sou · GPB347d1 · 2002-01-01 00:00:00 — 1 För en genomgång hänvisas till SOU 1997:72, En lag om socialförsäkringar, s. 186 f. 58 En översikt över socialförsäkringen m.m. omfattades inte, eftersom skyddet enligt den lagstiftningen avser enbart vissa särskilda angivna persongrupper, såsom värnpliktiga, medverkande i räddningstjänst och intagna i kriminalvårdsanstalt och inte en mer generellt angiven personkrets. Även ersättningen av all- männa medel vid ingripanden som avses i lagen (1989:225) om ersätt- ning till smittbärare ansågs falla utanför av samma skäl. Även rätten till sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ansågs ligga utanför socialförsäkringsbegreppet, liksom ersättningar från arbetsgiva- re enligt lagen (1991:1047) om sjuklön och sjömanslagen (1973:282). Inte heller landstingens åligganden enligt tandvårdslagen (1985:125) eller lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. borde hänföras till socialförsäkringen, eftersom dessa förmåner ligger under den landstingskommunala självbestämmanderätten. 1998/99:119 diskuterades även om förmåner enligt arbets- löshetsförsäkringen samt utbildningsbidrag till deltagare i arbetsmark- nadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering skulle ingå i socialför- säkringen (se a. prop. s. 76 f.). Regeringen framhöll att dessa förmåner skiljer sig på olika sätt från dem som traditionellt hänförs till socialför- säkring. Exempelvis är arbetslöshetsförsäkringen, till skillnad från so- cialförsäkringen i övrigt, till väsentliga delar frivillig. Vidare skiljer sig arbetslöshetsförsäkringen från flertalet andra förmåner med hänsyn till att den enskilde i vissa fall kan återknyta till tidigare försäkringsperio- der eller grunda sin rätt till ersättning på arbete som ligger till- baka. Vad gäller utbildningsbidraget föreligger det inte någon rätt till sådant bidrag, om det inte har beslutats att en arbetsmarknadspolitisk åtgärd skall sättas in. Utbildningsbidraget skiljer sig således från övriga förmåner genom att det inte bygger på någon rättighetslagstiftning. Mot denna bakgrund ansåg regeringen att en överföring av arbetslöshetsför- säkringen och utbildningsbidraget i nuvarande utformning till social- försäkringen sammantaget inte skulle komma att ge sådana samord- ningsvinster att nackdelarna med en sådan ändring uppvägdes. Utredningen kommer senare i detta betänkande att behandla av- gränsningen av en generell förfarandelagstiftning för socialförsäkring- en. Den avgränsning som gjorts i socialförsäkringslagen följs därvid inte fullt ut, se vidare avsnitt 8.1. I detta kapitel ges först en översikt över socialförsäkringens omfatt- ning och kostnader i stort. Därefter följer en översikt över de materiella bestämmelserna. I anslutning härtill erinras om vissa EG-rättsliga för- hållanden på området. Slutligen berörs pågående reformarbete rörande olika delar av socialförsäkringen. En översikt över socialförsäkringen 59 2.2Socialförsäkringens omfattning och kostnader RFV och försäkringskassorna administrerar närmare ett femtiotal olika förmåner, bidrag och andra ersättningar. Inom administrationen indelas ersättningarna i olika huvudgrupper; ekonomisk trygghet för familjer och barn, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, ekonomisk trygghet vid ålderdom m.m. samt annan utbetalning. Vilka förmåner m.m. som ingår i de olika grupperna framgår av nedanstående tablå. Tablå 2.1 Översiktlig tablå över socialförsäkringens beståndsdelar Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårdbidrag för handikappade barn Bidrag i samband med adoptioner Bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Bostadstillägg för förtidspension/sjuk- Ekonomisk trygghet vid ålderdom m.m. Källa: RFV Redovisar 2000:4 60 En översikt över socialförsäkringen var de samlade utgifterna för socialförsäkringen , inklusive statliga ålderspensionsavgifter. Ekonomisk trygghet vid ål- derdom m.m. svarade för av utgifterna, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp