sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — Det finns ett behov av att kunna följa utvecklingen i olika regioner närmare, bl.a. för att ta fram analyser och underlag för regional- politiken. vill ha tillgång till mer statistik, som kan beskriva regionala skillnader i ekonomisk utveckling, även om de tycker att detta inte bör få högsta prioritet. Förändringen i den ekonomiska aktiviteten och därmed utvecklingen av sysselsättning, löner, byggverksamhet m.m. är mycket olika i skilda regioner. Detta speglas dåligt i den officiella statistiken. Flera användare, bl.a. , anser vidare att det borde finnas betydligt mer aktuella uppgifter på bruttoregionalprodukten (BRP). Eftersläpningen ligger f.n. på åtminstone . Användarna nämner också flera andra områden där det saknas regionalt fördelad statistik, bl.a. IT- statistik (FöreningsSparbanken), KPI (Företagarnas Riksorganisa- tion, , SAF), löneökningar branschvis (). Det saknas vidare en sammanhållen korttidsstatistik över den totala löneutvecklingen. Flera användare saknar ett löneindex för timlönerna totalt i . Flera användare har påtalat att löne- statistiken behöver kompletteras med uppgifter över bl.a. nya belöningsslag, som t.ex. optioner och bonus. Nya lönesystem har blivit vanligare och det har blivit allt viktigare att följa löne- utvecklingen uppdelad på de olika delarna. SAF:s ekonom betonar sålunda betydelsen av att kunna följa utvecklingen av de nya belöningssystemen. De motsvarar ju också ökade kostnader för företagen. Det är möjligt att timlönerna kan röra sig långsamt, medan kostnaderna för olika former av belöningar ökar snabbare. , som är statistik- ansvarig myndighet för lönestatistiken, kommer att föreslå SCB att ta fram uppgifter om nya löneslag, såsom vinstbonus, optioner, konvertibler m.m. De nya uppgifterna bör komma in i den kortperiodiska statistiken. Ekonomerna hos Nordea och SAF anser att lönestatistikens indelning i arbetare och tjänstemän är närmast obsolet. Löne- utvecklingen borde också gå att koppla till kompetens- utvecklingen. Det skulle underlätta analysen av vad löneutvecklingen beror på. företrädare skulle vilja få uppgifter på hur mycket arbetsgivarna betalar i sjukersättning. Detta är viktigt för uppskattningar av bidragsberoendet m.m. Lagen stadgar att arbetsgivarna skall redovisa till RFV hur mycket de betalar i sjuklön . Arbetsgivarnas utgifter för sjuklön redovisas tillsammans med utgifter för löner, vilket medför att sjuklönen riskerar att räknas till produktionen. I princip finns samma problem när det gäller arbetsgivarens utbetalningar av permitteringslöneersättning. Arbetsgivarnas redo- visning är här mycket ofullständig. Ingen samlar in uppgifter om permitteringslöneersättning eftersom staten har tagit bort sina bidrag. Det finns en lag som stadgar att permitteringslöne- ersättning, skall betalas, men ingen följer upp om så sker, eftersom det endast är arbetsgivaren som är betalningsansvarig. RFV utför skattningar på grundval av arbetsgivarnas redovisning. På grund av den bristfälliga kvaliteten blir även skattningarna mycket skakiga. Det saknas även primärstatistik för beräkningar av brutto- överskott för olika branscher. Ekonomen vid Fond- kommission efterlyser vinstmått (bruttoöverskottsberäkningar) i nationalräkenskaperna. Sådana finns i . SAF:s ekonom saknar också statistik över driftsöverskott branschuppdelat. Det är viktigt att ha tillgång till sådan statistik, även för internationella jämförelser. beräkningsmetoder kan möjligen stå som Utredningen bör titta på deras metoder, menar man. Ekonomen vid saknar vidare uppgifter om lönernas andel av förädlingsvärdet. LO är en annan användare som saknar bra vinstmått för ekonomin. De efterfrågar vinstandelar i näringslivet. saknar statistik över arbetskraftsutbud, medelarbetstid, m.m. fördelat på kön. Sådan statistik behövs för långsiktiga, strukturella analyser. Företrädarna för Närings- departementet saknar individstatistik om företagare. () har fått i uppdrag att undersöka