sou · GPB31d2 · 2002-01-01 00:00:00 — byggnad och drift eller att systemet finansieras genom avgifter av dem som utnyttjar tjänsterna. Den verksamhet som PRV bedriver finansieras med intäkter från avgifter i verksamheten. Inget hindrar emellertid att registrerings- systemet finansieras på ett annat sätt än PRV:s övriga verksamhet. Däremot lägger konstruktionen av aktieägarregistret hinder i vägen för att reformen finansieras med allmänna medel. En av utgångspunkterna när lagen om kontoföring av finansiella instrument kom till var att VPC:s legalmonopol skulle upphöra och att fri konkurrens skulle gälla på marknaden. Kommittén avser inte att inskränka konkurrensfriheten genom de förslag som läggs utan för- slagen bidrar snarare till att konkurrensen även i praktiken blir fri. Ett viktigt inslag i ett system med en fri konkurrens är att konkurrens- neutralitet råder. Med andra ord skall konkurrensförutsättningarna vara desamma för alla som vill etablera sig och statsmakterna får inte gynna någon eller några aktörer på marknaden genom exempelvis subven- tioner. Det är mot den bakgrunden inte möjligt att exempelvis genom statsanslag finansiera PRV:s uppbyggnad och drift av registrerings- systemet. Det finansieringsalternativ som återstår är att avgifts- finansiera såväl uppbyggnaden som driften. Kostnaderna för upplysningskampanjen inför reformen kommer samtliga då befintliga centrala värdepappersförvarare till del. Kom- mittén menar därför att informationsinsatserna skall finansieras med statliga medel. En annan sak är att PRV kanske är mest lämpat att genomföra kampanjen. Kommittén föreslår således att reformen i huvudsak skall finansieras genom avgifter. Något utförligt förslag på hur avgifts- systemet skall se ut lämnas inte. Kommittén menar att det saknas anledning att reglera vilka avgifter som PRV skall ta ut i det system som skall tillämpas. Till skillnad från annan verksamhet som PRV bedriver kommer registerföringen enligt lagen om kontoföring av finansiella instrument att vara konkurrensutsatt och PRV bör då ges möjlighet att självt bestämma priserna för olika registreringsåtgärder. Är det enskilda bolaget inte nöjt med PRV:s prissättning får det träffa avtal med en annan central värdepappersförvarare. Det finns trots det sagda intresse av att redovisa olika tänkbara avgiftsmodeller. PRV:s avgiftssystem fungerar i huvudsak så att en avgift betalas vid nyregistrering av bolag och ytterligare avgifter tas ut vid varje anmälan för registrering av ändringar i befintliga uppgifter. Avgiftsnivåerna är olika beroende på vad för slags ärende det handlar om. Om flera ärendetyper anmäls för ett och samma bolag tas endast den högsta tillämpliga avgiften ut. PRV är emellertid av den uppfattningen att det nuvarande sättet att ta ut avgifter har påtagliga nackdelar och verket har därför föreslagit ett nytt avgiftssystem. Det nya systemet föreslås bestå av dels en ny- registreringsavgift, dels en återkommande registerhållnings- avgift. PRV:s förslag innebär att nyregistreringsavgiften faktureras i efterskott och att alla ändringar som bolaget anmäler för registrering är kostnadsfria. två faktureras register- hållningsavgiften i förskott. VPC:s avgiftssystem för att föra avstämningsregistren och aktie- böckerna kan sägas bestå av tre delar. För det första betalar bolagen (emittenterna) för varje ändring som föranleds av beslut av bolagen. Ett exempel är att bolaget betalar en i förväg fastställd avgift vid emissioner. Avgiften avser bl.a. VPC:s kostnader för att komplettera och förändra aktieägarnas avstämningskonton och bolagets avstäm- ningsregister men den avser också annat som i detta sammanhang saknar intresse. För det andra betalar bolagen en s.k. grundavgift för registerhållningen. Den avgiften är en ersättning till VPC för uppdraget att föra avstämningsregistret. Det enskilda bolagets avgift är avhängig av antalet aktieägare i bolaget. För det tredje betalar de kontoförande förändring i avstämningsregistret som de medverkar