för och ekono- misk trygghet för familjer och barn för . Utgifterna för respektive förmån framgår av följande tabell, som även innehåller prognoser om utgifterna för . Tabell 2.1 Socialförsäkringens utgifter –2001, mkr Försäkringsgren/-förmån Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar Vårdbidrag för handikappade barn Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabiliteringsers. Förtidspension/sjukbidrag m.m. Syss gar för förtidspensionär En översikt över socialförsäkringen 61 Ekonomisk trygghet vid ålderdom m.m. Dagpenning till värnpliktiga m.m. 1)Inklusive statliga ålderspensionsavgifter. Källa: RFV Redovisar 2000:4 Av tabellen framgår att kostnaderna varierar avsevärt mellan olika er- sättningar. Detsamma gäller i vilket avseende socialförsäkringsadmi- nistrationen tas i anspråk, dvs. hur många ärenden som handläggs res- pektive beslut som fattas. Av RFV:s rapport om automatiska beslut, se bilaga 9, framgår att antalet beslut varierar förmånerna emellan från några hundra till flera miljoner beslut . 2.3Ekonomisk trygghet för familjer och barn En försäkrad kvinna kan få havandeskapspenning om hennes arbets- förmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av graviditeten och hon har ett fysiskt påfrestande arbete eller ett arbete som inte kan utfö- ras på grund av risker i arbetsmiljön.2 En förutsättning är vidare att arbetstagaren inte kan omplaceras till ett mindre ansträngande arbete. 2 Se 3 kap. 9 § AFL. 62 En översikt över socialförsäkringen SOU 2001:47 Havandeskapspenningen beräknas på den sjukpenninggrundande in- komsten och är kalenderdagsberäknad. För en försäkrad förälder föreligger rätt till föräldrapenningsförmåner under vissa förutsättningar. Förmånerna är föräldrapenning och tillfäl- lig föräldrapenning.3 Föräldrapenning i samband med ett barns födelse – eller adoption – kan utgå till föräldrarna under sammanlagt . Rätten kan över- låtas mellan föräldrarna med undantag . En förälder med ensam vårdnad om barnet har rätt till samtliga dagar själv. Modern kan även ta ut föräldrapenning före barnets födelse. Ersättningsda- gar får tas ut räknat fr.o.m. den dag föräldrarna har fått barnet i sin vård, dock längst tills dess barnet fyller . Föräldrapen- ningen är beroende av i vilken omfattning föräldern avstår från för- värvsarbete och kan utges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärde- dels ersättning. Hel föräldrapenning är lägst per dag (garantinivån). För viss del av ersättningstiden – – be- räknas föräldrapenningen, under vissa förutsättningar, till av den sjukpenninggrundande inkomsten utslaget per dag. För resterande dagar utges ersättning enligt garantinivån. Tillfällig föräldrapenning är tänkt att täcka en förälders behov av er- sättning i akut uppkomna vårdsituationer, exempelvis på grund av sjukdom eller smitta hos barnet eller barnets ordinarie vårdare. Även andra situationer kan berättiga till ersättning, som deltagande i föräld- rautbildning eller besök i samhällets förebyggande barnhälsovård. Er- sättning kan betalas ut till den förälder som behöver avstå från sitt arbete för vård av barn som är . För barn under 240 dagars ålder gäller särskilda regler. En förälder till ett barn, som på grund av sjukdom eller funktionshinder har ett särskilt vård- eller tillsynsbehov, har en utvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning och kan få ersättning även i vissa andra fall till dess att barnet fyller . Om vårdbidrag betalas ut för barnet kan tillfällig föräldrapenning inte betalas ut för samma vård- och tillsynsbehov som ger rätt till vårdbidraget. Tillfällig föräldrapenning utges under per barn och år. Om en förälder behöver avstå från förvärvsarbete av annat skäl än sjukdom hos barnets ordinarie vårdare, kan dock ersättning utges under ytterli- gare . I samband med barns födelse eller adoption har en far härutöver rätt till ersättning . 