sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Companies may also want to guard against unpleasant surprises in the market in the event of their products being linked to adverse effects on health or the environment. In our opinion, there is a need of technological breakthroughs, entirely new business concepts, new approaches and new kinds of partnerships in order to meet the challenges of the future. Few companies today are engaged in environment-oriented innovation. In order to create incentives for companies to find the solutions that will eventually be needed, but which must be developed today, it will be necessary, in our opinion, to strengthen the available policy instruments considerably. We consider that the instruments proposed by the companies in the dialogue groups have great potential for contributing to realization of the environmental quality objectives and should be considered by the Government. We also propose that the Government investigate the possibility of improving access to risk capital for environment-driven product development. We also support the proposal of the Commission on to encourage exports of Swedish environmental technology and products and services that meet high environmental standards, as well as the proposals in the report Government Measures to Promote Design (SOU 2000:75) for further measures to encourage integration of environmental concerns into product development at an early stage. In our opinion, dialogue and agreements can provide insights that are necessary to move change processes forward. We therefore consider that dialogue and agreements should be used as a worthwhile complement to other instruments. Our experience of the two dialogue projects so far is encouraging. However, a number of aspects must be taken into account in connection with dialogue and agreements with the business sector, including competition-neutrality, opportunities for small businesses, the risk of free riders and the need of transparency. We have proposed a number of guidelines to help raise awareness of these aspects. Several other countries have adopted legally binding frameworks for agreements between government and business. We have proposed that an inquiry be set up to review the need of such a legal framework. The inquiry should also investigate the status of agreements and obligations in relation to the requirements of the Environmental Code. We also see a need to evaluate the agreements and undertakings that already exist in , as well as compliance with these agreements. Sustainable development is a process that requires forward- looking dialogue in all sectors and at all levels of society – local, regional and national. Such dialogue can be initiated by many parties, e.g. non-profit organizations, trade union organizations, trade bodies, municipalities and public authorities. The Government has a responsibility for encouraging forward- looking activities that can the gap between the short time horizons that apply to most human activities and the long time- frames that apply to environmental changes. The Government should lead the way by setting up a coordinating body for cross- sector dialogue with the business sector and inspiring other stakeholders to initiate dialogue about the future and supporting them in such efforts. In their role as catalysts the sectoral authorities have a special responsibility for initiating changes. We also propose that the Government take steps to engage in forward- looking dialogues at the EU level. Dialogue can help society to prepare for a transition to more sustainable products, services and systems that can meet citizens needs without consuming natural capital or jeopardizing the ecosystems on which we depend. In our view, the nations that take the lead in these endeavours will have a competitive edge in the future. Miljövårdsberedningen har genom särskilt direktiv (Dir. 1998:65) haft regeringens uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett eko- logiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete med en hållbar utveckling. Enligt uppdraget bör beredningen därefter lämna förslag på hur en sådan utveckling kan stödjas och drivas på i . Syftet med uppdraget är att initiera, stödja och påverka utveck- lingen i näringslivet. Syftet är också att få underlag för politiska beslut och ställningstaganden om riktlinjer och styrmedel i miljö- politiken och i andra frågor av strategisk betydelse för en hållbar utveckling. I uppdraget ingår att särskilt belysa förutsättningarna för små och medelstora företag liksom att belysa olika system med indi- katorer. Miljövårdsberedningen skall redovisa till regeringen vad dialogen har uppnått med slutsatser om lämpliga styrmedel samt en presentation av näringslivets frivilliga