sou · GPB377d1 · 2002-01-01 00:00:00 — The systems now under development there have a lot of elements in common with the systems being developed by and . The investigator considers the initial opportunity, besides discussions with and , to be a bilateral agreement with . Harmonisation might require an adjustment of the Swedish regulations. We have also identified a number of international initiatives that are taking place in certificate trade. Of particular interest is the de- velopment of the international trade within RECS (). At the national level a special body is responsible for issue, registration and cancellation of certificates and for supervision of the certificate system. In , Affärsver- ket acts as the Issuing Body. Simulations that we have had made indicate that a reduction in the emissions of carbon dioxide both in and in the Nordic countries will result from the introduction of a quota-based certifi- cate system in . The reduction in is primarily due to the replacement of fuel in the Swedish combined heating and power production in the district heating systems. At the Nordic level, investments in in electricity production from renewable energy sources will supersede investments in fossil power in the rest of the Nordic area. The analyses indicate that the proposal for a certificate system interacts with price setting for electricity in a way that does not disturb the functioning of the Nordic electricity market. On the contrary, it can be noted that there will be dynamic interaction between both these market systems, which has the prerequisites to create efficiency and price transparency. The direct consequences for public finances of our proposals are: VAT income from the certificate price Expenditure for the price guarantee, the floor between 2003 and 2007 Expenditure for support for existing wind power stations between 2003 and 2007 Expenditure for support for network costs for small-scale electri- city production between 2003 and 2010 Expenditure for and operation of the system. The existing support in the form of investment support, operating grants and the environmental bonus applies until the end of 2002. The estimated support for 2001 totals approximately mil- lion. According to the commissions guidelines, the proposed cer- tificate system is to replace the present targeted support. We, therefore, recommend that the current investment support for electricity for renewable electricity production, the operation grant for small-scale electricity production and the so-called environ- mental bonus be replaced by the here presented certificate system from 1 January 2003. The agencies that are primarily affected by the proposal are and the . For and the , the proposed system means a number of additional operational tasks. Since the promo- tion of electricity from renewable sources by trade with quota-ba- sed certificates is to replace a number of the present forms of sup- port, this means, at the same time, that certain responsibilities that the has today for the ex- isting support system will end. A total calculation of the agencies required resources indicates a non-recurring cost (capital expendi- ture) of –20 million. The annual costs for operating the sy- stem amount to approximately million. At an assumed certificate price of per certificate and energy sales from electricity with renewable energy sources in the middle of the pe- riod, 2006–2007, at approximately , this corresponds to an annual total volume of 200 million. The agencies annual administrative expenses accordingly equal approximately ba- sed upon turnower. The financing of the affected agencies costs for and operation of the system is assumed to take place through appropriations. Our proposal to promote electricity from renewable sources cla- rifies the cost and imposes a charge directly on the final customer. With an assumption of a future quota of and a certificate price of /kWh, the average certificate cost will be /kWh for all electricity consumed. Utredaren började sitt arbete . Under arbetets gång har tio möten hållits med de sakkunniga och experterna. Vi har låtit genomföra ett antal studier varav några inbegripit si- muleringar. Dessa studier har haft inriktningen att för kort och medellång sikt redovisa: Interaktionen mellan energisystemet och certifikat i ett medel- långt tidsperspektiv fram . Interaktionen mellan elmarknadspriser och certifikatpriser på den nordiska elbörsen. Analys av potentialer för ökad elproduktion genom bränslebyten och utbyggnad av kraftvärme i fjärrvärmesystemet och i industri- ella mottrycksanläggningar. Resultaten av studierna redovisas i bilagorna 4–6. Utredningen har också i ett inledande skede låtit göra externa förstudier inom följande områden: Lönsamhet ur ett investerarperspektiv – systemuppbyggnad. Lösningar av registerfunktionen och olika handelslösningar. Utöver dessa externa konsultstudier har vi ombett Energimyndig- heten att utföra analyser och sammanställa underlagsmaterial. Detta material redovisas i bilagorna 2 och 3. Utvecklingen av stöd- system för förnybar elproduktion inom har på uppdrag av oss analyserats av . Erfarenheterna redovisas sammanfattningsvis i kapitel 2. Den samlade redovisningen åter- finns i bilaga 3. Dessa studier har utgjort underlag för utrednings- arbetet. För innehållet i studierna ansvarar respektive författare. hölls ett nordiskt arbetsmöte i med deltagande av representanter för departement och myndighe- ter i , , och . Syftet med mötet var att utröna nuläget och de framtida ambitionerna inom elcertifikat- området. Erfarenheterna från mötet har inarbetats i kapitel 2. genomfördes en simulering av certifikathandel i form av ett handelsspel där utredaren, sekretariatet, sakkunniga och experter deltog. Analysarbetet har uppdelats i två faser. Den första etappen har löpt fram , då det av anordnade Energitinget avhölls i . I samband med Ener- gitinget presenterade jag en arbetshypotes för systemets uppbygg- nad. Därefter har analysen fortsatt i en andra etapp som pågått fram . har utredningen arbetat med att utforma de författningar och författningsändringar som krävs för certifikatsystemet. Därefter har kansliet intensifierat syntesarbetet. , har slutskrivningen av förslagen gjorts. Under slutfasen av utredningstiden har också samråd skett med Kommittén (Fi 2001:09) om utformning av nedsättningsregler på energiskatteområdet. Utredaren har sammanträffat med företrädare för (), , samt Svenska Torvproducentföre- ningen. Skrivelser har inkommit från , , , , , , , Sveriges Energiföreningars Riks- organisation samt från . Utredningen och sekretariatet har biträtts i sitt arbete av . Utredningen överlämnades till regeringen (Närings- departementet) . 2Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden De intryck som finns under nedanstående avsnitt är huvudsakligen hämtade från ett nordiskt arbetsmöte, som anordnades i samt från Statens energimyndighets underlagsrapport till förnybar el i andra länder, som återfinns i bilaga 3 till denna utredning. För att få en heltäckande sammanfattning har även den svenska situationen beskrivits. har påbörjat en omläggning av stöden och stimulanserna till elproduktion från förnybara energikällor. Även om all sådan elproduktion stimuleras handlar insatserna till den helt övervä- gande delen om stöd till vindkraft. Elproduktionen uppgick till ca varav från vindkraft och från biobränslebaserad kraftvärme. För VE-el (VE=vedvarende energi, energi från förnybara källor) är målet att gå från av bruttotillförseln 2003. Energistyrelsen siktar på att ha ett fullt fungerande certifikat- system i gång från . Det nuvarande systemet utgörs för merparten av anläggningarna av en kombination av garanterade grundpriser 3 och ett fast bidrag 4 per kWh. Det inne- bär ett tvång för förbrukarna att köpa sådan el till ett högre pris. Övergången till certifikatsystemet sker genom en successiv in- fasning vilket innebär att rester av det nuvarande systemet kommer 3Vindkraft /kWh, bio /kWh. 4Vind och bio: /kWh, efter viss drifttid reducerat bidrag /kWh. Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden att finnas kvar i form av garanterade grundpriser t.o.m. . Systemet innebär också att marknaden för VE-bevis kommer att vara ganska liten under de inledande åren eftersom endast omkring en tiondel av all vindkraft uppfyller kraven för att omfattas av VE- bevissystemet och mindre än en tredjedel . Kraft- värmeanläggningarna kommer något snabbare in i systemet. Den danska produktionen av vindel skiljer sig på en punkt från den svenska. Mer än tre fjärdedelar av vindelen produceras av medlemmar av Vindmølleforening, som genom gemen- samt agerande har möjlighet att påtagligt påverka marknaden. I takt med att biobränslebaserad kraft kommer in i systemet breddas ägarförhållandena. Energistyrelsen räknar med att systemet ska vara stabilt genom att kvoten garanterar en viss marknadsandel, att bevisen har min- och maxpriser som garanteras av en statlig VE-fond och genom att en stor del av elpriset utgörs av fasta garantipriser . Utöver garantipriser, fast stöd och VE-bevis finns stöd till kommersiellt ännu icke mogna tekniker. följer utvecklingen av certifikat, men har inga konkreta planer på att införa ett eget certifikatsystem. har beställt en utredning om elcertifikat av Olje- och . Det nuvarande norska elsystemet är till baserat på vattenkraft. De prognoser som finns i pekar på en elkon- sumtionstillväxt fram . Målsättningen i är att öka elproduktionen från förnybara energikällor med fram . Likaså vill man effektivisera elförbrukningen så att en reduk- tion sker med fram . har ett system som baseras på investeringsstöd, ej driftstöd, för solceller och vindkraft och håller på att införa en ny typ av organisation för stödgivningen. Istället för att stöden admi- nistreras av Vassdrags- och Energidirektorat (NVE) bildar staten ett bolag () som ska administrera stöden. Tanken med det nya bolaget är att det ska innebära en högre grad av frihet och marknadsanpassning av stödgivningen. Stödordningen ska finansieras med en nätavgift för alla elkunder utom storindustrin på /kWh och med en viss finansiering via statsbudgeten. Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden ska stöden motsvara ca 5 miljarder NOK. Systemet trädde i kraft . övertager förvaltningen av medel från . I sammanfattning kan den norska modellen karakteriseras som en kombination av öronmärkta avgifter och en marknads- liknande stödgivning genom ett helägt statligt bolag. har inga planer på att introducera certifikat men det finska handels- och industriministeriet följer utvecklingen i de övriga nordiska länderna och inom EU. I det finska elsystemet svarade bioenergi och vattenkraft för medan torv står för av produktionen. har definierat torv som långsamt förnybar energi. I den finländska handlingsplanen för förnybar energi finns en målsätt- ning att öka det förnybara inslaget i elproduktionen från till . stöds småskalig elproduktion under 1 MW från biobränsle- eldade anläggningar och vattenkraft med en skatterabatt på 2,5 penni/kWh. Vindkraft har en motsvarande rabatt på 4,1 penni/kWh. Liksom i finns i en frivillig marknad för Bra miljöval. Enligt uppgift är pristillägget för denna typ av el. står inför en omställning av formerna för att stödja el från förnybara energikällor. Inom det s.k. korta programmet för stöd till omställning av energisystemet som löper mellan och används både investeringsstöd och driftstöd för att främja utvecklingen av elproduktion från förnybara energikällor. Inve- steringsstöden är för vindkraft och småskalig vattenkraft och för biobränslebaserad elproduktion i kraftvärmeverk och industriella mottrycksanläggningar. För den småskaliga elproduk- tionen i anläggningar med en effekt mindre än 1,5 MW finns drift- stöd. Stöden sammanfattas i tabell 2–1. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att bidraget till investeringar i vindkraftverk och småskaliga vatten- kraftverk skall uppgå till från . Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden stödformer gäller t.o.m. utgången av men procentsatsen föreslås ändras . Miljöbonusen för föreslås bli oförändrad. Driftbidraget finansierades tidigare med en stamnäts- avgift på /kWh. Finansieringen sker nu över statsbudgeten, vilket också är fallet för övriga stöd. Omräknat till årsbasis motsva- rar de nuvarande stödformerna en total stödnivå på ca för . Utöver ovanstående direkta bidrag finns en bestämmelse i ellagen att den småskaliga elproduktionen har rätt till en nedsatt nätavgift. Den rätten motsvarar ett stöd på 1–/kWh. Tabell 2–1 Bidrag till småskalig och biobränslebaserad elproduktion . vilket motsv., öre/kWh a) Driftbidrag, öre/kWh Miljöbonus, öre/kWh c) Totalt, öre/kWh a) Stödberäkningen baseras på kalkylränta och 15, 25 resp. avskriv- ningstid för vindkraft, vattenkraft resp. biobränsleanläggningar. b) Ett litet antal biogasgeneratorer < 1,5 MW erhåller också detta stöd. c) Miljöbonusen motsva- rar den normala elkonsumtionsskatten –2000 genomfördes en interdepartemental utredning vars rapport (Ds 2000:20 Elproduktion från förnybara energikällor – ekonomiska förutsättningar och marknadsmekanismer) utgjorde underlag till en proposition från regeringen (prop. 1999/2000:134) som bl.a. innehöll förslag om stöd till elproduktion från förnybara energikällor. beslutade om propositionen och då tillsattes också (N2000:07) med uppgift att utforma ett system för certifikathandel baserat på kvoter för användningen av el från förnybara energikällor. Utredningen ska rapportera till regeringen . Målet är att systemet ska träda i kraft . Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden är indelat i tre självständiga regioner, , och . Regionerna ansvarar för frågor som rör energi från för- nybara källor och systemen med gröna certifikat utformas därför av de regionala energimyndigheterna i . När det gäller fiskala frågor som skatter och avgifter är det den federala regeringen som fattar besluten. Därför måste utformningen av system med gröna certifikat i ske genom samarbete mellan regionerna och den federala regeringen. utformas system med gröna certifikat parallellt i de tre regionerna. Dessutom kommer ett federalt system utformas som endast omfattar havsbaserad vindkraft. har kommit längst i arbetet med de gröna certifikaten. En ny ellag har antagits och systemet med certifikathandel skulle