3 Se 4 kap. AFL. En översikt över socialförsäkringen 63 penningen är av den sjukpenninggrundande inkomsten per dag för samtliga ersättningsdagar och kan, i likhet med föräldrapen- ning, tas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels ersättning. Föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning får som huvudregel inte utges före det att anmälan har gjorts hos den allmänna försäkrings- kassan. För barn som är bosatt här i landet skall allmänt barnbidrag utges med visst belopp, . Uppbär någon allmänt barnbidrag för tre eller flera barn lämnas flerbarnstillägg. Rätt att upp- bära barnbidraget tillkommer som huvudregel vid delad vårdnad bar- nets mor eller vid ensam vårdnad vårdnadshavaren. Barnbidrag utges till och med det kvartal barnet fyller . En elev i , och vissa jämställda utbildningar, har dock rätt till förlängt barnbidrag efter utgången av till och med den månad eleven slutför eller av- bryter studierna.4 Bostadsbidrag är ett inkomstprövat bidrag som kan utges till barnfamil- jer och till ungdomar som har fyllt 18 men inte 29 år.5 Barnfamiljer med hemmavarande barn kan få bidrag för bostadskostnader och ett särskilt bidrag för barnen. Barnfamiljer med enbart barn som bor i hushållet (umgängesbarn) och ungdomar mellan kan få bidrag för bostadskostnader. Storleken på bidraget bestäms beroende på hushållets sammansättning, den bidragsgrundande inkomsten samt bostadskostnadens storlek. Bostadsbidrag betalas ut löpande som ett preliminärt bidrag beräknat på sökandens förväntade inkomster, varef- ter det fastställs slutligt i enlighet med den taxerade inkomsten (se vi- dare avsnitt 4.3.9.3). Visar det sig vid avstämningen att det preliminära 4Se lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag samt barnbidragsförordningen (1986:386). Enligt särskilda regler i lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med barn kunde bidrag för åren 1991–1993 utges till ensamstående föräldrar under vissa förutsättning- ar. Bestämmelserna är alltjämt gällande även om tidsfristen för ansökan om sådant bidrag har löpt ut. Enligt vad utredningen erfarit förekommer inte längre sådana ärenden vid försäkringskassorna. 5Se lagen (1993:737) om bostadsbidrag och bostadsbidragsförordningen (1993:739). 64 En översikt över socialförsäkringen bostadsbidraget har varit för lågt betalas mellanskillnaden ut. Om det preliminära bostadsbidraget har varit för högt skall mellanskillnaden återbetalas. En förälder har rätt till vårdbidrag för barn bl.a. om barnet på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktions- hinder är i behov av särskild tillsyn eller vård under minst sex måna- der.6 Vårdbidrag skall vara en ersättning för förälderns merarbete för särskild tillsyn och vård och för de merkostnader som barnets sjukdom eller funktionshinder ger upphov till och lämnas till den förälder som huvudsakligen ombesörjer den särskilda tillsynen och vården av barnet. Om ett barns föräldrar inte bor tillsammans eller om den ene föräldern är avliden har barnet, under vissa förutsättningar i övrigt, rätt till un- derhållsstöd med visst belopp, per månad.7 Underhållsstöd lämnas från och med den månad föräldrarna flyttat isär eller rätt till stödet annars har uppkommit, till och med den månad då barnet fyller . Ett barn har dock rätt till förlängt underhållsstöd om barnet går i skolan då han eller hon fyller eller återupptar studier- na innan han eller hon fyller . Förlängt underhållsstöd lämnas så länge barnet bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag, dock längst till och med juni det år barnet fyller . Underhållsstöd beta- las ut till den förälder där barnet varaktigt bor och är folkbokfört. För- längt underhållsstöd betalas ut till den studerande. När underhållsstöd betalas ut och det finns en bidragsskyldig föräl- der skall denne återbetala ett belopp till staten som helt eller delvis, beroende på den bidragsskyldiges ekonomiska förhållanden, motsvarar underhållsstödet. Den bidragsskyldige kan begära eftergift eller jämk- ning av återbetalningsskyldigheten samt även få anstånd. Bestämmelserna om underhållsstöd trädde i kraft och ersatte då bestämmelserna om motsvarande stöd i lagen (1964:143) om bidragsförskott, lagen (1984:1095) om förlängt bidrags- 6Se lagen (1998:703) och förordningen (2000:1047) om handikappersättning och vårdbidrag. 