möjligheten att redovisa uppgifter där individ- och företagarstati- stik kombineras. En prioriterad uppgift är att göra det möjligt att redovisa företagares kön och invandrarbakgrund. FöreningsSparbankens ekonomer saknar statistik över hur kunskapsnivån hos arbetskraften utvecklas. Sådan vore värdefull i bedömningar av bl.a. konkurrenskraft. Det bör gå att få fram kostnader för utbildning inom företag. utredare saknar statistik över hur kunskaper och utbildning används. De skulle vidare vilja få information om sambandet mellan utbildning och investeringar i forskning och utveckling. Företrädarna för föreslår att SCB tar fram uppgifter om hur mycket forskning och utveckling bidrar till BNP- tillväxten. Ekonomerna vid IUI saknar utrikes migration för högutbildade samt inrikes migration för arbetskraften, inte bara för hela befolkningen. Postens ekonomer saknar mer information om hushållens förväntningar, t.ex. hushållens förväntningar om ränte- respektive aktiekursutvecklingen. De jämför med hushållsenkät, som innehåller mer än den svenska Hushållens inköpsplaner, HIP. Vidare saknar TCO:s ekonomer statistik över i vilken mån hushållen är belånade och återbelånade. utredare anser att Utgiftsbarometern (en s.k. bokföringsundersökning som SCB gör bland hushåll) har för dålig kvalitet. Det beror till stor del på att urvalet för undersökningen är för litet. De saknar ett större urval för utgifts- och avgiftsstatistik. Det går inte att bryta ned statistiken på de hushållsgrupper som är intresserade av. Ekonomerna vid FöreningsSparbanken saknar statistik över sparande. Sparbarometern räcker inte. Mer information behövs för hushållen, vilken kan bidra till en bättre bild av hushållens ekonomi. FöreningsSparbankens ekonomer vill också få en tydligare bild av förmögenhetsutvecklingen. utredare saknar statistik över nationalförmögenheten och hur den förändras. , och många fler saknar uppgifter över kapacitetsutnyttjande. SCB redovisade tidigare sådan statistik, men den togs bort som självständig produkt 1999. Användarna vill ha kapacitetsutnyttjandet uppdelat på faktiskt och möjligt utnyttjande. Skillnaden mellan dessa ger ett mått på ansträng- ningsgraden på arbetsmarknaden och är en viktig konjunktur- indikator. saknar också statistik över resursut- nyttjandet i olika branscher, både för industri- och tjänste- branscher. Uppgifter om utnyttjandegraden av humankapital respektive fysiskt kapital behövs också. samt saknar export- enkäter liknande dem som SCB tidigare producerade. De visade faktiska samt förväntade exportleveranser i volym till olika länder och länderområden. De behöver emellertid inte vara lika detaljerade som . Det räcker med grövre bransch- och länderaggregat. ekonom anser att statistiken generellt bör belysa utvecklingen för mindre och medelstora företag bättre. Eko- nomerna vid menar att statistik för små företag är eftersatt, trots att småföretagen till antalet är så dominerande. De skulle vilja ha all typ av månadsstatistik även för småföretag (upp till 50 anställda). Det finns t.ex. finansiella data för småföretag hos affärs- och kreditupplysningsföretaget m.fl., som borde kunna samlas centralt hos SCB. En professor vid framför idén att bygga upp en företagsdatabas, där bokföringsdata kombineras med priser (produktpriser, timlöner etc.) och annan kompletterande information. Ekonomerna vid föreslår också att SCB tar fram en databas, t.ex. över de 500 största företagen i . Databasen skulle bl.a. ge användarna god historik över strukturella förändringar i näringslivet. Överhuvudtaget vore det värdefullt med mer statistik över de största företagen, som givetvis måste vara aktuell, menar de. Patent och registreringsverkets material skulle också kunna användas. SCB:s program för miljöräkenskaper saknar aktuell statistik över bränsleförbrukning, miljöskatter och direkta subventioner. Ekonomerna vid saknar statistik som belyser hur rabatter utvecklas över tiden. Rabatter bör vägas in bättre i prisindex. Vidare saknar de information