åtaganden. En redogörelse för hinder och möjligheter för utvecklingen av ett ekologiskt hållbart näringsliv samt förslag till fortsatta strategier skall ingå i redovisningen. överlämnade beredningen en plan för uppdragets genomförande till regeringen. Beredningen har valt att genomföra uppdraget huvudsakligen genom att föra en förhållandevis djup och långvarig dialog med två sektorer inom näringslivet. Inledningsvis gjorde vi med hjälp av Ingenjörsvetenskaps- akademin (IVA) en kartläggning av struktur och utvecklings- tendenser i näringslivet. Vi lät också fem personer med olika typer av erfarenhet av miljöarbete i näringslivet i var sin kortuppsats beskriva hinder och möjligheter för en ekologiskt hållbar utveck- ling av näringslivet. Vi genomförde även i samarbete med Miljö- departementet en studie om olika sätt att stimulera miljöarbete i små och medelstora företag. Dessutom höll vi två seminarier om hållbar utveckling gemensamt med huvud- mannakommitté för miljöfrågor och ett antal miniseminarier med särskilt inbjudna personer från näringslivet för att diskutera arbetets uppläggning. Genom en studieresa till till- godogjorde vi oss erfarenheter från deras mångåriga arbete med dialog och överenskommelser mellan stat och näringsliv. Med dessa rapporter och erfarenheter som underlag valde bered- ningen ut två sektorer av näringslivet för dialogen. Vi har kallat de två projekten för Bygga/Bo respektive Framtida handel. Bered- ningen bestämde att dialogen borde ha ett långsiktigt och globalt perspektiv och valde därför framtidsbaserad strategiteknik – på engelska kallad back-casting – som metod för att föra dialogen. Metoden innebär att deltagarna tillsammans tar fram en vision för utvecklingen på lång sikt och därefter arbetar fram strategier och åtgärder för att förverkliga den önskvärda visionen. Därutöver har beredningen gjort särskilda genomgångar av förutsättningarna för små- och medelstora företag liksom av olika system för indikatorer. Vi har under arbetets gång haft kontakter med , , , Agenda 21- utredaren, , Miljöteknikdelegationen, , Teknisk framsyn, IT-kommis- sionen med flera utredningar. De visioner, mål, strategier och åtgärdsförslag som växt fram i dialogen har också successivt stämts av med berörda myndigheter. Till vart och ett av dialogprojekten har vi haft en myndighetsgrupp Dialogerna har på så sätt kunnat tillföras kunskaper och synpunkter från den breda expertis som dessa myndigheter representerar. Parallellt med dialogen med enskilda företag har vi haft regel- bundna kontakter med berörda branschorganisationer. Vi har också haft kontakter i forskarvärlden. I kapitel 2 redovisas vissa utgångspunkter för arbetet med hållbar utveckling i näringslivet och för genomförandet av Miljövårds- beredningens uppdrag. Avsnitt 2.1 behandlar begreppet hållbar utveckling, miljöproblemen och de övergripande miljömålen. Arbetet i andra närliggande kommittéer beskrivs kort i avsnitt 2.2 och i avsnitt 2.3 finns en översiktlig beskrivning av näringslivet och dess utveckling. I kapitel 3 redogör vi för metodval, genomförande och resultat av de två dialogerna Bygga/Bo och Framtida handel. Kapitel 4 behandlar näringslivets arbete med hållbar utveckling mer generellt liksom frågan om vilka strategier och styrmedel staten bör utveckla för att näringslivet ska bli ekologiskt hållbart. Kapitlet inleds i avsnitt 4.1 med en analys av några av miljö- politikens dilemman. Avsnitt 4.2 behandlar drivkrafter och hinder för hållbar utveckling i näringslivet. Statens roll och möjligheter att påverka företagen fokuseras i avsnitt 4.3. Dialog och frivilliga överenskommelser som metod för att påverka näringslivet disku- teras särskilt i avsnitt 4.4 och i avsnitt 4.5 lämnar vi förslag om hur fortsatta dialoger kan organiseras. Det sista avsnittet 4.6 handlar om strategier för ett hållbart näringsliv. Kapitel 5 behandlar konsekvenser av beredningens förslag. Resultatet av de två dialogprocesserna redovisas mer utförligt i två särtryckta rapporter vilka också utgör bilagor till detta betänkande. Rapporternas titlar är Tänk nytt, tänk hållbart! – en dagligvarukedja för framtiden respektive Tänk nytt, tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden. Till var och en av de två sär- tryckta rapporterna finns en sammanfattande broschyr. Beredningen har också gjort en särskild genomgång av förutsätt- ningarna för små- och medelstora företag, vilken rapporteras i bilaga 4. Olika system för indikatorer redovisas i bilaga 5 och en genomgång av vissa andra framtidsstudier finns i bilaga 6. 