sou · GPB331 · 2002-01-01 00:00:00 — I kapitel 8 redovisas vad som avses med positiv särbehandling av vissa leverantörer och i kapitel 9 redovisas nuvarande förutsättningar för direktupphand- ling i . I kapitel 10 beskriver vi förutsättningarna att få informa- tion om och begära överprövning av beslut om leverantör, dvs. I kapitlet beskrivs även innehållet i den ovan be- rörda Alcatel-domen. I kapitel 11 redovisar vi våra överväganden och förslag. I kapitel 12 beskriver vi våra förslag till riktlinjer för regeringens arbete i EU. I kapitel 13 redovisar vi ekonomiska och andra konsekvenser av våra förslag och i kapitel 14 finns författningskommentarerna. Kommittén har genomfört ett antal hearingar och möten med leve- rantörer, upphandlande enheter, branschorganisationer samt fack- liga organisationer. Till kommitténs möten har inbjudits före- trädare för Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling (EKU- delegationen), , (), , , Jämställd- hetsombudsmannen (JämO), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), i (LO), (), PIST- gruppen (privata företag i samhällets tjänst) , Näm- nden för offentlig upphandling (NOU) , , och Statskontoret. Kommitténs ordförande och sekretariatet har genomfört studie- resor till , och . Överläggningar har ägt rum med företrädare för kommissionen. Särskilda möten har ägt rum med företrädare för bl.a. Hela ska leva, Kvalitets- och kompetensutvecklingsrådet, PIST-gruppen, Offentliga Inköpare, för regelgransk- ning (NNR), (), Gles- bygdsverket, kommun, LO, TCO, , , , Dis- krimineringsombudsmannen, , . Kommittén har i arbetet med slutbetänkandet låtit professor utföra en rättsutredning om sociala hänsyn vid offentlig upphandling, se bilaga 3. förvaltningsjuristen har på kommitténs uppdrag tagit fram en rapport om affärsmässighetsbegreppet i , se bilaga 4 och Arbetsrätts- juristen har på kommitténs uppdrag skrivit en promemoria om arbetsrättsliga förutsättningar vid offentlig upp- handling, se bilaga 5. , , har anlitats för att granska författningstexter och annan text i slutbetänkandet. Kommittén har samrått med Utredningen om sjukvårdsupp- handling (S 1998:01), EKU-delegationen (M 1998:01) och Utred- ningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (N 1999:03). SimpLex-enhet har beretts tillfälle att ge synpunkter på överväganden och förslag i kapitel 11 och konsekvensbeskrivningen i kapitel 12. 1.5.1Frågor som behandlats i delbetänkandet De frågor som behandlats i kommitténs delbetänkande behandlas inte vidare i detta slutbetänkande. För allmänna beskrivningar om upphandlingslagstiftningens innehåll och den problembild som kännetecknar den offentliga upphandlingen i stort hänvisas till del- betänkandet. 1.5.2Sociala och arbetsmarknadspolitiska hänsyn Möjligheten att beakta samhällspolitiska hänsyn i allmänhet vid offentlig upphandling har arbetats in i de redogörelser som be- rör affärsmässighetsbegreppet, antidiskrimineringsklausuler, miljöanpassad upphandling och lokal upphandling, dvs. i kapitel 3 och 5-7. Våra överväganden rörande de i dessa kapitel behandlade frågorna återfinns i kapitel 11. I dessa kapitel behandlar kommittén frågan om vilka avväg- ningar en upphandlande enhet bör göra när enheten skall anta det anbud som är det ekonomiskt mest fördelaktiga och frågan om enheten skall göra samma avvägningar oberoende av om upphandlingen avser upphandlingar under eller över de s.k. tröskelvärdena. Kommittén har inte gått in på andra specifika samhälls- politiska hänsyn än de som avses i nämnda kapitel och avsnitt. Sådana hänsyn kan nämligen ha olika vikt och betydelse. De kan även skilja sig åt vad gäller i vilka delar av upphandlings- processen som de kan beaktas.9 Kommitténs inställning när det gäller möjligheten att rent generellt ta sociala och arbetsmarknadspolitiska hänsyn, inklusive andra angelägna hänsyn än antidiskrimineringshänsyn och miljö- hänsyn vid offentlig upphandling redovisar vi i kapitel 12. LO och TCO har i skrivelser till kommittén bland annat påpekat att företag som lämnat anbud vid en offentlig upphandling exempelvis inte bör tillåtas konkurrera med sämre arbetsvillkor eller med att inte följa gällande lagstiftning. 