7Se lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Underhållsstöd till barn vars föräl- der avlidit kommer att ersättas av efterlevandestöd till barn, se ned- an. En översikt över socialförsäkringen 65 förskott för studerande och lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. Bidragsförskott och bidrag enligt de upphävda la- garna lämnas dock fortfarande för tid före . I 8 kap. och 14 kap. AFL finns regler om barnpension till barn som är och vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Barnpension utges såväl som folkpension som tilläggspen- sion. En ny lag (2000:461) om efterlevandepension och efterlevande- stöd till barn, som träder 2003, har antagits av (se prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235). Barnpensionen anpassas genom reformen till det reformerade ålders- pensionssystemet och kompletteras med ett grundskydd, benämnt efter- levandestöd till barn. 2.3.8Bidrag vid adoption av barn Adoptivföräldrar, som av domstol eller därmed jämställt organ har till- stånd till adoption, kan efter ansökan erhålla ett särskilt bidrag vid ad- option av utländska barn. En förutsättning är att barnet inte har fyllt när adoptivföräldrarna får det i sin vård. För varje barn lämnas bidrag med 40 000 kr.8 2.4Förmåner vid sjukdom och handikapp De förmåner som finns vid sjukdom och handikapp kan delas in i vård- förmåner och kontantförmåner. För vårdförmånerna finns bestämmel- ser i 2 kap. AFL. Ersättningar till hälso- och sjukvården regleras emel- lertid numera genom årliga överenskommelser mellan staten och lands- tingen. Några individuella ersättningar betalas inte ut. För s.k. Dag- marmedel för medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom sjukvården träffas även överenskommelser mellan försäkringskassorna och sjukvårdshuvudmännen, varefter kassorna kan rekvirera medel från RFV. Genom överenskommelserna synes vissa bestämmelser i lagen om allmän försäkring ha förlorat sin praktiska betydelse. Härutöver utges ersättning till vårdgivare för tandvård9 och för s.k. EU-vård. 8Se lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. 9Se förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa. 66 En översikt över socialförsäkringen Utöver vårdförmånerna finns en rad s.k. kontantförmåner vid sjuk- dom och handikapp. Dessa syftar till att ge den försäkrade ekonomisk trygghet och ges ut dels som ersättning för inkomstbortfall, dels som bidrag för vissa grupper. Nedan följer en summarisk genomgång av dessa förmåner. En försäkrad har under vissa förutsättningar, som närmare anges i 3 kap. AFL, rätt till på visst sätt beräknad sjukpenning, vilken i sin tur baseras på den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. En arbets- tagare har under vissa förutsättningar rätt till sjuklön.10 Denna ersätter sjukpenningen , som omfattar de första 14 da- garna. Om en försäkrad har rätt till sjukpenning kan han eller hon även ha rätt till rehabiliteringsåtgärder. skall samordna och ha tillsyn över de åtgärder som behövs rehabiliteringen. Vid vissa rehabili- teringsåtgärder kan man även ha rätt till rehabiliteringsersättning.11 En försäkrad som inte har någon eller en låg inkomst kan genom inbe- talande av avgifter omfattas av en frivillig sjukpenningförsäkring enligt bestämmelser i 21 kap. AFL. 10Se lagen (1991:1047) om sjuklön. 