enligt de ursprungliga planerna ha införts . Kommissionen stoppade emel- lertid förslaget eftersom det endast omfattade el producerad i Flan- dern men gav klartecken under förutsättning att vissa bestämmelser ändras. I är huvudprinciperna för ett certifikatsystem klara och planeras att införas . antog en ny ellag . Den kommer att gälla och öppnar för införande av ett certifikatsystem. Möjligheten att införa ett certifikathandelssystem i ut- reds men fattades beslut om ett tariff- system för el från vindkraft respektive biobränsle. Inmatnings- tarifferna är utformade efter en lönsamhetsindexmetod så att er- sättningen beror både på anläggningens ålder och effektivitet. Kostnaden för tariffsystemet slås ut på samtliga elkonsumenter. Kommissionen har inte kommenterat det franska systemet. Förutom det nya tariffsystemet tillämpas ett upphandlingsförva- rande för vindkraftanläggningar med en effekt mindre än 12 MW. Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden Det nederländska certifikatsystemet är baserat ellag- stiftning. Systemet med gröna certifikat är frivilligt och därmed läggs ingen plikt på någon aktör att inneha ett visst antal certifikat för att främja produktion av grön el. Istället är certifikatssyste- met sammankopplat med skattesystemets undantag från elskatt för el baserad på förnybara energikällor. I betalar slut- användarna skatt på användningen av fossilbaserad el med 12,2 cts/kWh (/kWh) . Elleverantörerna får skatteundan- tag för el från förnybara källor endast om de kan uppvisa motsva- rande mängd gröna certifikat. Slutanvändarna efterfrågar grön el eftersom slutpriset inte belastas med elskatt samt därför att de genom att välja grön el fritt kan välja elleverantör. totala elproduktion var . kom eller av elen från förnybara källor. Den gröna elen baseras i till på för- bränning av avfall. Målsättning i är att av eltillförseln ska baseras på förnybara energikällor och . Det nederländska systemet är ett nationellt system. El som pro- ducerats från förnybara källor i ett annat land är också berättigad till nederländska gröna certifikat och det är möjligt för utländska producenter av grön el att öppna ett nederländskt konto för certifikat. Importen av såväl el som certifikat kommer emellertid att vara föremål för vissa restriktioner. Importen ska följa den nederländska ellagstiftningen samt lagen om miljöbe- skattning. Det ska också kunna visas att elektriciteten inte redan har sålts i producentlandet såsom el från förnybara källor och att den faktiskt importerats. Lagstiftningen för ett stödsystem för el baserad på förnybara källor genom certifikat infördes och tillämpas fr.o.m.1 januari 2001. uppgick den totala elproduktionen till knappt , varav är baserad på fossila bränslen. Målet är att el baserad på förnybara energikällor ska stå för . Producenter och importörer av elektricitet från icke förnybara källor är förpliktigade att leverera en minimikvot av Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden el baserad på förnybara källor. Kvoten ska vara av föregående års effektiva elproduktion och import baserad på konventionella energikällor. Kraven gäller aktörer som producerar eller importerar mer än 100 GWh, exklusive kraftvärme, export samt el för eget bruk. Antalet anläggningar som kommer att vara kvotpliktiga upp- skattas till några tiotal. Det finns inga krav på leverantörer eller konsumenter att köpa förnybar el. Den nationella nätoperatören utfärdar gröna certifikat till pro- ducenter som baserar sin elproduktion på förnybara källor. Antalet certifikat som utfärdas motsvarar föregående års produktion av el från förnybara källor. För att kompensera för fluktuationer i pro- duktionen kan nätoperatören utfärda gröna certifikat som inte hänförs till någon faktisk anläggning. Nätoperatören måste kom- pensera för dessa certifikat , genom att köpa upp och annullera certifikat som hänförs till anläggningar i drift. Priset på dessa certifikat är fastlagt och följer inte marknadspriset på övriga certifikat. Anläggningar som måste klara tvåprocentskravet kan importera el från förnybara källor från andra länder, men den utländska anläggningen måste ha tagits i drift efter och vara loka- liserad i ett land med motsvarande åtgärdsprogram för att främja och stimulera produktion av el från förnybara källor. Åtgärderna i exportlandet ska vara baserade på marknadsinstrument och ställa likvärdiga krav på elproduktionsanläggningar baserade på förnybar energi som ställs i . Import av certifikat får endast göras i samband med motsvarande mängd import av el från förnybara källor. Den spanska elmarknaden omorganiserades i grunden genom en ny ellag som syftar till att gradvis öppna elmarknaden för konkurrens. För att uppnå mål inom områdena miljö, energieffek- tivisering och minskad energianvändning