9 Jfr NOU:s kommentarer till frågor om upphandling med beaktande av etnisk mångfald, ärende 1999/0075-21 s. 2 not 3. ställts krav på att leverantörer till den offentliga sektorn respekterar åtta kärnkonventioner, dvs. konventionerna om förenings- och organisationsfrihet (nr 87 och 98) samt konventionen om förbud mot tvångsarbete (nr 29 och 105), förbud mot barnarbete (nr 138 och 182) samt konventionen om förbud mot diskriminer- ing (nr 100 och 111). TCO har till kommittén gett in ett förslag till uppförandekoder vid offentlig upphandling. LO har gett in en skrivelse till kommittén där LO framför krav på att offentlig upphandling ska kunna användas för att främja sociala mål såsom sysselsättningspolitiska mål, jämställdhet och miljömål. Kommittén anser visserligen att innehållet i skrivelserna från TCO och LO är relevant för en diskussion om i vilken utsträck- ning den offentliga upphandlingen kan ta hänsyn till samhälls- politiska mål. Med hänsyn främst till den tidigare omnämnda för- skjutningen av tidplanen för kommissionens arbete med ändringar i upphandlingsdirektiven och tolkningsmeddelandena avseende miljö och sociala och arbetsmarknadspolitiska hänsyn gör kommittén den bedömningen att en utredningsinsats utöver de som anges i tilläggsdirektivet inte ryms inom utredningsuppdraget. 1.5.3Handlingsoffentlighet och sekretess hos upphandlande enheter och leverantörer Med anledning av en meddelad dom från EG- domstolen behandlar kommittén i kapitel 10 behovet av en anpass- ning av bl.a. sekretesslagens bestämmelser för att möjliggöra att leverantörer får kännedom om innehållet i tilldelningsbeslutet innan avtal sluts. I avsnitt 11.10 redogör vi för våra överväganden i denna del. I kommitténs uppdrag ingår dock inte att utreda om statliga och privata bolag som är upphandlande enheter skall omfattas av regler om handlingsoffentlighet och sekretess. Däremot har Offentlighets- och sekretesskommittén10 i uppdrag bl.a. att överväga om det är lämpligt med en enhetlig syn på offent- lighetsprincipens tillämplighet när det gäller kommunala och statliga företag samt att ange vilka kriterier som bör gälla för insyn i dessa och i andra organ som avses i 1 kap. 8 § sekretesslagen.11 Problem som sammanhänger med att statliga bolag till skillnad från kommunala bolag inte har att följa reglerna om handlings- offentlighet och sekretess ingår således uttryckligen i direktiven. Uppdraget kan även genom omnämnandet av bestämmelsen i 1 kap. 8 § sekretesslagen komma att avse sådana privata bolag som är upphandlande enheter enligt 4 kap. . Enligt 1 kap. 8 § sekretesslagen skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos en myndighet gälla i tillämpliga delar också handlingar hos de organ som anges i bilagan till sekretesslagen i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. De i bilagan angivna organen skall vid tillämpningen av sekretesslagen jämställas med myndighet. Uppdraget skall enligt direktiven vara slutfört . Kommittén har dock be- gärt förlängning. När det gäller skydd för privatanställdas yttrandefrihet har lämnat ett förslag till en ny lag som syftar till att säkra yttrandefriheten för privatanställda12. Förslaget innebär bl.a. att privata arbetsgivare förbjuds att ingripa mot arbetstagare för att de utnyttjat tryck- och yttrandefriheten enligt grundlagarna i fråga om åsikter och upplysningar om verk- samheter inom eller med anknytning till det allmänna. Förbudet gäller bl.a. information om verksamhet som bedrivs av offentligt upphandlande driftentreprenader. 12 Ds 2001:9. 