11Se 22 kap. AFL samt förordningen (1991:1321) om rehabiliteringsersättning. En översikt över socialförsäkringen 67 En försäkrad som har fyllt 16 men inte och som har fått sin ar- betsförmåga varaktigt nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjuk- dom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestations- förmågan kan erhålla förtidspension. Om arbetsförmågan inte är varak- tigt nedsatt men är nedsatt för avsevärd tid kan den försäkrade få sjuk- bidrag, som är begränsat till men som i övrigt följer samma regler som förtidspension. Lagstiftningen rörande förtidspension och sjukbidrag beskrivs närmare i avsnitt 5.2 och 5.4. Handikappersättning kan utges till en försäkrad som behöver mera tidskrävande hjälp av en person för att klara sin dagliga livsföring, sitt arbete, sina studier eller om vederbörande har betydande merkostnader.12 Funktionshindret måste ha uppkommit före ål- der och stödbehov måste föreligga för avsevärd tid. Ersättning utges med viss del av prisbasbeloppet. Den som förvärvsarbetar i verksamhet här i riket är försäkrad för ar- betsskada enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF). Försäkringen ger under vissa förutsättningar rätt till ersättning vid sjuk- dom i form av sjukpenning, ersättning för sjukvårdskostnader och hjälpmedel, ersättning i form av livränta vid bestående nedsättning av arbetsförmågan samt ersättning till efterlevande i form av livränta och begravningshjälp.13 Enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd kan ersätt- ning på i stort sett motsvarande sätt ges till personer som tjänstgör inom totalförsvaret, medverkar i räddningstjänst, är intagna i kriminal- vårdsanstalt, på s.k. § 12-hem eller hem för vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall samt häktade, anhållna och personer som i annat fall är intagna eller tagna i förvar i kriminal- vårdsanstalt, häkte eller polisarrest. Sådana personer har även under 12Se lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. 13Tidigare reglering på området fanns i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäk- ring. Denna lag upphävdes 1977 i och med ikraftträdandet av LAF. För skador som inträffat eller visat sig före gäller dock fortfarande de gam- la bestämmelserna. 68 En översikt över socialförsäkringen vissa förutsättningar rätt till ersättning enligt lagen (1977:266) om stat- lig ersättning vid ideell skada m.m. Viss särlagstiftning finns även be- träffande krigsskadeersättning till sjömän.14 Svårt funktionshindrade som behöver personlig assistans för sin dagli- ga livsföring kan få ersättning för kostnaderna för personlig assistans – assistansersättning.15 För att vara berättigad till ersättning skall sökan- den vara under och ha behov av personlig assistans för sina grundläggande behov under i genomsnitt minst . Ersättningen ges ut med ett schablonbelopp och beviljas för visst antal timmar , månad eller , dock längst . Om det finns särskilda skäl kan dock timersättning utöver schablonersättningen utges. Handikappade personer som är och som behöver bil för att kunna arbeta, genomgå utbildning eller rehabilitering, personer som har lämnat arbetsmarknaden samt personer men under , handikappade med barn samt föräldrar till handikappade barn kan un- der vissa förutsättningar få statligt bidrag för att anskaffa motorfordon – bilstöd.16 Bidrag utges i form av grundbidrag, anskaffningsbidrag, anpassningsbidrag samt bidrag till körkortsutbildning. Bilstöd kan läm- nas även för anpassning eller anskaffande av andra motorfordon än bil, exempelvis motorcykel eller moped. En närstående som vårdar någon som är svårt sjuk har rätt till ersätt- ning för tid då han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården. Ersättning lämnas i förhållande till hur mycket vårdaren avstår från sitt arbete och kan utges med hel, halv eller fjärdedels ersättning.17 Ersättningen utges som huvudregel under för varje per- 14Se lagen (1977: 267) om krigsskadeersättning till sjömän. 15Se lagen (1993:389) om assistansersättning. 16Se lagen (1998:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikap- pade och förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade. 17Se lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. En översikt över socialförsäkringen 69 son som vårdas med ett belopp som i princip motsvarar vårdarens sjuk- penning. 