om hur prisut- vecklingen för en vara eller tjänst delas upp i pris- respektive kvalitetskomponenter. FöreningsSparbankens ekonomer påpekar att tillgångspriserna är bristfälliga när det gäller kommersiella fastigheter och de saknas för bostadsrätter samt hyresrätter. Regional nedbrytning saknas även här. Även ekonomerna vid Nordea saknar statistik avseende prisutvecklingen på kommersiella fastigheter, liksom statistik över byggandet av kontorslokaler. De skulle också vilja ha tillgång till uppgifter om t.ex. hur stor yta kontorslokaler som hyrs ut. Denna statistik bör komma regelbundet. Beträffande ålderspensionssystemet är det viktigt att statistiken förmår spegla de förändringar som övergången till ett nytt pensionssystem kommer att medföra, menar . Detta gäller framförallt premiepensionssystemet (PPM), vars verksamhet ännu inte har redovisats i officiell statistik. För att kunna göra tillförlitliga prognoser över pensionsutbetalningarnas storlek behövs god statistik både över de inkomst- och ut- giftsflöden, som påverkar de fonderade medlen, samt uppgifter om hur fondvärdet förändras över tiden. undrar om informationen om direktavkastningen på medel i de fonder som ingår i PPM kommer att samlas in. Nationalräkenskaperna skall ju redovisa denna direktavkastning. Ekonomerna vid FöreningsSparbanken skulle vilja ha placeringar i fonder uppdelade på valutor och marknader. PPM skulle kunna utgöra ett bra underlag för analyser av hushållens långsiktiga sparande, menar de. Även utländska fondförvaltare bör fångas in. De svarar ju för en stor och växande del av det svenska fondsparandet. FöreningsSparbankens ekonomer är vidare i stort behov av att kunna följa valutaflöden, bl.a. för analyser av kronkursens utveckling. De skulle vilja ha tillgång till någon central databas med löpande uppgifter om dessa flöden. Finansräkenskaperna borde kunna ta fram statistiken. beställer banken statistik från enskilda fondbolag, vilket är tidsödande, krångligt och inte hel- täckande. ekonom saknar uppgifter om kapitalströmmar, för att t.ex. kunna följa hur svensk verksamhet växer utomlands. Detta har fått allt större betydelse för hur ekonomier utvecklas. SEB:s ekonomer saknar mittårspriser för penningmängdsmåtten M1 och M2. Det borde finnas som officiell statistik och inte bara vara som något får. TCO:s ekonomer saknar statistik över återköp av aktier. Ekonomen vid saknar både kvartals- och årsvis statistik avseende BNP från produktionssidan i löpande priser. De saknar även statistik över BNP från inkomstsidan. företrädare saknar nationalräkenskaper rörande de faktiska hushållen, dvs. nationalräkenskapernas hus- hållssektor exklusive hushållens ideella organisationer. De skulle också vilja ha produktionen i nationalräkenskaperna uppdelad på ändamål samt mer detaljerat än . TCO:s ekonomer anser att SCB borde fokusera på nettonationalprodukten (NNP), eftersom avskrivningarna är mycket större i den nya ekonomin och dessa avskrivningar kan inte användas för att öka konsumtionsutrymmet. I visar t.ex. NNP lägre tillväxt än BNP. Detta är en viktig jämförelse, som även borde tas fram för . Ekonomen vid Första AP-fonden saknar också att statistik över nettonationalprodukten (NNP). Uppgifter om skillnaden i förändringen av NNP respektive BNP skulle ge värdefull in- formation. Man skulle få ett mått på om vinst- respektive löne- utrymmet i ekonomin. Företrädarna för () saknar mer och bättre kvalitet på s.k. sektorräkenskaper. I sektorsräkenskaperna finns alla ekonomiska transaktioner en sektor genomför i nominella termer. Detta område har nedprioriterats . Samarbetet mellan nationalräkenskaperna och finans- räkenskaperna bör i det här avseendet bli bättre. De vill att sektors- räkenskaperna utvecklas för företagssektorn så att de till större del definieras utifrån egna källor och inte som ofta restpost- beräknas. ekonom saknar uppgifter om de offentliga utgifterna i förhållande till utgiftstaken. samt ESV saknar sparbalanser kvartalsvis för hushåll, näringsliv