2Kvalitetsfrågor i samband med offentlig upphandling Ordet kvalitet kommer från latinet och betyder beskaffenhet eller egenskap. Kvalitet kan betyda olika saker för olika individer och företeelser. Den totala kvaliteten hos en vara eller tjänst låter sig inte fångas med mindre än att flera kvalitetsdimensioner beskrivs. Kvalitet beskriver ett relativt snarare än ett absolut fenomen. Kvalitetsbegreppet är dynamiskt snarare än statiskt och kontext- bestämt snarare än objektsbestämt.13 För att kunna formulera meningsfulla och tydliga kvalitetskrav är det nödvändigt att klar- göra vilket perspektiv som anläggs och vilka delmoment eller pro- cesser som skall utföras för att driva en viss verksamhet. De upphandlande enheternas ansträngningar för att vidmakthålla eller förbättra kvaliteten i det som upphandlas utgår från de som är mottagare av verksamhetens resultat, dvs. kunderna eller brukarna. Exempel på kunder är boende i ett gruppboende för dementa, elever i och besökare i en . Kvaliteten ligger i stor utsträckning i deras ögon. Det är i samspelet eller mötet mel- lan subjektet (kunden) och objektet (tjänsten) som kvalitet upp- står. Kvaliteten i relationerna mellan upphandlingsenheten, fack- förvaltningen och leverantör lägger grunden för den kvalitet som upplevs av kunderna. Det är inte bara kundernas behov, förväntningar och krav som skall tillfredsställas. Även den ansvariga myndigheten, den valda utföraren och personalen har behov, förväntningar och krav som bör infrias. Rätt kvalitet uppstår när behov tillfredställs, förvänt- ningar infrias och krav uppfylls14. 13Edvardsson Bo, Kvalitet och tjänsteutveckling, 1996 s. 123 Vid utformning av förfrågningsunderlag, anbudsprövning och uppföljning av åtaganden i ett upphandlingskontrakt finns ett be- hov av att definiera och mera exakt konkretisera vad kvalitets- begreppet står för. I den internationella terminologistandarden ISO 900015 definieras kvalitet enligt följande: alla sammantagna egenskaper hos ett objekt eller en företeelse som ger dess förmåga att tillfredsställa uttalade eller underförstådda behov. En kvalitetsplan är ett dokument som anger de specifika kvali- tetspåverkande aktiviteterna, deras ordningsföljd och de resurser som används för dessa aktiviteter för viss produkt, projekt eller kontakt. En kvalitetspolicy innehåller en organisations övergripande av- sikter och inriktning vad avser kvalitet, formellt uttalade av högsta ledningen. Ett kvalitetssystem omfattar organisatorisk struktur, rutiner, processer och resurser som är nödvändiga för ledning av verk- samheten med avseende på kvalitet. Kvalitetssystemet bör inte vara mer omfattande än vad som är nödvändigt för att uppfylla kvalitetsmålen. Vid kontrakts- och bedömningssituationer och i de fall då det föreligger myndighetskrav kan det krävas att man visar att kvalitetssystemet fungerar. Kvalitetssystemet finns vanligen dokumenterat i en kvalitetshandbok eller kvalitetsmanual. Med kvalitetssäkring avses alla inom ramen för ett kvalitets- system planerade och systematiska aktiviteter presenterade i nöd- vändig utsträckning, som skapar tillräcklig tilltro till att ett objekt kommer att uppfylla kvalitetskrav. En kvalitetssäkrad organisation har samtliga rutiner dokumenterade och medarbetarna följer dem. De dokumenterade rutinerna sammanfattas i en kvalitetsmanual och externa intressenter skall genom att läsa denna kunna skaffa sig en uppfattning om hur organisationen styrs och om organisationen uppfyller ställda krav. Med kvalitetssäkring avses det som görs innan tjänsten produceras. Det handlar om att skapa och säkerställa rätta förutsättningar för kvalitet genom att formulera tydliga och efterfrågade tjänsteerbjudanden, att rekrytera och introducera lämplig personal, välja rätt organisationsform etc.16 Med kvalitetsstyrning avses vanligen det som görs under proces- sen för att realisera tjänsteerbjudandet, tillgodose kundbehov och infria förväntningar.17 15SS - EN ISO 8402 (SS - EN ISO 9000) 16Edvardsson Bo, Kvalitet och tjänsteutveckling, 1996 s.136 Kvalitetsfrågor i samband med offentlig upphandling Kvalitetskontroll görs i efterhand genom att man följer upp och värderar såväl resultatet, processen