2.1Samhället står inför stora miljöutmaningar Begreppet hållbar utveckling innefattar ekologisk, ekonomisk och social utveckling. definierade det som att dagens generation kan tillgodose sina behov utan att äventyra för kommande generationer att tillgodose sina. Vid enades FN:s medlemsländer om , ett handlingsprogram som betonar samspelet mellan de sociala, ekonomiska och ekologiska dimensionerna i utvecklingen. Begreppet hållbar utveckling innebär, enligt Bruntlands- kommissionen, gränser eller begränsningar – inte absoluta gränser utan gränser som sätts av dagens teknologi och samhälls- organisation, av naturresurser och av biosfärens förmåga att tåla effekerna av människans olika verksamheter. Hållbar utveckling är inte ett statiskt tillstånd som kan kopplas till ett specifikt tillfälle, en lösning eller ett vägval, utan det är en dynamisk process. Forskning för hållbar utveckling: En hållbar utveckling är inte något som är en gång för alla fixerat. Det är i stället en dynamisk process som kräver betydande ödmjukhet gentemot komplexiteten i utmaningen och fortlöpande aktiv bearbetning. har människan dramatiskt ökat efter- frågan på resurser från biosfären, t.ex. livsmedel och skogsproduk- ter. Uttagen av metaller och andra material från jordskorpan har också stigit markant. I takt med detta har miljön fått ta emot allt större mängder restprodukter. Detta sker i en sådan omfattning att vi nu hotar att förändra och begränsa livsförutsättningarna för människor och andra livsformer. Kollaps av ekosystem innebär en förlust av livsrum, inte bara för djur och växter, utan också för människan. Vi är alla beroende av luft, vatten och naturresurser för vår över- levnad. Utan de tillgångar som ekosystemen ställer till förfogande skulle jorden sakna möjligheter till liv. Det finns därför forskare och miljödebattörer som anser att den ekologiska dimensionen bör vara överordnad och att den sätter de ramar som den sociala och ekonomiska dimensionen måste anpassa sig till. Men det finns också debattörer som menar att ekonomiskt och ekologiskt kapital är utbytbart. Utvecklingen betraktas som hållbar om den ekono- miska värdetillväxten överskrider det beräknade värdet av natur- förlusterna. Miljövårdsberedningen menar att det finns förhållanden i eko- systemen som är avgörande för människans överlevnad, t.ex. ett skyddande ozonskikt. Det finns också många värden som är unika och som måste bevaras för framtida generationer. har det visat sig att människan genom att effektivisera och genom att utveckla ny teknik och nya system kan hitta sätt att få ut mer väl- färd ur givna naturresurser utan att äventyra de ekosystem vi är beroende av eller minska naturkapitalet. Miljövårdsberedningen anser att vi bör ha respekt för att den ekologiska dimensionen inte är helt känd för oss och att vi aldrig kommer att veta allt om vilka effekter vårt agerande får på eko- systemen. Det är därför angeläget att tillämpa försiktighets- principen. I propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145, 1998/ 99:MJU06, rskr. 1998/99:183) konstaterar regeringen att de tre dimensionerna – den ekologiska, sociala och ekonomiska – är inbördes beroende och ömsesidigt förstärkande delar av en hållbar utveckling. En hållbar samhällsutveckling är en utmaning för hela det svenska samhället, och kräver långsiktiga och uthålliga insatser inom samtliga politikområden. har regeringen i flera regeringsförklaringar och propo- sitioner uttalat att de stora miljöproblemen ska vara lösta inom en generation. I den senaste regeringsförklaringen från utryckte regeringen det som att De stora miljö- hoten ska vara lösta inom en generation. I propositionen Svenska miljömål anges att exempel på miljöproblem som måste lösas i ett 25-årsperspektiv är försur- ningen, hoten mot ekosystem, de storskaliga landskapsförändringarnas effekter för kulturmiljövården och på den biologiska mångfalden, effekterna i miljön av ämnen med giftverkan samt miljörelaterade hälsofrågor. Målet att lösa de stora miljöfrågorna inom en generation innebär, enligt propositionen, en stor utmaning för både samhälle och näringsliv. I propositionen Svenska miljömål görs vidare bedömningen att det övergripande målet, att lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, ställer krav på bl.a. en bättre systematik av den uppsättning av mål som ska styra miljöarbetet. Regering och riksdag har beslutat om femton svenska miljömål (prop. 1997/98:145, 1998/99:MJU06, rskr. 1998/99:183). I figur 2.1 anges vilka dessa är. Grundvatten av god kvalitet Levande sjöar och vattendrag Hav i balans samt levande kust och skärgård I har många miljöpåverkande utsläpp, särskilt punktutsläpp, minskat . Gemensamt för dessa utsläpp är att det har utvecklats en samsyn om åtgärdsbehov och åtgärder vilket resulterat i lagstiftning och internationella avtal. Dessutom har det funnits teknik för att minska utsläppen som inte nämnvärt påverkat samhällsutvecklingen i stort och därför relativt lätt har kunnat accepteras. Även