och offentlig sektor. För att kunna följa sparandet i den offentliga sektorn och i resten av ekonomin är kvartalsvisa sparbalanser för hela ekonomin, inklusive en separat beräkning av företagssektorn och med en avstämning mot bytes- balansen, ett viktigt hjälpmedel, menar . Även om flera användare är nöjda med tillförlitligheten i allmänhet så finns det många synpunkter på att den är otillräcklig i både primärstatistiken och nationalräkenskaperna, vilket bl.a. kommer till uttryck i stora revideringar. , och betonar att behovet av kvartalsvisa nationalräkenskaper av hög kvalitet har blivit allt viktigare. Kvalitetsproblem finns på en rad områden, bl.a. tjänstesektorn, producentpriser, deflatering, produktivitet, offentliga sektorns finanser, offentlig konsumtion, kapitalstockar, löner, arbets- marknad, utrikeshandel, inkomster och förmögenhet. SCB borde, enligt många användare, satsa på mer analys av statistiken för att komma till rätta med problemen. Mer analys skulle också ge bättre underlag för att granska primärstatistiken i större utsträckning. menar att trots goda ansträngningar för att upprätthålla och förbättra den ekonomiska statistiken har den knappa resurstilldelningen bidragit till en sämre kvalitet och täckning i den ekonomiska statistiken. , och har sett ett ökat behov av tillförlitlig ekonomisk statistik i sina respektive verk- samheter. Förbättringar behövs på många områden. Större insatser för analys, konsistensprövning och avstämning i nationalräken- skaperna efterlyses. Flera andra användare är tämligen nöjda med statistikens tillförlitlighet. De flesta är också medvetna om att statistik innebär ett visst mått av osäkerhet och att revideringar förekommer. utredare är nöjda med statistiken på riksnivå, men på lägre nivåer är tillförlitligheten sämre. Ekonomerna vid pekar på att statistikens tillförlitlighet i hög grad beror på vem som är avsändare eller producent. Ekonomerna vid föredrar att det samlas in kompletterande statistik i stället för att förbättra precisionen i den befintliga statistiken. Konsumentprisindex (KPI) har hög tillförlitlighet, menar användarna. ekonom tycker att det märks att det finns mer resurser för KPI medan nationalräkenskaperna inte har haft samma möjligheter till metodutveckling. Prisprogrammets nära kontakter med forskare, bl.a. genom , har också bidragit till att stärka tillförlitligheten i KPI. Detta är något som saknas för nationalräkenskaperna. Flera användare pekar på kvalitetsproblem när det gäller producentprisindex. anser att tillförlitligheten inom producentprissystemet bör höjas genom utvidgade urval och en förstärkning av arbetet med kvalitetsjusteringar. anser att hela PPI-systemet är dåligt. Ett exempel är PPI för investeringsvaror, som förmodligen inte speglar en riktig prisutveckling. ekonom påpekar att PPI för investeringsvaror kan hoppa kraftigt från månad till månad. Ekonomerna vid menar att pris- statistiken, särskilt PPI för byggvaror, visar fel när listpriser används som inte tar hänsyn till de rabatter som tillfaller allt fler köpare. Ekonomen vid Verkstadsindustrier menar att priserna enligt PPI kan vara fel då det finns risk för att företagen har missuppfattat vilka prisuppgifter de skall lämna. Företagen använder olika definitioner på försäljningspris, och måste ibland väga ihop flera delkomponenter av priset för att komma fram till försäljningspriset. Ekonomerna vid pekar vidare på osäkerheten i prisindex för datorer. Statistiken visar konstiga volymförändringar, vilket tyder på att det är något fel med det prisindex som används. Ytterligare en svaghet är att det är osäkert vilken växelkurs uppgiftslämnarna/företagen har använt då de räknat om priser i utländsk valuta till svenska kronor. Val av växelkurs kan givetvis slå kraftigt på prisutvecklingen. påpekar att PPI använder gamla valutakurser (kurserna från i föregående månad), vilket kan ge en missvisande utveckling om valutakurserna därefter har förändrats kraftigt. Flera användare är mycket tveksamma