inget alternativ för mig. Manlig student vid YTH byggteknik. Bor utanför men med möjlighet att pendla till utbild- ningen. Gift, inga barn (då hade det här aldrig gått). 2-årigt gymnasium, bygg- och anläggning. Jobbat inom bygg- branschen sen 1984. Läser YTH för att vidareutbilda mig, har en dröm om att bli yr- kesvalslärare på gymnasiet. Vill tenta av engelska för att kombinera med bygg- och ämneslärare. Finansierar studierna med bedrövligt studiebidrag och lånen upp till maxbelopp . är bidrag, resten lån. Ett lån så man kommer , sedan tack vare YTH ett extralån - annars hade det aldrig gått ekonomiskt. SVUX existerar inte längre, vi började och har inte den möjligheten. Finansieringen tack vare min frus inkomst, inget jobb vid sidan av. Man får inte tjäna hur mycket som helst heller. Har en buffert av sparade medel, mest för det egna huset. Fribeloppet är fortfarande för lågt, det borde inte finnas någon gräns. Är fortfarande anställd men finansiering från arbetsgivare existe- rar inte. Genom utbildningen förlorar jag . Tycker att det är värt det och möjligt tack vare förstående hustru. Jag skulle se det som en möjlighet att kunna ta mer lån, det är att investera i min egen framtid. Halvfartsutbildning kombinerad med arbete är inte lockande, kanske om jag varit yngre. Dessutom med tanke på att jag ska ha 40 poäng pedagogik efteråt också. Går att effektivisera upp den här utbildningen till , men det är möjligt att man behöver lite tid till självstudier och så. Manlig student vid YTH byggteknik. Bor i , pendlar. Sambo, inga barn. 2-årigt gymnasium, bygg- och anläggning. Ingen högskoleut- bildning. Arbetat som snickare . Vill vidareutvecklas inom yrket, såg annons i facktidning. Finansierar studierna genom bidrag och lån. jättelitet, , därav är 4–bidrag. Lägre än förut. Det är inte tillräckligt för att klara uppehället. Jag måste bryta ner hela tillvaron, sälja av saker och tänka på alla utgifter. Inget extrajobb pga. att det ger ett lägre CSN-bidrag, har inga sparade pengar. Skolarbetet är också rätt kompakt, mycket plugg hemma. Hur ska man få tid att jobba extra? Utbildningen är hoptryckt , egentligen skulle den vara på två eller . Extrajobb är inte så himla bra betalt heller, frågan är om det är värt det. Skillnaden i ekonomi före och efter utbildningen är cirka minus . Men visst är det värt det, det är en investering i livet. Men det blir tufft, man får försaka en del. Halvtidsutbildning kombinerat med jobb kunde vara en möjlig- het för mig. Annan finansiering är kanske möjlig på större företag, men inte på mindre. Att låna mer är inget hinder, eftersom studietiden är gör inte det så mycket om jag får lite högre studielån. Vill hellre leva bra under den tiden jag studerar. Att ändra på studiestöd till samma summa, men med högre låne- del är inte tänkbart. Många kommer inte att ha råd att söka, tyvärr tror jag det nya systemet kommer att slå bakåt. Manlig student vid YTH byggteknik. Bor i närförort till , pendlar. Sambo inga barn. 2-årigt gymnasium, bygg- och anläggning. AMU-kurs och lär- lingstid till snickare och plattsättare. Läser YTH för att gå vidare, mycket erfarenhet som byggnads- arbetare. Så känner man kanske att man inte orkar som snickare hela livet, det sliter. Jobbade som snickare/plattsättare, mest som arbetsledare. Har flera kompisar som gått YTH-utbildning, så har jag sett an- nonser osv. Om ekonomin var det ju faktiskt lite annat när jag sökte, med SVUX. Fick lite halvreda på det . Har fullt studiebidrag och –lån, får ung 7–. Bidraget är , resten lån. Har flickvän med inkomst, klarar uppehället tack vare det. Jobbar lite extra ibland . De som vill jobba och tjäna extra bör få göra det, fattar inte var- för det ska vara tak på det. Borde vara upp till var och en hur mycket man vill jobba. Inkomstnivån har mer än halverats efter utbildningen men det är så pass att det är värt det. Annat sätt att finansiera studierna finns inte. Är inte rädd att låna, bara man har koll på det. Alternativ att låna mer kunde pga. den korta utbildningstiden vara tänkbart. Synd att det inte var högre bidragsdel. Utbildning på halvfart och att jobba är inte tillta- lande. Då hade jag gått en annan väg, försökt att läsa lite mer. Att inte så många som söker nu beror till jättestor del på att bi- dragsdelen minskar. Det kan bli problem . Manlig student vid YTH byggteknik. Bor i förort till , pendlar. Sambo, 3 barn två 5-åringar, en 1-åring. 