om utsläppen har minskat så kommer det att ta för marken, vattnet och atmosfären att helt återhämta sig. Trots gott resultat av miljöarbetet, framför allt avseende punktutsläppen, återstår många miljöproblem. Det framgår t.ex. av de rapporter som presenterats av (). Miljöproblem som är i fokus är ofta svårare att åtgärda. Utsläpp av växthusgaser, övergödning, utarmning av den biologiska mångfalden och fortsatt stor spridning av skadliga kemikalier är alla av karaktären att sambanden mellan orsak och verkan är oklara eller ofullständigt kända för dem som står för utsläppen. Vetenskapliga och systematiskt baserade studier i många länder visar att dagens trender kommer att leda till försämrad miljö och livskvalitet om inte åtgärder sätts in. har i sitt betänkande Effektiv användning av naturresurser (SOU 2001:2) beräknat hur använd- ningen av energi och råvaror kan komma att utvecklas med oförändrad miljöpolitik. Enligt beräkningarna ökar den totala energianvändningen och råvaruanvänd- ningen med mellan . ökar, enligt kalkylen, BNP . En väsentlig effektivisering kan alltså förväntas, men den äts upp av volymökningar och slutresultatet blir, enligt beräkningarna, att resursförbrukningen totalt sett ökar. Utsläppen av koldioxid beräknas öka med och utsläppen av kväveoxider med . Det förtjänar att påpekas att kalkylerna handlar om råvaru- förbrukning och utsläpp i . sker av den årliga användningen av jordens resurser i och andra industriländer, vilka endast har av jordens befolkning. Ökad levnadsstandard i fattiga länder och en totalt sett ökande befolkningsmängd kommer att leda till att utsläppen globalt ökar mer drastiskt. Detta ska ställas i relation till de bedömningar som gjorts av t.ex. Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC). Panelens slutsatser är att utsläppen av koldioxid behöver minska globalt för att stabilisera utsläppen på motsvarande nivå (ca koldioxid ). I betänkande Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23) bedöms att utsläppen av växthusgaser behöver minska i . Eftersom miljöbelastningen beror på många diffusa utsläpp och därmed har blivit en fråga för alla är det svårare för staten att enbart reglera fram lösningar som sedan kan leda till en ekologiskt hållbar utveckling. Den arena som miljöpolitiken verkar på har breddats till många olika sektorer och antalet involverade aktörer har ökat. Källorna till dagens miljöbelastning finns i de flesta av samhällets sektorer. Alla aktörer har ett ansvar, men vi anser att näringslivet har en nyckelroll. Med de diffusa globala miljöutmaningar vi står inför kommer det inte enbart att räcka med successiva förbättringar för att klara miljöproblemen, utan det kommer även att behövas stora förändringar både på samhällsnivå och i de enskilda företagen. har haft i uppdrag att göra en samlad översyn av vilka delmål som behövs för att de nationella miljökvalitets- målen ska kunna nås inom en generation. har ett förslag till svensk klimatstrategi och har lämnat förslag till nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken. Nedan presenteras kortfattat dessa utredningar och även ett antal andra utredningar och delegationer som har beröringspunkter med Miljövårdsberedningens näringslivsprojekt. Beskrivningen har fokus på utredningarnas bedömningar av näringslivets roll för en hållbar utveckling. I () slutbetänkande Framtidens miljö – allas vårt ansvar (SOU 2000:52) konstateras att flera av våra miljö- problem har gemensamma orsaker: utsläpp från transporter och energianvändningen inom samhällets alla sektorer, flöden av material och varor vars effekter på miljö och hälsa i många fall är okända samt icke-hållbart nyttjande av mark, vatten och den bebyggda miljön. Det krävs därför, enligt MMK, samordnade och gemensamma åtgärder för att miljömålsarbetet ska ge resultat. En åtgärd kan, enligt MMK, bidra till att flera mål uppnås och ett styrmedel kan sporra till att många olika åtgärder vidtas inom flera samhällssektorer. För Miljövårdsberedningens näringslivsprojekt har de flesta av förslag relevans. För näringslivet i stort gäller det, enligt MMK, att ställa om till effektiv energianvändning, minskat behov av transporter och resor, avfallshantering anpassad till kretsloppet och en minimering av utsläpp av gifter och miljö- förstörande ämnen. Vidare behöver de varor som produceras och säljs vara giftfria och resurssnåla i ett livscykelperspektiv. MMK har särskilt fokuserat på energiproduktion, byggande, areella näringar, industri och handel. Inom livsmedelsindustrin är transporterna mycket omfattande och kräver nya lösningar. Inom handel och andra tjänsteföretag krävs det effektivisering av både energianvändning t.ex. ventilation, värme och belysning och av transporter. Material måste kretsloppsanpassas. MMK anser att