vid sidan om målet om en ökad konkurrens på elmarknaden, särskiljer den nya ellagen på två system för elproduktion. Det generella systemet är pool-baserat och obligatoriskt för alla producenter som har en installerad effekt över 50 MW. Det speciella systemet gäller kraftanläggningar med en installerad kapacitet som är lika med eller under 50 MW. För- utom kraftanläggningar som baserar sin elproduktion på förnybara Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden energikällor gäller det speciella systemet även egenproducenter som använder kraftvärme eller andra former av värmekraft- produktion som associeras med icke-elektriska aktiviteter samt kraftanläggningar som använder avfall som sin primära energikälla. Dessa producenter är inte tvingade att erbjuda elektriciteten till poolen, utan kan få en fast tillförselavgift för sin elproduktion och/eller överskott av el. De distributörer som ligger närmast elproducenten är skyldiga att köpa elen. Producenten får marknadspriset på el plus ett tillägg som varierar beroende på produktionsteknik. Stödsystemet ska främja förnybar energi för att ska nå det fastlagda målet om att förnybar energi ska svara för av energianvändningen . Den brittiska lagen om förpliktelse för elleverantörerna att leverera en viss mängd el som är baserad på förnybara källor kommer att introduceras i och . Det gäller under förutsättning att förslaget antas av parlamentet. Ett liknande förslag kommer att läggas fram för det skotska parlamentet och liknande arrangemang diskuteras i . I producerades totalt el , vilket gör till EU:s tredje största elproducent efter Tysk- land och . El från förnybara källor stod för av den totala bruttoelproduktionen i . Regeringens målsättning är att av landets elförsörjning ska baseras på för- nybar energi och . En plikt om leveranser av förnybar el utgör den grundläggande politiska åtgärden för att klara av den brittiska målsättningen om el från förnybara källor och lägger grund för ett system med gröna certifikat. Knappt 100 företag beräknas omfattas av kvotplikten. Den mängd förnybar el som motsvarar kvoten definieras som en andel i procent av leverantörens totala leveranser under ett givet år. För att fullgöra sin plikt att leverera en viss mängd el från förny- bara källor till brittiska kunder har leverantörerna tre möjligheter: Leverantören kan köpa grön el och leverera den till sina kunder och köpa motsvarande mängd certifikat för att bevisa att elleveransen har skett. Leverantörer kan också köpa enbart certifi- kat av producenten, bilateralt eller via någon marknad. Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden alternativ är att betala ett friköpspris. De medel som inflyter på detta sätt samlas i en friköpsfond. Friköpspriset uppgår till £30 per MWh och räknas därefter upp med konsument- prisindex. Leverantören kan välja vissa eller samtliga alternativ efter behov. De kvotpliktiga får fullgöra av sin kvotplikt med certifikat som producerats under den föregående kvotperioden. Medlen i friköpsfonden återbetalas till de kvotpliktiga i proportion till mängden certifikat de lämnat in. Förutom genom certifikatsystemet stödjer för- nybar elproduktion bland annat genom bidrag till havsbaserad vindkraft och energigrödor. beslutade den tyska regeringen att lagstiftningen om eltillförsel från förnybara energikällor – Stromein- speisungsgesetz – skulle ersättas av en ny lag om prioritering av förnybara energikällor. Den nya lagen trädde i kraft . Den totala elproduktionen i var nära och till baserad på förnybara energikällor. Totalt producerade de tyska vindkraftverken nästan el vilket motsvarar av den totala elproduktionen i landet. är världens största vindkraftproducent före och . målsättning är att öka elproduktionen som baseras på förnybara källor från som gällde . Den nya lagen om förnybar energi är ryggraden i den tyska poli- tiken för att främja el från förnybara källor. Den gröna elpro- duktionen får genom den nya lagen ett förstärkt stöd för att ytter- ligare kapacitet ska installeras genom att de fasta tillförseltarifferna är kopplade till produktionskostnaderna istället för som tidigare till marknadspriset. Det är den närmaste nätoperatören som är skyldig att köpa in den el från förnybara källor som produceras i dess närområde samt kompensera producenten enligt fastlagda tariffer. Kostnaderna för denna kompensation kan sedan övervältras i flera steg på olika aktörer på elmarknaden. Stöd till produktion av förnybar el i omvärlden Ytterligare stöd finns i form av investerings- och räntestöd till olika tekniker, men dessa utgör endast komplement till de fasta tillförselpriserna i såväl den nya som den gamla lagstiftningen. antogs en ny ellagstiftning för . Enligt denna ska elmarknaden i vara helt avreglerad och öppen för konkurrens .