som förutsättningarna för att få underlag för förbättringsarbete.18 2.2Krav på kvalitet avseende varor och tjänster som upphandlas Vid upphandling av varor och tjänster är det viktigt att ange vilka kvalitetsmål och kvalitetskrav som skall gälla och hur dessa mål och krav skall följas upp och utvärderas. Kvalitetsmålen och kvalitets- kraven finns i kvalitetsprogram eller kvalitetsbeskrivningar. I för- frågningsunderlaget anges dessa i kravspecifikationen. I upphand- lingsföreskrifterna redovisas kriterier för kvalitetsbedömning av anbudsgivare och anbud. För att säkra och utveckla kvaliteten i upphandlingsprocessen är det viktigt att hålla isär kvalitetsbedöm- ningsaktiviteter som innefattar kvalitetsanalys av anbudsgivare och anbud från preciseringar av kvalitetsmål och kvalitetskrav i krav- specifikationen. I 1 kap. 22 § lagen om offentlig upphandling föreskrivs att den upphandlande enheten skall anta antingen det anbud som är det ekonomiskt mest fördelaktiga eller det anbud som har lägst anbudspris. Vid bedömningen av vilket anbud som är det mest ekonomiskt fördelaktiga anbudet, skall den upphandlande enheten ta hänsyn till samtliga omständigheter såsom pris, leveranstid, driftkostnader, kvalitet, estetiska, funktionella och tekniska egenskaper, service, tekniskt stöd, miljöpåverkan m.m. Om den upphandlande enheten har för avsikt att ställa krav på en viss kvalitet i det som upphandlas är det kriteriet det ekonomiskt mest fördelaktiga som skall an- vändas. Om förfrågningsunderlaget innehåller en teknisk beskrivning av föremålet för upphandlingen skall enligt 1 kap.12 § enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () beskrivningen göras med hänvisning till svensk standard som överensstämmer med europeisk standard eller ett sådant europeiskt tekniskt godkän- nande av en produkts lämplighet som gjorts av ett organ som god- tagits av EES-länderna eller en teknisk specifikation som utformats enligt ett förfarande som godtagits av EES-länderna och som publicerats i EGT. En upphandlande enhet får enligt 1 kap. 16 § varken i förfrågningsunderlaget eller i annat underlag för 18 a.a. s. 136 upphandlingen hänvisa till en särskild vara eller process på ett sådant sätt att vissa företag gynnas eller missgynnas. En sådan hän- visning får dock göras om det är motiverat med hänsyn till före- målet för upphandlingen. En upphandlande enhet får hänvisa till visst märke, fabrikat eller ursprung om den inte på något annat sätt kan beskriva föremålet för upphandlingen tillräckligt preciserat och begripligt. Hänvisningen skall följas av orden eller likvärdig. Vid upphandling av stapelvaror är det förhållandevis enkelt att beskriva den kvalitet som efterfrågas. Vid en mera komplicerad varuupphandling som t.ex. när en upphandlande enhet har behov av att anskaffa en maskin eller ett fordon som inte finns på marknaden blir uppgiften att formulera kvalitetskraven avgörande för det slutliga resultatet av upphandlingen. Vid tjänsteupphandling inom kommuner och landsting kan det ibland vara svårt att definiera vilken kvalitet som efterfrågas. Politiker på olika nivåer nivå bestämmer vad som är rätt kvalitet och sätter budgetramarna. För att uppnå rätt totalkvalitet krävs att utförarnas krav på avkastning och personalens förväntningar på löneutveckling och meningsfulla arbetsgifter kan infrias i rimlig utsträckning. Ett sätt att beskriva vad kvalitet är i det enskilda fallet kan vara att ta fram en kvalitetskarta. En kvalitetskarta är en be- skrivning eller avbildning av vad kvalitet är för en viss intressent- eller kundgrupp, t.ex. dementa i äldreomsorgen, elever i grund- skolan eller besökare i en . Med utgångspunkt från ett antal kvalitetsfaktorer (som i sin tur delas in i kvalitetsvariabler) skickar den upphandlande enheten ut en enkät till berörda intressent – eller kundgrupp. Var och en som besvarar enkäten får ange respektive kvalitetsvariabels betydelse och nuvarande betyg.19 Härigenom får den upphandlande