sou · GPB3109 · 2002-01-01 00:00:00 — ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat kontoret i först blivit eget kontor genom uppgradering från representationskontor. Nuvarande representationskontor har med undantag för och , som är nya , funnits . De tidigare kontoren i , , och och i för har lagts ner, främst för att resultaten i form av etableringar inte bedömts motivera kostnaderna eller för att kontrakterad person övergått till annan verksamhet. De personer som företrätt på dessa platser har varit anställda vid affärsbank (för och ) och exportrådskontor (, och ). 6.4.2Egna utlandskontor (, , ) Kontoret, som täcker , blev eget kontor genom uppgradering av det tidigare representations- kontoret. Det leds av en tidigare anställd vid i vars företag på heltid arbetar på uppdragsbasis för enligt särskilt avtal. Personalen i övrigt består av en heltidsanställd assistent. finns dessutom en heltidsanställd för projektet . Kontoret har endast i begränsad utsträckning deltagit i projekt men kommer liksom övriga ISA-kontor att göra detta i större utsträckning framöver. Målgrupp är förutom brittisk- ägda företag utlandsägda företag med närvaro i . hyr kontor i samma byggnad som men utgör inte en del av ambassaden. Det ligger därmed i anslutning också till och . Kontoret, som täcker , förestås av en chef som rekryterats från näringslivet. Denne har liksom den tidigare chefen varit verk- sam i för ett svenskt företags räkning. Chefen är formellt lokalanställd av svensk-amerikanska handelskammaren i . På kontoret finns ytterligare tre anställda. Därutöver finns en anställd för projektet marknadsföring i . Några av ISA:s projekt har i stor utsträckning berört (, Call Center, Direct Marketing, Health Care, och Socware). Det är främst experter på ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat respektive område, ett knappt tiotal personer, både svenskar och amerikaner, som varit och är engagerade i dessa. New York- kontoret har medverkat i projekten främst genom att samordna aktiviteterna och delta vid genomförandet. hyr kontor i anslutning till generalkonsulat men utgör inte en del av detta. ISA:s representationskontor i är underställt . Ett investeringsfrämjande kontor har funnits i , dvs. från perioden innan bildades. Det förestås av en chef med titeln industriråd, som är utsedd av regeringen men har som arbetsgivare. Denne är anmäld på diplomatlistan. Den nuvarande chefen har liksom den förre varit verksam i för svenska företags räkning. Vid kontoret finns dessutom en japansk medarbetare, som är lokalanställd av svenska ambassaden. Därutöver finns en lokalanställd person som arbetar för Health . har liksom i viss omfattning berörts av några av ISA:s projekt (, Health Care, Exploration och ). I dessa har ett knappt tiotal experter, de flesta japaner, i varierande omfattning varit enga- gerade. Kontoret finns i samma byggnad som ambassaden och har därmed lokalgemenskap även med och kontor. Kontoret utgör en integrerad del av ambassaden. 6.4.3Representationskontor (/, , , , , och ) Tysk-svenska handelskammaren är ISA:s representant för den tyska marknaden. Uppdraget utförs av en tidigare VD vid handels- kammaren. Det avtal som reglerar uppdraget har avsett heltid. Kontoret ligger i direkt anslutning till Tysk-svenska handelskammaren. Genom det obligatoriska medlemskapet i tyska handelskamrar är här kopplat till ett mycket stort nätverk. Den tidigare representanten handelskammaren i har ett begränsat uppdrag på knappt för informationsspridning och som kontaktperson på plats i ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Uppdraget regleras i ett årligt avtal mellan och Svensk-tyska handelskammaren. De båda representanterna har kontinuerligt kontakt med varandra. , största bank, är representant på den finska marknaden. Nuvarande person, som f.ö. är den tredje för uppdraget i , har bakgrund både från bank och annan före- tagsverksamhet. Han arbetar genomsnittligt för . har genom detta arrangemang tillgång till ett stort nät- verk i , främst genom samtliga bankkontors kundansvariga. Kontoret uppger att även företag som inte är bankens kunder bear- betas. Representant på den danska marknaden är den , största bank (äger ). Nuvarande representant, som haft uppdraget, har sin bakgrund i bankverksamhet. Han arbetar i genomsnitt för . Ytterligare en person är engagerad. har genom sin repre- sentant tillgång till ett stort nätverk i , främst genom samtliga bankkontors kundansvariga. Kontoret uppger att även företag som inte är bankens kunder bearbetas. Representant för den som utsågs är chef för ett konsultföretag som medverkat i i . Personen har länge varit verk- sam som konsult på . Kontoret är under- ställt . Det generella representantskapet avser . Därutöver finns uppdrag för projekten och Socware på . ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Representanten för som är ett managementkonsult-företag startade . Avsikten är att arbetet med ISA:s uppdrag skall motsvara drygt för en person. har ambassaden i inte längre något generellt uppdrag för . Insatserna framöver väntas hanteras av export- rådets representant i . Representant för är kontor i . Ytterligare en person är engagerad. Avtalet mellan och kontoret avser en treårsperiod. Arbetsinsatsen ligger genom- snittligt . Förutom att vara generell representant för medverkar kontoret också i projekt, i IT och Socware. De egna kontoren svarar på sin marknad för ett flertal av de tjänster och aktiviteter som som helhet tillhandahåller. De deltar i projektarbetet utifrån behovet i varje särskilt projekt. Representationskontoren har ett mer begränsat ansvar för att på sin marknad informera om som investeringsland och generera och förädla förfrågningar. Representationskontor etableras antingen om ett eller flera projekt bedriver verksamhet i landet och kan utnyttja den kompetens som finns inom representationskontoret (t.ex. , , ) eller då investeringsflöden är av den arten att de motiverar en allmänt inve- steringsfrämjande aktivitet i landet ifråga (t.ex. , ). Utanför sitt fasta uppdrag utför representations- kontoret uppgifter, t.ex. i projektverksamheten, enligt särskilda överenskommelser. Som framgått ovan varierar omfattningen av dessa kontors arbetsinsats för men uppgår normalt till en . Undantaget är uppdragstagaren vid Tysk- i som är engagerad i större ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Skillnaden mellan de egna kontoren och representa- tionskontoren är främst att de förra genom större resurser har möjligheter att bedriva en mer aktiv och omfattande verksamhet. Ersättningen till representationskontoren utgörs av ett fast arvode. prövades ett resultatbaserat system med arvode i form av en fast del och en rörlig del, som baserades på antal levererade etableringar av olika betydelse. Detta avskaffades bl.a. eftersom det bedömdes medföra viss kortsiktighet och suboptimering. prioriterar sin närvaro i olika länder med ledning av de kriterier som angetts ovan. Dessa ger viss vägledning men inget bestämt utslag vad gäller prioritering av länder. Systemet skulle naturligtvis kunna förfinas genom fler och viktade kriterier men sannolikheten är stor att det skulle ha ett begränsat värde. ISA:s sammanvägning av faktorer har lett till att man f.n. prioriterar några av de största ekonomierna i världen (, , , ), två grannländer (, ) och tre andra länder (, , ). Högst prioritet ges åt , och där man har egna kontor. Urvalet länder kan naturligtvis diskuteras. En utgångspunkt kan vara en jämförelse med de länder som har de största investeringarna i (enligt t.ex. ITPS´ undersökning). Det finns ganska stor överensstämmelse med ISA:s prioriterade länder men också avvikelser. , ; och är f.n. inte prioriterade av men har stora investeringar i , högre än t.ex. , där just öppnat kontor. Ett annat alternativ är att utgå från sådana verksamheter som man önskar attrahera till . Ytterligare en fråga som kan ställas är om det behövs ett investeringsfrämjande i nordiska grannländer där man skulle kunna förmoda att kunskaperna om är ganska goda. Utredningen anser sig inte bättre än kunna bedöma vilka länder som bör prioriteras för investeringsfrämjandet eller hur resurserna fördelas mellan olika länder. Detta är en viktigt fråga för styrelsen att ta ställning till. Det finns inga givna svar. Det viktiga är, som utredningen ser det, att har en genomtänkt strategi för att systematiskt följa utvecklingen och i ljuset av detta överväga sina prioriteringar. Urvalet länder och resursfördelningen mellan ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat dessa är inte en gång för alla givet. Det svåra är att finna rätt balans mellan flexibilitet och långsiktighet i valet av länder. Givet nuvarande förutsättningar bedömer utredningen att gjort rimliga avvägningar. Svårigheten är inte främst att välja exakt rätt eller fel utan att i tillräcklig omfattning finnas närvarande utom- lands. Utredningen anser att utlandsrepresentation har så stor be- tydelse för att attrahera utländska investeringar att närvaron utom- lands bör utökas. Med nuvarande resurstilldelning är det inte möjligt att annat än mycket marginellt utvidga den egna utlands- verksamheten. måste därför söka andra vägar att göra detta. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att investeringsfrämjan- det får en närmare koppling till utlandsmyndigheterna. Utred- ningen återkommer till detta i kapitel 7. Eftersom ISA:s utlandskontor dels ingår i det officiella svenska nätverket utomlands dels har kopplingar till annat främjande, är det viktigt att samråder med UD inför planerade förändringar i sin utlandsorganisation. P.g.a. UD:s goda lokala kontaktnät m.m. kan det också finnas skäl för att inhämta UD:s synpunkter inför chefstillsättningar och val av representant utomlands. Utredningens uppfattning är att de länder som är närva- rande i också bör särskilt uppmärksammas i . Häri ingår att vårda och ha kontakter med utländska företag från dessa länder som etablerat sig här liksom med företrädare för dessa länder, t.ex. ambassader, dotterbolagsföreningar, handelskammare m.m. Arbetssättet i respektive land, dvs. innehållet i verksamheten och hur och vilka aktiviteter som genomförs, är beroende av flera faktorer – t.ex. hur är företrätt, tillgängliga resurser, affärs- kulturen i respektive land, näringslivets struktur, kännedomen om och i vilken mån ett kontor berörs av ISA:s projekt. Av dessa och andra skäl varierar arbetssättet mellan länder. Skillnaden i resurser gör t.ex. att aktivitetsnivån i länder med egna kontor kan vara betydligt högre än där det finns representa- tionskontor. En annan skillnad är den som har att göra med kulturella olikheter. Hur och vem som fattar beslut kan också variera mellan länder. Utredningen bedömer att det vore värdefullt att knyta en rådgivande grupp av nationella företagsledare till Utredningen anser att det varit klokt av att i ett inledande skede pröva olika slags samarbetspartners som representanter i prioriterade länder (ambassader, banker, exportrådskontor etc.). Den anser vidare att det är lämpligt att även i fortsättningen ha ett ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat flexibelt system med olika slags representanter. Det är viktigt att kan hitta olika lösningar beroende på situationen i landet. Valet av representant är synnerligen viktigt och påverkas natur- ligtvis av tillgången på lämpliga alternativ och kostnaden för dessa. Det är viktigt att kan knyta till sig personer/organisationer med värdefulla kontakter i det lokala näringslivet, personer som är ansedda och utan bindningar till intressen som kan komma i kon- flikt med ISA:s och som dessutom gärna kan ha ett egenintresse att arbeta för . Enligt utredningen är det p.g.a. det starka personberoendet svårt att ha en generell uppfattning om vilken representationsform som är lämpligast. Utredningen anser det önskvärt att så långt möjligt är sam- lokaliserat med annan svensk aktör, i första hand utlandsmyndig- het, vare sig samordnar sig mer med utlandsrepresentationen eller inte. Utredningen bedömer att det finns synergier i detta, t.ex. genom att dra nytta av varandras kontakter och resurser och bättre kunna samordna verksamheterna. Det är således positivt att i , och har sådan lokalgemenskap (i också med exportrådskontoret och ITPS´representant och i med Handelskammaren och ). Enligt utredningens beräkningar förbrukas mellan av ISA:s resurser på verksamhet och aktiviteter utomlands. Det bör i sammanhanget framhållas att en stark Sverige- organisation är en förutsättning för att utlandsorganisationen skall kunna fungera väl. Det stöd som i lämnar till sina utlandsbaserade organisationer gäller t.ex. publikationer, webb, investerarservice, projektuppläggning och kontakter med mottagarregioner i . Utredningen anser att bör satsa relativt sett mer resurser på den utlandsbaserade verksamheten. Det är närvaron i andra länder som bäst leder till kontakter med tänkbara investerare. Det är här som informationsverksamheten om har störst betydelse. För att en sådan förskjutning av verksamheten skall bli möjlig krävs att den svenska verksamheten organiseras på ett annat sätt. Utredningen pekar på samarbetsmöjligheter med andra myndigheter som ett sätt att åstadkomma detta. bör visa på vilket sätt detta utrymme för omorientering kan skapas. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat ISA:s personal, både anställda och uppdragstagare, presenteras i ned- anstående tabell ISA:s personal 1996–2001 Källa: ISA:s årsredovisning och halvårsredovisning vad gäller 2001 *uppgift saknas på halvårsbasis ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Den första tabellen visar bl.a. att f.n. har 40 anställda varav 30 i . Vidare framgår att det totala antalet befattningar upp- går till 55. Den andra tabellen visar bl.a. hur personalens storlek förändrats. Den visar vidare att är uppdragsgivare till ett ganska stort antal personer utöver den egna personalen. Dessa personer är till största del engagerade i ISA:s projektverksamhet som operativa projekt- ledare, branschspecialister m.m. Under t.ex. 1998 och 1999 svarade dessa externa personer för lika mycket eller mer arbete utryckt i personår än den egna personalen. ökade andelen eget arbete till . Avsikten är att den personal som arbetar kontinuerligt för skall vara anställd. F.n. finns ett fåtal uppdragstagare på sådana tjänster. kommer att övergå till anställningar i samband med byte på dessa befattningar om det inte finns särskilda skäl för annat. Medelåldern hos de fast anställda är och