2-årigt gymnasium, bygg- och anläggning. Är trött på mitt yrke, vill utveckla mig. Hittade YTH genom kompis, såg sen en annons i fack-tidning. Jobbat som lagbas framtill utbildningen. Finansierar studier med bidrag, lånedel och extrajobb. Från CSN i grova drag i bidrag, resten lån. Inte tillräckligt för att finansiera uppehället. Minskar inkomsten med i rena pengar. Det är värt det långsiktigt, jag tänker på min kropp min hälsa, det är tungt arbete . Kortsiktigt är det kanske inte värt det, det beror på konjunkturen. Skulle kännas tråkigt om man gick det här och inte får förväntat arbete. Sparade pengar, som inte var tänkta till det här, kommer vi säkert att behöva använda. Jag försökte få arbetsgivaren att sponsra, men det gick inte. Som det ser ut finns möjlighet att jobba extra, men om ni- vån höjs ett par snäpp går tiden åt till att studera, det kan bli tufft. Det förra var nog bättre, med SVUX. Jag undersökte med arbetsgivaren om möjligheten att gå vissa kurser på kvällstid, men företaget ville ha en färdig produkt, de hade redan anställt två från den här utbildningen. Halvfartsutbildning hade inte varit aktuell, det tar . Med det ordinarie studiestödet (samma summa, men högre låne- del) hade detta inte varit möjligt, har tillräckligt med lån. De här 60 poängen får man inte tillgodoräkna sig för vidare studier, de gäller inte har vi fått reda på. Inriktning på kortare yrkesutbildningar i andra länder Inledning I mitt delbetänkande, En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40), ingår en redogörelse för strukturen på den eftergymna- siala utbildningen i en rad länder. har valt att samla huvud- delen av den eftergymnasiala nivån i utbildningssystemet inom högskolan. I flera andra länder, däribland våra nordiska grannländer och , men även , har man valt ett tvåde- lat utbildningssystem där man skiljer mellan yrkesinriktad utbild- ning och mer traditionell universitetsutbildning. I syfte att ge ytterligare underlag för vilka inriktningar av yrkes- högskoleutbildningar som kan bli aktuella i , görs nedan en mycket kort översikt över vilken inriktning av olika kortare yrkes- inriktade utbildningar som ges i , och Storbritan- nien. Då detta är en mycket kortfattad beskrivning över utbildnings- utbudet i dessa länder, kan det endast ge läsaren ett uppslag till vilka olika utbildningsinriktningar som finns. Därefter kan natur- ligtvis ytterligare information inhämtas. I har man valt ett utbildningssystem där man skiljer mel- lan yrkesinriktad utbildning och traditionell universitetsutbildning. Den yrkesinriktade utbildningen ges vid olika fackskolor och övrig utbildning vid universiteten. Yrkesinriktade utbildningar på eftergymnasial nivå kallas vidaregå- ende uddannelser, VU, (sv. fortsatt utbildning). VU delas vanligtvis upp i följande kategorier: Korta utbildningar (KVU) Medellånga utbildningar (MVU) Till de kortare yrkesutbildningarna (KVU) räknas utbildningar som är 2–3,. Dessa ges huvudsakligen inom det merkantila och tekniska området. Utbildningarna ges vid handelsskolor och tek- niska skolor. Viss praktik ingår ofta. Så kallade medellånga utbild- ningar () ges inom de tekniska, pedagogiska, sociala, konstnärliga, informationsvetenskapliga och hälsovetenskapliga områdena. Viss praktik ingår även i dessa utbildningar. För att vara behörig krävs en studentexamen eller motsvarande, en högre förberedelseexamen, högre teknisk examen eller högre handelsexamen. För vissa teknikutbildningar krävs relevant yrkes- utbildning eller grundläggande examen från gymnasiet. Det finns också ett system som liknar det svenska med särskilda behörigheter för vissa utbildningar. 1998 fick av en ungdomsårgångskull möjlighet att gå vidare till en VU. Figur: Hur studenterna fördelade sig mellan olika VU 1998. Källa: De videregående uddannelser i tal. Kortare vidaregående uddannelser (KVU) genomfördes en reform av KVU i syfte att höja kvaliteten och att göra området mer överblickbart.