till. Vid en aktieöverlåtelse som förmedlas av ett kontoförande institut får således institutet ersätta VPC för kostnaderna för ändringen i registret. Dessa kostnader kan institutet föra tillbaka på den som köper eller säljer aktier och torde i de flesta fall rymmas i det courtage som institutet tar ut av överlåtare och förvärvare. VPC:s avgiftsmodell är att föredra ur rättvisesynpunkt. När bolaget beslutar om en åtgärd som föranleder registerförändringar är det naturligt att bolaget står för kostnaderna men vid förändringar som bolaget normalt inte har kontroll över, exempelvis aktieöverlåtelser och pantsättningar, står åtminstone indirekt de som föranlett förändringen för kostnaderna. Systemet är emellertid komplext och bygger på att de kontoförande instituten genomför många praktiska åtgärder i samband med registreringen och att instituten debiteras vid registerförändringar som de medverkat till. För PRV:s del är det inte alls säkert att konto- förande institut kommer att användas i samma utsträckning exempelvis vid registrering av aktieöverlåtelser. Ofta förändras bolagets styrelse i samband med att aktierna i bolaget överlåts och i sådana fall måste bolagets företrädare under alla förhållanden anmäla styrelseför- ändringen till PRV. Det kan då vara lämpligt att sända in alla hand- lingar i ett sammanhang. Om kontoförande institut inte används skall enligt VPC:s avgifts- modell, överlåtare och förvärvare debiteras för registerförändringar i samband med exempelvis en aktieöverlåtelse. debiterar VPC endast ett par kronor. Fakturerings- och administra- tionskostnaderna skulle således i PRV:s system ofta överstiga kost- naderna för själva åtgärden eftersom möjligheten att debitera de kontoförande mängd transaktioner kommer att saknas. Mot den bakgrunden är den avgiftsmodell som PRV föreslår skall tillämpas i den övriga verksamheten, dvs. dels en nyregistreringsavgift och dels en årlig registerhållningsavgift, att föredra. Avgiftsmodellen har flera fördelar och den största vinsten torde vara att PRV:s administration underlättas med enhetliga och periodiskt återkommande avgifter. Nackdelarna är framför allt att den kan ifrågasättas ur rätt- visesynpunkt. Bolagen kommer att få stå för kostnader som egentligen borde betalas av bl.a. överlåtare och förvärvare. Dessutom bygger PRV:s förslag till nytt avgiftssystem på att avgifterna inte skall vara relaterade till antalet tjänster som PRV utför åt bolagen. Exempelvis betalar ett bolag som genomför en emission med flera registerför- ändringar som följd samma avgift som ett bolag i vilket det inte förekommit någon förändring i avstämningsregistret. PRV:s förslag kan emellertid revideras på så sätt att en särskild avgift tas ut vid vissa större förändringar. Det är också möjligt att differentiera registerhållningsavgifterna exempelvis genom att en högre avgift tas ut för bolag med många aktieägare. På så sätt skulle modellen bli mera rättvis. Under alla förhållanden bör PRV inte tillämpa en modell som innebär att avgifterna för registerföringen enligt lagen om kontoföring av finansiella instrument läggs samman med andra avgifter. Till skill- nad från PRV:s övriga verksamhet kommer registerföringen enligt den nämnda lagen att vara konkurrensutsatt och därför bör bolagen ha en rimlig möjlighet att jämföra olika centrala värdepappersförvarares priser. Kommittén vill inledningsvis erinra om att övergången till ett nytt kontoföringssystem förutsätts ske när den av kommittén föreslagna övergångsregleringen (steg 1) tillämpas . Aktiebrev och aktiekuponger förekommer inte längre i något aktiebolag. förs fortfarande av aktiebolagen själva. I bolag med högst tio aktieägare sker det ofta manuellt men i bolag med fler aktieägare förs aktieboken alltid med hjälp av dator. Det är i denna tänkta situation som ett centralt ägarregister inrättas, som de sista aktiebolagsrättsliga dokumenten, emissions- bevisen och teckningsbevisen avskaffas och alla aktiebolag övergår till ett helt papperslöst system för