en av de viktigaste insatserna för byggsektorn blir att effektivisera energianvändningen i både gamla och nya hus. För byggherrarnas del innebär det bland annat en mer noggrann kvalitetssäkring. Vidare krävs en förbättrad avgasrening på de arbetsmaskiner som används i byggprocessen. För fastighetsägar- nas del kan det innebära utbildning av personal för drift och under- håll samt investeringar i nya värmesystem och radonsanering. För att nå målen krävs, enligt MMK, en effektiv tillämpning av , forskning och utbildning, dialog och samråd mellan stat och näringsliv samt fortsatta frivilliga åtgärder som miljö- ledning och miljömärkning. avlämnade sitt betänkande Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23) . Förslaget till svensk klimat- strategi omfattar mål och ett handlingsprogram för att nå målen. föreslår som mål på lång sikt () att utsläppen av växthusgaser ska minska med jämfört med utsläppen . För perioden –2012, mål på kort sikt, bör utsläppen av växthusgaser ha minskat jämfört med . ska utsläppen av växthusgaser, räknat som koldioxid- ekvavivalenter, vara oförändrade jämfört med nivåer. har föreslagit ett flertal åtgärder som skulle minska klimatpåverkan från de stora sektorerna. Transportsektorn svarar för av koldioxidutsläppen. För att minska de ökande utsläppen bör förbrukningen av fossila bränslen minskas bland annat genom att bränslesnåla fordon utvecklas. Byggföreta- gen måste skapa energisnåla hus och förbättra de gamla. I industrin behövs kunskap om verksamheters och produkters miljöpåverkan. föreslår en höjning av koldioxid- skatten. Andra styrmedel som kommittén föreslår är information och generella ekonomiska styrmedel. Ett flertal olika styrmedel måste enligt klimatkommittén användas inom klimatpolitiken för att uppnå målen. Kommittén anser att miljööverenskommelser mellan staten och näringslivet på kan utvecklas till ett användbart medel för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimat- påverkan. Dessa bör bli speciellt aktuella i företag som har kom- mit långt i sitt miljöarbete och har hög motivation att ytterligare driva på utvecklingen. Frivilliga överenskommelser kan bidra till ökad samsyn mellan myndigheter och näringsliv om miljöproblem samt om behovet av åtgärder. Miljööverenskommelser bör inte ses som ett ensamt instrument utan bör komplettera andra styrmedel. uttrycker tveksamhet till frivilliga överens- kommelsers potential att verkligen få fram betydelsefulla resultat. Frivillighet kan i vissa fall resultera i att mål inte sätts speciellt högt. För att komma fram till kraftfulla överenskommelser krävs enligt kommittén oftast någon typ av sanktioner, vilket förvandlar den frivilliga överenskommelsen till en reglering. avlämnade sitt betänkande Varor utan faror – Genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken (SOU 2000:53) . Utredningen hade i uppdrag att föreslå hur de nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken ska genomföras. I uppdra- get ingick bl.a. att definiera ämnen som bör omfattas av de nya riktlinjerna samt lämna förslag till ytterligare åtgärder och styr- medel som behövs för att kunna genomföra de nya riktlinjerna samt att analysera förslagens ekonomiska och andra konsekvenser. vill kemikalieutredningen att varor med kemiska ämnen som kan orsaka cancer, påverka arvsmassan eller störa fortplant- ningsförmågan ska förbjudas. Utredningen pekar på dagens brist på kunskap om kemiska ämnen. föreslår att alla ämnen som används – oavsett om de är nya eller redan existerande – ska omfattas av samma krav på uppgifter om ämnets hälso- och miljöegenskaper. Utredningen föreslår att ämnen, för vilka sådan kunskap saknas, inte ska få släppas ut på marknaden efter vissa årtal. Utredningen föreslår att tillverkare och importörer senast vid utgången av ska ha tagit fram kunskap om inneboende hälso- och miljöegenskaper som motsvarar de krav som EU ställer på nya ämnen. För medelvolymsämnen (/år– /år) ska sådana data finnas senast vid utgången av och för övriga ämnen senast vid utgången av . föreslår också konkreta utfasnings- kriterier för långlivade (persistenta) och bioackumulerande ämnen samt för ämnen som är cancerframkallande, arvsmassepåverkande och reproduktionsstörande. Enligt regeringens riktlinjer ska dessutom kvicksilver, kadmium och bly avvecklas. förordar en användning av både mjuka och hårda styrmedel samt åtgärder såväl nationellt som internatio- nellt för att nå framgång med de uppsatta målen. Bland flera förslag nämns dialog mellan stat och näringsliv. Utredningen föreslår t.ex. att regeringen bör ge Kemikalieinspektionen och i uppdrag att föra en dialog med ett antal kemikalieanvändande branscher kring hur verksamhetsanpassad information om hälso- och miljöfarliga kemikalier kan tas fram och spridas.