enheten en bild av vilken kvalitetsnivå som medborgarna efterfrågar och därmed ett underlag för utformning av lokala kvalitetsmål. I en del kommuner och landsting kommer dessa till utryck i s.k. tjänstegarantier. Med tjänstegaranti avses att en myndighet garanterar en viss miniminivå på kvaliteten i den service som tillhandahålls medborgarna. Medborgarna ges möjlig- het att på ett enkelt sätt framföra klagomål på bristfällig kvalitet eller dåligt bemötande. Myndigheten förväntas avhjälpa felet eller bristen och/eller ge kompensation till den missnöjde medborgaren.20 För att bli användbara vid upphandling eller inför- 20Tjänstegarantier och klagomålshantering – en väg till ökat medborgarinflytande?, 1999 s.5 Kvalitetsfrågor i samband med offentlig upphandling ande av tjänstegarantier krävs att de ofta allmänt hållna kvalitets- målen konkretiseras och operationaliseras till krav på utförande. För att möta kraven på utförande måste leverantören kvalitets- säkra sin organisation. Här innefattas även förutsättningar för att stimulera till ständiga förbättringar som kan lägga grunden för kvalitetsutveckling av den aktuella verksamheten. I den lagstiftning som styr obligatoriska kommunala verksam- heter har lagstiftaren successivt infört föreskrifter som direkt eller indirekt ålägger kommunerna och landstingen att bedriva verk- samheten med god kvalitet. Exempel på sådan lagstiftning är hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), socialtjänstlagen (1980:620) och skollagen (1985:1100). Syftet med att sätta nationella mål är bland annat att försöka förmå kommunerna att erbjuda en likvärdig service över hela landet samt att göra det möjligt för de statliga tillsynsmyndigheterna att bedriva en effektiv tillsyn. Kravet på god kvalitet har i vissa fall kompletterats med en bestämmelse om att kvaliteten skall fortlöpande utvecklas och säkras. I förarbetena till bestämmelsen i 7a § första stycket socialtjänstlagen, där det föreskrivs att insatser inom skall vara av god kvalitet, motiveras kravet på god kvalitet med att kommunernas ekonomiska resurser är begränsade och att nya principer för styr- ning och ledning av verksamheterna aktualiserat frågor om kvalitet och kvalitetsutveckling. Vidare framhålls att betydelsen av att kunna värdera effekter och resultat av verksamhet och få en samlad överblick över innehåll och ut- veckling har ökat. Det finns behov av att kunna jämföra den egna verksamheten med verksamhet hos privata vårdgivare och hos andra kommuner.21 Enligt har kraven på god kvalitet, kvalitetsutveckling och kvalitetssäkring resulterat i att såväl offentliga som privata utförare påbörjat ett omfattande kvalitetsarbete. Detta arbete har goda utsikter att lägga grunden till radikala förbättringar av kvaliteten inom bland annat äldreomsorgen.22 För frivilliga verksamheter finns inga nationella kvalitetsmål. Vid konkurrensutsättning av verksamheter inom kultur- och fri- tidsområdet är uppgiften att formulera tydliga kvalitetsmål särskilt viktig då utförarna inte kan falla tillbaka på nationella mål. Den numera obligatoriska biblioteksverksamheten kan dock sägas vara 21Prop.1996/97:124 s. 51 f. 22Samtal med , ansvarig för kvalitetsfrågor inom socialtjänstenheten på styrd av nationella kvalitetsmål i så motto att varje kommun har skyldighet att tillhandahålla avgiftsfria boklån. 2.3Struktur, process och resultat Vid en analys av kvalitet vid upphandling av tjänster skiljer man ofta mellan struktur, process och resultat23. Med struktur avses de yttre förutsättningar som ges av regelverk, utförarens allmänna kapacitet och resurser (utförarens/företagets fackkompetens, före- tagarkompetens och finansiella styrka, möjlighet till kompetens- utveckling för personalen m.m.) samt den kapacitet och de resurser som avsätts för verksamheten inom en viss produktionsenhet. De strukturella förutsättningarna framgår bl.a. av bolagsordning, års- redovisning, revisorsintyg, betyg, referenser samt den