hantering av ekonomiska rättigheter enligt aktiebolagslagen. Denna reform, av kommittén i det föregående betecknad som steg 2, har beskrivits i det föregående. Vad som återstår att behandla är när steg 2 skall tas, hur de uppgifter som skall läggas in i avstämningsregistren skall komma PRV till handa och vilka regler som skall gälla . Vad först gäller tidpunkten för steg 2 finns det skäl att erinra om att kommittén i huvudbetänkandet föreslår en helt ny aktiebolagslag med ikraftträdande . Den föreslagna nya lagen innehåller inga bestämmelser om steg 1 eller 2 utan övergången till ett nytt kontoföringssystem behandlas uteslutande i denna bilaga till huvud- betänkandet. Förslagen i huvudbetänkandet och i bilagan kan behandlas skilda från varandra med den reservationen att lagförslagen i bilagan bygger på lagtexten i huvudförslaget. Den föreslagna nya aktiebolagslagen är omfattande och ärendets beredning i kan beräknas kräva så mycket arbete att beredningen av lagförslagen i bilagan kommer att få stå tillbaka något. Kommittén föreslår i enlighet härmed att aktiebrevsreformen träder i kraft . Bolag och aktieägare skall därefter få god tid på sig att se till att aktieböckerna blir kompletta och tillförlitliga. PRV skall lägga in uppgifterna från aktieböckerna till avstämningsregistren. Mot denna bakgrund kan övergången till ett nytt kontoföringssystem ske först . Kommittén övergår härefter till att behandla frågan hur de uppgifter som skall läggas in i avstämningsregistren skall komma PRV till handa. som underlag för uppgifterna i avstämningsregistret När steg 1 tas avskaffas aktiebreven och ersätts med anteckningar i aktieboken. De utelöpande aktiebreven skall emellertid inte samlas in och makuleras. De förlorar sin värdepapperskvalité men kan ha en viss bevisverkan motsvarande exempelvis ett skriftligt avtal om aktie- överlåtelse. Det är emellertid tydligt att endast en bråkdel av de aktiebrev som finns i omlopp när steg 1 tas kommer att finnas kvar vid tiden för steg 2. Det är alltså inte möjligt att vid steg 2 föreskriva en ordning som innebär att aktiebreven skall visas upp och makuleras för att aktieägaren skall få föras in i avstämningsregistret. Enligt kom- mitténs mening skulle en sådan ordning inte heller vara kostnads- effektiv med tanke på det är ett så stort antal bolag och aktieägare som skall överföras till kontoföringssystemet. När aktiebreven i steg 1 avskaffas blir uppgifterna i aktieböckerna mer betydelsefulla än vad de är . En anteckning i aktieboken ger aktieägaren rätt att utöva de ekonomiska och andra förmåner som hans aktier i bolaget ger. Önskar en aktieägare få del av exempelvis vinstutdelning eller ny aktie vid fondemission måste han vara införd i aktieboken. En anteckning i aktieboken ger också sak- rättsligt skydd mot överlåtarens borgenärer och mot dubbelöverlåtelse. Bolagets revisorer får dessutom i uppgift att särskilt granska att aktieboken förs på ett föreskrivet sätt. Som kommittén har utvecklat i det föregående får denna ordning antas leda till att aktieböckerna i de berörda bolagen kommer att ge en aktuell och korrekt bild av ägarförhållandena. Därmed föreligger förutsättningar för att föra över uppgifterna direkt från de av bolagen förda aktieböckerna till avstämningsregister för bolagen i samband med att steg 2 tas. Kommittén har utformat sitt förslag i enlighet härmed. Kommittén föreslår att när steg 1 tas aktieböckerna i alla bolag som inte är avstämningsbolag skall innehålla betydligt fler uppgifter än vad de gör . De utvidgade aktieböckerna har till syfte dels att skydda panthavare och andra rättighetsinnehavare, dels ge en aktieförvärvare möjlighet att undersöka om aktierna är behäftade med några in- skränkningar eller om överlåtaren fritt kan förfoga över dem. Upp- gifterna i aktieböckerna kommer att i princip motsvara vad som för avstämningsbolagens del antecknas i avstämningsregistret. föreslås att det skall bli obligatoriskt för alla bolag som har mer än tio aktieägare att föra