till sättet att räkna om utländsk valuta i PPI. Det framgår bl.a. i intervjusvaren från ekonomen vid , , och . Nordeas ekono- mer tycker att man borde använda ett månadsgenomsnitt i stället för valutakurser (för föregående månads sista dag). Det nuvarande förfarandet kan ge mycket missvisande resultat med en flytande krona. Ekonomerna vid FöreningsSparbanken och menar att osäkerheten ökar i och med att företagen kan göra egna omräkningar från olika valutor. ekonom påpekar att det är svårt att deflatera utrikeshandeln, eftersom kvaliteten på PPI också är skakig. Detta gäller inte minst PPI för investeringsvaror, som kan hoppa kraftigt från månad till månad. Felaktiga priser ger även felaktiga terms-of-trade, dvs. exportpriser i relation till importpriser, vilket ekonomerna vid och påpekar. Telekom väger ju tungt i svensk export och inverkar kraftigt på terms of trade. Vidare saknas det bra prisindex för tjänsteexporten respektive tjänsteimporten, betonar ekonomer. Det har inte gått att följa ett faktiskt prisbeteende för tjänsteexport respektive tjänsteimport. SCB har använt deflatorer för tjänstehandeln, som inte haft någon ekonomisk tolkning. Bättre deflatorer bör tas fram, t.ex. genom enkätundersökningar och pris- analyser. Uppfattningen om arbetskraftsundersökningarnas () tillför- litlighet går något isär bland användarna. och före- trädarna från , , och har uttryckt invändningar mot tillförlitligheten, främst beroende på att andra källor, t.ex. den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken visar på andra resultat. Ekonomerna vid Industriens Utrednings- institut och anser dock att och arbetsmarknadsstati- stiken är tillförlitlig statistik. statistikanvändare anser att det har varit svårt att dra gränser för vilka som skall ingå i sysselsättningen när nya AMS-åtgärder har satts in. borde ha en tydligare policy för att parera stora mätfel, eftersom allt annat hamnar i gungning när visar fel. I övrigt är bra. LO:s ekonomer anser att ger sken av exakthet, eftersom statistiken aldrig revideras. Någon avstämning mot andra källor verkar inte göras, menar de. Utredarna vid menar att måttet på arbetskraftsutbud i är bland det skakigaste som finns i statistiken. Arbets- kraftutbudet i tidsanvändningsundersökningarna ger en tydlig indikation om bristande kvalitet i uppgifterna om antalet arbetade timmar. Arbetade timmar är väldigt centrerade runt de avtals- mässiga veckoarbetstiderna och inte, som man kunde förvänta, mer jämnt fördelade. Ett stort antal användare är kritiska mot lönestatistiken. , och företrädare för och . En korrekt total löneutveckling för hela arbetsmarknaden efterfrågas. och FöreningsSparbankens ekonomer pekar på problemet med flera olika källor och att det är svårt att få en enhetlig bild. Ekonomerna vid FöreningsSparbanken tycker vidare att lönestatistiken för tjänstemän är dålig. och företrädarna för varnar för att lönestatistiken kan ge en missvisande bild av löneutvecklingen, t.ex. i samband med retroaktiva löneutbetal- ningar. påpekar att den totala löneutvecklingen i SCB:s Lönestatistisk årsbok kan vara missvisande. Nominell samt real löneutveckling ligger högre i denna statistik än i konjunkturstatistiken (månad). Korrigeringen för ändrade arbets- tider är mer bristfällig i strukturstatistiken (år) än i konjunk- turstatistiken. Ekonomerna vid Verkstadsindustrier menar att det verkar som om för mycket har räknats in i den kortperiodiska lönestatistiken, exempelvis bonuslöner. TCO:s ekonomer menar att lönestatistiken har försämrats när man har gått från total- undersökning till urvalsundersökningar. Lönestatistiken är inte relevant om man inte tar hänsyn till de allt mer utbredda bonussystemen. Detta syns i skillnader mellan lönestatistik och taxeringsstatistik. SCB borde informera om osäkerhet, sprid- ningsmått m.m. då lönestatistiken presenteras. Ekonomerna vid Verkstadsindustrier menar att SCB:s korttidsstatistik i vissa fall är mindre tillförlitlig. Ett område som nämns av flera användare