utbildnings- nivå, bemanningsplan och personaltäthet m.m. som de facto finns i den aktuella verksamheten. Med process avses inre förutsättningar som bl.a. utförarens affärsidé, lednings- och personalpolicy, personalutbildning och ar- betsklimat. Processförutsättningarna framgår bl.a. av utförarens allmänna personalpolicydokument, kvalitetssäkringsprogram samt de metoder och förhållningssätt som de facto tillämpas i verk- samheten. Kvalitetsbeskrivning som är individuellt utformad för respektive entreprenadobjekt bör infordras från anbudsgivarna. De komponenter som ingår i struktur och processkvalitet har ett funktionellt samband med resultatet, dvs. vilka mål som skall uppnås med hjälp av de strukturella och processuella förutsätt- ningarna. De ger en indikation på sannolikheten för att en an- budsgivare skall lyckas med det som han påstår sig kunna utföra. Det funktionella sambandet är allt annat än statiskt. Det är t.ex. inte givet att en hög personaltäthet och en hög utbildningsnivå resulterar i en hög eller viss kvalitet. Detta hindrar inte att de strukturella och processuella kvalitetsindikatorerna spelar en fram- trädande roll vid den kvalitativa bedömningen vid anbudsutvärder- ingen. Strukturkvalitet, processkvalitet och resultatkvalitet ger sam- mantaget en god information om totalkvaliteten. Kraven på ut- förandet förutsätter att anbudsgivaren är kapabel och villig att sätta in resurser så att angivna krav kan uppfyllas. Vid anbudsprövningen prövas strukturella och processuella förutsättningar såväl vid kvali- ficeringen av anbudsgivare (allmän kapacitet) som vid anbuds- 23 SOU 1993:74, Kvalitetsmätning i verksamhet s. 18. Kvalitetsfrågor i samband med offentlig upphandling utvärderingen (objektsspecifika förutsättningar som framgår av an- budet). Ett kvalitetssystem omfattar organisatorisk struktur, rutiner, processer och resurser som är nödvändiga för ledning av verksam- heten med avseende på kvalitet. Kvalitetssystemet innefattar alla kvalitetspåverkande aktiviteter. Det visar i vilket förhållande dessa aktiviteter står till varandra. Härigenom bildar kvalitetssystemet ett nätverk av rutiner som skall följas i arbetet med varornas eller tjänsternas kvalitet.24 Med offensiv kvalitetsutveckling (, TQM) avses ett system i ständig utveckling bestående av värderingar, verktyg och arbetssätt för ökad kund- tillfredsställelse. Det bygger på ett ständigt förbättringsarbete i organisationens alla processer i vilket samtliga medarbetare tillåts engagera sig.25 Inom den privata tjänstesektorn används internationella stan- darder för kvalitetsarbetet. En internationellt godkänd kvalitets- standard är ISO 9000. Denna standard är en samlande beteckning på ett antal kvalitetssystem som det internationella standard- iseringsorganet () bör- jade utge . Den ger generella standarder som preciserar krav och riktlinjer för kvalitetskontroll. Tre av standarderna är avsedda att användas i kontraktsförhållanden mellan kunder och leveran- törer. SS-EN ISO 9001 är ett kvalitetssystem som innefattar kvalitets- säkring vid konstruktion, utveckling, produktion, installation och service. Denna standard är avsedd att användas då överensstämmel- se med specificerade krav måste säkerställas av leverantören under konstruktion, utveckling, produktion, installation och service. SS-EN ISO 9002 är ett kvalitetssystem som innefattar kvalitets- säkring vid produktion, installation och service. Denna standard är avsedd att användas då överensstämmelse med specificerade krav måste säkerställas av leverantören under produktion, installation och service. SS-EN ISO 9003 är ett kvalitetssystem som innefattar kvalitets- säkring vid slutkontroll och slutprovning. Denna standard är av- 24Lennart , Kvalitetsstyrning med totalkvalitet, 1999 s.236 25Bergman Bo, Klevsjö , Kvalitet från behov till användning, 1995 sedd att användas då överensstämmelse med specificerade krav endast behöver säkerställas av leverantören vid slutkontroll och slutprovning.