aktieboken med hjälp av dator. Det innebär att de nuvarande kupongbolagens aktieböcker kan lagras på diskett, CD-rom eller annat datamedium som överlämnas till PRV, eller om en annan central värdepappersförvarare har valts, till denne. Det kan också bli möjligt att överföra uppgifterna över Internet till den centrale värdepappersförvararen. Denne skall i princip inte behöva komplettera de mottagna uppgifterna utan inskränka sitt arbete till att lägga in dem direkt i registret. Den kontoföringsmodell som har valts medger också att de bolag som för aktieboken manuellt inte skall behöva överlämna böckerna eller ett utdrag av böckerna till PRV. I dessa fall kan PRV, för kommittén räknar inte med att dessa små bolag väljer en annan värdepappersförvarare, anlita kontoförande föra in upp- gifterna i avstämningsregistret. Det skulle kunna gå till så att PRV lägger upp ett avstämningsregister för varje bolag som inte har valt någon annan värdepappersförvarare. När det är gjort kan bolaget lämna aktieboken till sitt lokala bankkontor, som lägger upp ett avstämnings- konto och för in uppgifterna från aktieboken på kontot. kan naturligtvis tillämpas även för bolag som för sin aktiebok med hjälp av dator. Aktieägare som inte förs in i registret Kommittén räknar således med att aktieböckerna när steg 1 tagits kommer att föras mera omsorgsfullt än och att de när steg 2 skall tas är i ett sådant skick att uppgifterna i aktieböckerna utan större problem kan överföras till de avstämningsregister som förs av PRV och andra centrala registerförare. Det är emellertid tydligt att man måste räkna med att det när steg 2 skall tas kommer att finnas bolag i vilka aktieböckerna inte är fullständiga eller korrekta. Dessa brister i aktieböckerna kommer då att överföras till avstämningsregistren. För att i görligaste mån begränsa de problem som är förenade med ofullständiga eller oriktiga uppgifter i avstämningsregistren förslår kommittén att alla berörda före steg 2 får information om vad det nya systemet innebär och vilka krav som det ställer på aktie- böckernas kvalité. Denna information bör lämnas med början redan när steg 1 tas, dvs. när aktiebreven avskaffas. Aktieägarna måste sålunda klart och tydligt informeras om att aktiebreven efter ett visst datum kommer att bli värdelösa och att aktieägarna i stället måste se till att de antecknas i aktieboken för att aktierättigheterna skall bevaras. Även bolagen måste få besked om vikten av att föra in alla aktieägare i aktieboken och att aktieboken även i övrigt förs på ett korrekt sätt. Bolagen och aktieägarna måste få en förhållandevis på sig att se till att aktieböckerna blir kompletta och korrekta. Till saken hör att det torde vara mycket enklare att rätta till eventuella felaktigheter i de av bolagen förda aktieböckerna än i de av de centrala värdepappersförvararna förda avstämnings- registren. Kommittén föreslår att medel ställs till PRV:s förfogande för informationsinsatser av nu angivet slag. Kommittén vågar emellertid inte räkna med att de föreslagna informationsinsatserna skall ge ett så gott resultat att aktieböckerna vid tiden för steg 2 är fullständiga och felfria. En hel del aktieböcker kommer trots allt att innehålla felaktigheter som kommer att överföras till avstämningsregistren när steg 2 tas. Avstämningsregistren kommer alltså att innehålla uppgifter som felaktigt anger vissa personer som ägare till aktier, något som ger dem behörighet att förfoga över aktierna och utöva de rättigheter i bolaget som aktierna ger. Kommittén menar därför att det måste finnas regler om hur de verkliga aktieägarna skall komma till sin rätt när felaktigheter av nu angivet slag har influtit i avstämningsregistren. Kommittén föreslår att en felaktig uppgift i ett avstämningsregister om vem som äger aktier i bolaget rättas enligt följande. Den verklige ägaren begär rättelse hos PRV varvid han styrker sin rätt genom att förete aktiebrevet och en överlåtelsekedja som leder till honom. PRV skall då kommunicera handlingarna