2.5Förmåner vid ålderdom m.m. Personer födda eller senare omfattas av det reformerade ålders- pensionssystemet, som ersätter ålderspension i form av tilläggspension med inkomstrelaterad ålderspension. På grund av övergångsregleringen kommer emellertid personer födda åren 1938–1953 att även fortsätt- ningsvis tjäna in pensionsrätt enligt den tidigare regleringen om tilläggspension i form av ålderspension. Det tidigare grundskyddet i form av folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag, har ersatts av en garantipension.18 För personer födda och tidigare gäller vissa särskilda be- stämmelser (se prop. 1999/2000:127, bet. 2000/01SfU3, rskr. 2000/01:10). 2.5.2Förmåner till vuxna efterlevande I 8 kap. och 14 kap. AFL finns regler om förmåner till vuxna efterle- vande i form av omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. Som nämnts ovan i avsnitt 2.3.7 har en ny lag om efterle- vandepension antagits av . Reformen innebär främst att för- månerna till vuxna efterlevande anpassas till det inkomstrelaterade ålderspensionssystemet genom att förmånerna som utges som tilläggspension ersätts av en pension som baseras på livsinkomsten och förmånerna i form av folkpension ersätts av en garantipension. Förmå- nen särskild efterlevandepension skall avvecklas efter 2002 och däref- ter utges endast övergångsvis. Viss ersättning till efterlevande kan utgå enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, se ovan. 18 Se lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension samt lagen (1998:702) om garantipension. 70 En översikt över socialförsäkringen Pensionärer har i vissa fall rätt till bostadstillägg och särskilt bostadstillägg.19 Regeringen har överlämnat en proposition till (prop. 2000/01:140) om en översyn av systemet för inkomstprövning av bostadstillägget samt en anpassning till det reformerade ålderspensionssystemet, se avsnitt 2.8. Försäkringskassorna handlägger ärenden om familjebidrag och utbeta- lar dagpenning till den som tjänstgör inom totalförsvaret.20 Vidare handlägger försäkringskassorna vissa frågor om aktivitets- stöd (se förordningen 1996:1100 om aktivitetsstöd). Aktivitetsstöd är ett ekonomiskt stöd till försörjning och lämnas till den som tar del av vissa arbetsmarknadspolitiska program. Aktivitetsstöd betalas ut må- nadsvis i efterskott med visst belopp. Kassan beräknar och beslutar om ersättningens storlek efter det att arbetsmarknadsmyndigheten har fattat beslut om att sökanden omfattas av förmånen, och kassan betalar även ut förmånen. Med stöd av samma förordning beräknar och betalar försäkringskas- sorna också ut ett särskilt stöd till resor m.m. till personer med funk- tionshinder m.m. (se 16–21 §§). Sådan ersättning kan lämnas till per- soner, vilka bl.a. tar del av arbetsinriktad rehabilitering på annan ort än hemorten eller som tar del av utbildning inom ramen för ett arbets- marknadspolitiskt program. administrerar inte försäkringskassorna längre utbetalning av arbetslöshetsersättning (se lagen 1997:238 om arbetslöshetsförsäkring). Denna försäkringsform handhas numera helt och hållet av arbetslöshetskassorna. betalade försäkrings- kassorna ut ersättning enligt lagen (1971:371) om kontant arbetsmark- nadsstöd. Övergångsvis skulle kassorna handlägga återkrav enligt den lagen. Några sådana ärenden torde enligt vad utredningen inhämtat från RFV inte längre finnas kvar hos kassorna. Den som har eller kan antas ha en smittsam sjukdom utan att ha för- lorat sin arbetsförmåga till följd av sjukdomen eller den som för eller kan antas föra smitta utan att vara sjuk i smittsam sjukdom kan få er- 19Se lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. 20Se lagen (1991: 1488) om handläggning av vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret och förordningen (1995:239) om förmåner för totalförsvarspliktiga. En översikt över socialförsäkringen 71 sättning under särskilda förutsättningar. Ersättningen utges som smitt- bärarpenning och resekostnadsersättning.21 2.7Vissa EG-rättsliga förhållanden, m.m.