är statistiken över industriproduktionen. Den är svårtolkad och revideringarna är stora enligt flera an- vändare, bl.a. vid , , , , Nordea och . tycker att statistiken inte borde publiceras under benämningen Industriproduktionsindex, eftersom den inte bygger på produktionsuppgifter, utan i huvudsak på leveranser. Dessutom ingår inte produktion för lager. Ekonomerna vid och påpekar att vikterna är för gamla (1995), vilket ger dålig tillförlitlighet (telekomindustrin får t.ex. alltför låg vikt). Orderstatistiken är av tveksam kvalitet som resultatet är svårtolkat, särskilt med tanke på de stora revideringarna. Det uttrycker användare vid , och . ekonom undrar om de stora fluktuationerna kan bero på att kalenderkorrigeringen inte görs helt korrekt. Statistiken över tjänsteproduktionen är osäker enligt flera användare. Detta framförs bl.a. av representanter för Första AP- fonden, och . Ekonomen vid Första AP- fonden anger deflateringen som det största problemet, medan SAF:s ekonom nämner ökad osäkerhet huruvida uppgiftslämnarna har lämnat rätt uppgifter för det som avses. ekonom ifrågasätter nyttan av det s.k. aktivitets- indexet som SCB publicerar. Skillnaderna mellan vad detta index har visat för ett kvartal och det senare utfallet från national- räkenskaperna borde förklaras och analyseras i samband med publiceringen av aktivitetsindexet. skattas de tidigare upp- gifterna i indexet om så fort nya kvartalsräkenskaper kommit, så att aktivitetsindex skall stämma exakt med nationalräkenskaperna. Därmed tappar man den användbara informationen om skillnaden mellan aktivitetsindex och utfall i nationalräkenskaperna. Ett par användare har invändningar mot statistiken över konsum- tionsutgifter. anser att det finns stora brister i dataunderlaget för hushållens konsumtion då SCB har haft svårt att genomföra konsumtionsundersökningar. Detta medför att det är problem att skatta förändringar i mervärdesskatt på olika varugrupper och att beräkna t.ex. hur en skatteväxling av avgifter från lön till energiavgifter slår för olika hushåll. menar att den bristande tillförlitligheten hos statistiken över konsumtionsutgifter gör att den inte används av nationalräkenskaperna så mycket som den borde. utredare anser att utgiftsstatistiken brister, eftersom den inte går att bryta ner på de grupper som de är intresserad av. menar att skillnader i statistiken för detaljhandeln från SCB respektive Handelns Utredningsinstituts väcker frågor om kvaliteten. Dessa skillnader borde kommenteras av SCB på ett objektivt sätt. SAF:s ekonom är mer positiva till tillförlitligheten hos SCB:s statistik över detaljhandelns omsättning. Lagerstatistiken utgör i stort sett en enda stor restpost i nationalräkenskaperna och det går inte att utifrån lagerstatistiken få en bra uppfattning om förändringen i lagerinvesteringarna. Det anser och flera andra användare vid bl.a. LO, Posten, och . Enligt Riks- banken är det önskvärt med en ökad uppdelning av uppgifterna på bl.a. olika typer av lager för att kunna värdera statistiken. LO:s ekonomer tycker att det visserligen är bra att vissa poster i nationalräkenskaperna kommer fram via avstämningar och rimlig- hetsbedömningar, men att det borde finnas mindre frihetsgrader när det gäller lagerposten. Postens ekonomer menar att det skulle underlätta om man knöt lagerstatistiken till national- räkenskapernas redovisningssätt så att man kan göra prognoser för lagerförändringarnas bidrag till BNP. Det finns ett antal olika synpunkter på tillförlitligheten i statistiken över utrikeshandeln. och m.fl. användare menar att statistiken är osäker. ekonom tycker att revideringarna ibland är oacceptabla och att statistiken är svår att deflatera beroende på att producentprisindex är skakigt. TCO:s ekonomer tycker att det är svårt att få grepp om internhandeln i utrikeshandeln och att återexporten är ett problem. Det finns en risk för att export- och importberoendet överskattas om internleveranserna registreras på ett felaktigt sätt i statistiken.