med den registrerade. Om denne inte hör av sig inom förelagd tid eller om PRV finner att hans invändningar inte förtjänar avseende, förs den verklige ägaren in i av- stämningsregistret. Till saken hör emellertid det ovan påpekade förhållandet att aktie- breven i samband med steg 1 förlorar sin värdepapperskaraktär och reduceras till bevismedel av i princip samma värde som ett kontrakt avseende köp av aktier. Det finns därför en risk att aktiebreven inte finns i behåll när steg 2 tas och att de därför inte kan användas för rättelse i den ordning som har beskrivits . Det finns också en risk att aktiebreven anses vara värdelösa och förvaras på ett sådant sätt att de kommer i orätta händer och missbrukas genom att läggas till grund för bedrägliga försök till rättelse i avstämningsregistret. Kommittén räknar därför med att det kommer att förekomma fall då den verklig ägaren inte kan återfinna aktiebrevet. Vanligen kan detta lösas genom att den i registret antecknade personen bekräftar att han överlåtit aktierna till den verklige ägaren eller till någon annan som i sin tur har överlåtit aktierna till den verklige ägaren. Kan en överlåtelsekedja på detta sätt konstrueras i efterhand kan rättelse i registret ske. Det finns emellertid anledning att räkna med möjligheten att den som felaktigt blivit registrerad i avstämningsregistret ser en möjlighet att tillskansa sig de aktier han en gång sålt och därför inte är villig att medverka till att reda ut förhållandena. Det kan också uppkomma situationer då den registrerade har avlidit och därför inte kan hjälpa till. Den verklige ägaren hänvisas i dessa och liknande fall till att väcka talan mot den som registrerats som ägare till aktierna men måste därvid visa att han är rätt ägare, något som kan vara svårt när han inte har aktiebrevet i behåll. kan den som saknar ett eller flera aktiebrev ansöka om dödande av förkommen handling hos tingsrätten. Om sökanden gör sannolikt att brevet har förstörts eller kommit bort, utfärdar rätten en offentlig stämning som kungörs i Post- och . I stäm- ningen uppmanas den som vet något om handlingen att anmäla detta till rätten senast viss dag, som infaller minst ett och högst från kungörandet. Om det inte kommer fram någon omständighet som visar eller ger skälig anledning att anta att brevet finns i behåll skall det dödas. Aktiebolaget skall därefter utfärda ett nytt aktiebrev. Kommittén menar att lagen om dödande av förkommen handling inte kommer att kunna tillämpas på aktiebrev när steg 1 har tagits. är då inte längre giltiga värdepapper och bör inte längre omfattas av lagen. Under sådana omständigheter föreslår kommittén att PRV, eller annan central värdepappersförvarare, som ställs inför anspråk på rättelse i avstämningsregistret, skall kommunicera anspråket med den som enligt registret är aktieägare och därefter pröva huruvida sökanden styrkt sin äganderätt till de ifrågavarande aktierna. I sak överensstämmer denna ordning med vad som gäller för styrelsens respektive VPC:s prövning av huruvida en person som påstår sig ha förvärvat aktier skall föras in i aktieboken. Aktieböcker som inte lämnas in till PRV Som framgått menar kommittén att uppgifterna i aktieböckerna är möj- liga att använda för att skapa avstämningsregister för de flesta bolag. En fråga blir då hur man skall förfara med de bolag vars aktiebok inte finns i behåll och med de bolag som trots att de har en aktiebok inte vill överföra uppgifterna i den till PRV. Bolagens styrelser har en straffsanktionerad skyldighet att föra aktiebok och om den har förkommit åligger det styrelsen att rekonstrue- ra den. Av det senaste bolagsstämmoprotokollet framgår vilka aktie- ägare som var närvarande med uppgift om antalet aktier för var och en. Med hjälp av denna och andra handlingar i bolaget är det möjligt att återskapa en aktiebok som kan användas när avstämningsregistret upprättas. För de bolag som vägrar att överlämna några uppgifter ur aktie- boken till PRV kan det inte upprättas något avstämningsregister. Eftersom aktieboken avskaffas i samband med steg 2 kan den gamla aktieboken inte ligga till grund för bl.a. röstlängden på bolagsstämman och några giltiga stämmobeslut kan inte längre fattas. Aktieägarna kommer inte heller att kunna utöva de ekonomiska rättigheterna i bolaget eftersom aktiebreven inte längre utgör bevis om att innehavaren har rättigheter i bolaget. Ett bolag utan avstämningsregister kan alltså inte drivas vidare när steg 2 har tagits. Kommittén föreslår därför en bestämmelse om att ett sådant bolag skall tvångslikvideras. Registrering av andra uppgifter än dem som finns i aktieböckerna I bolagens avstämningsregister skall inte bara aktierätter utan även vissa andra finansiella instrument registreras. Förutom aktier är det således obligatoriskt att registrera fondaktierätter, teckningsrätter, sådan rätt som tillkommer den som tecknat men ännu inte tilldelats aktie och sådan rätt som tillkommer den som tecknat aktier med utnyttjande av teckningsoption (se 4 kap. 2 § andra stycket lagen om kontoföring av finansiella instrument). I bolag som inte är avstäm- ningsbolag utfärdas i stället emissionsbevis och teckningsbevis men några anteckningar om dessa värdepapper görs inte i aktieboken. Rättigheter av sist nämnt slag kommer alltså inte att överföras till avstämningsregistret när uppgifterna från aktieboken för över. Den närmast till hands liggande lösningen är att bolagen i före- kommande fall lämnar uppgifter om emissionsbevis och teckningsbevis till PRV med uppgifterna ur aktieboken. Men det är inte säkert att bolagen kan lämna dessa uppgifter eftersom bevisen kan ha överlåtits på nya ägare utan att bolaget har fått kännedom om det. Kommittén föreslår i stället att pappersbaserade dokument som representerar rättigheter enligt 4 kap. 2 § andra stycket och som ut- färdats före ikraftträdandet skall behålla sin giltighet även efter ikraft- trädandet. Konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt, får registreras enligt lagen om kontoföring av finansiella instrument men bolaget kan också välja att använda ett pappersbaserat system. Har sådana skuldförbindelser utfärdats före steg 2 lever de vidare utan särskilda åtgärder. Antingen är de redan införda i kontoföringssystemet eller också finns det skriftliga skuldförbindelser som behåller sin giltighet även sedan bolaget övergått till att hantera sina aktier i ett papperslöst system. De pappersbaserade rättigheterna behöver alltså inte föras över till bolagets avstämningsregister. Närmare om hur övergången skall verkställas PRV behöver ha på sig för att förbereda det nya systemet. En första uppgift blir att ta fram och utveckla ett datasystem med erforderlig kapacitet. När det är gjort skall PRV med hjälp av systemet lägga upp ett avstämningsregister för varje bolag som inte har valt någon annan värdepappersförvarare. Det innebär att uppskattningsvis 250 000 register skall läggas upp. I registren skall grunduppgifterna för varje bolag finnas. Dessa uppgifter kan PRV hämta från aktie- bolagsregistret och andra register som PRV har tillgång till. I ett nästa steg kompletteras avstämningsregistren med avstämnings- konton, ett för varje aktieägare, med uppgift om aktieinnehav m.m. Dessa uppgifter överlämnas av de flesta bolag till PRV i form av en datafil som lagras på en CD-skiva eller disketter som skickas i vanligt brev. Ett alternativ är att skicka filen per e-mail eller att direkt över Internet skriva in uppgifterna på kontona. Bolag som inte vill utnyttja modern teknik hänvisas till att sända en utskrift av aktieboken till PRV eller låta en bank föra in uppgifterna från aktieboken till avstäm- ningskontona. Kommittén förutsätter att det går att finna en teknisk lösning som gör det möjligt att föra över de uppgifter som kommer till PRV på elektronisk väg direkt till avstämningskontona utan att uppgifterna först bearbetas. Kommittén föreslår att PRV får föreskriva hur uppgifterna skall tillhandahållas om bolagen vill utnyttja modern teknik.