fördelningen mellan män och kvinnor män och kvinnor. De flesta som arbetar i inkl. generaldirektören kommer från näringslivet. Samtliga av de an- ställda utomlands har sin bakgrund i näringslivet. Eftersom är myndighet är den egna personalen i princip an- ställd enligt statliga avtal. Detta gäller dock i praktiken främst dem som arbetar i . De som arbetar utomlands är med något undantag anställda enligt särskilda kontrakt som är anpassade till förutsättningarna i respektive land. har en lönenivå som ligger högre än genomsnittet för statligt anställda. Störst är skillnaden för personal med lednings- och kärnkompetens. anger att skälet för detta är att måste tillämpa marknadsanpassade löner för att kunna rekrytera personer med rätt profil från näringslivet. är en myndighet som har mycket kontakter med näringslivet men är beroende av en nära samverkan med offentliga aktörer. Detta ställer särskilda krav på kompetens. Organisationen måste ha goda insikter i näringslivets sätt att fungera men också förstå och väl känna till hur det svenska samhället fungerar. Detta gäller både ISA:s anställda och de uppdragstagare som anlitas. Det är särskilt viktigt för personer som kommer från näringslivet att kunna och förstå hur fungerar i termer av lagar och regler samt vilka roller och uppgifter de myndigheter och organisationer ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat har som är verksamma inom för relevanta områden. Det är viktigt att för personal- och kompetensutveckling tar hänsyn till detta. Utredningen anser att ambitionsnivån bör höjas inom detta område. Utredningen bedömer att det varit en viktig förutsättning för ISA:s verksamhet att rekrytera medarbetare med bakgrund i näringslivet och att det är värdefullt att tillfredsställa en del av kompetensbehovet med uppdragstagare. ISA:s finansiering 96–01, mnkr (enl. resultaträkning för 1996-2000 och budget ) Tabellen ovan visar hur finansierats. Där framgår att medlen kommit från två huvudkällor. Den viktigaste är anslags- medel som erhållits för den grundläggande verksamheten. Anslaget ligger under utgiftsområde 24 Näringsliv och tillhör politikområde Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Anslags- beteckningen är 39:5 Investeringsfrämjande . Dessa medel har för perioden /1996-2000 uppgått till med en årlig volym kring eller strax däröver. Detta motsvarar av den totala omsättningen för perioden men andelen har minskat. låg den på . Den andra huvudkällan har varit de bidrag som erhållit från andra myndigheter, främst , för särskilda ändamål, bl.a. för projekt och från de partners som deltagit i ISA:s projekt. Bidragen har /1996-2000 uppgått till ca . Andelen av omsättningen har ökat och låg på drygt en tredjedel. Statliga myndigheter har stått för ungefär hälften av bidragen, privata företag och ekonomiska föreningar för medan kommuner stått för resten. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Bidragens användning har reglerats dels genom särskilda regerings- beslut, dels genom de avtal som ingåtts om ISA:s projekt. Övervägande delen av bidragen från statliga myndigheter under dessa år har varit de regionalpolitiska medel, sammanlagt , som efter särskilda regeringsbeslut erhållit från Näringsdepar- tementet för regionalpolitiska insatser. av dessa har varit öronmärkta för fem projekt. Resterande medel har avsatts för bl.a. kompetensutveckling inom regionalpolitiskt prioriterade områden och för regionala investeringsfrämjare. av ISA:s hittillsvarande verksamhet har alltså finansierats med regionalpolitiska medel. Större delen av dessa medel härrör från det s.k. 500-miljonersprogrammet som upphör vid kommande års- skifte. Den näst största delen av bidragen, som f.ö. växt snabbast, härrör från privata företag och ekonomiska föreningar. Större delen utgörs av offentliga medel från de regionala organ som deltar i ISA:s projekt. Flera av dessa är aktiebolag. ISA:s kostnader uppskattas bli ca . till- delades ursprungligen 51,4 mnkr i basanslag och därefter i tilläggsbudget ytterligare 14,7 mnkr (varav 9,7 mnkr för insatser i och för främst bioteknik och IT). Utöver dessa 66,1 mnkr förfogar över återstående regional- politiska medel om 6,4 mnkr och nya sådana medel på 3,6 mnkr (vilka även får disponeras ). Därutöver finansieras ISA:s verksamhet med bidrag från partners i de olika projekten på mellan 25 och . disponerar för följande kända medel. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat ISA:s finansiering 2001-2004 (mnkr) -0,7 Basanslaget kommer att växa med nästan eller + . En mindre del av ökningen förklaras av den årliga uppräkningen av anslaget. Större delen av ökningen beror på att basanslaget och höjs med . Dessa härrör från de medel, , som UD tilldelades i årets budgetproposition för främjandesatsningar. Resterande av dessa inriktas särskilt på exportfrämjande program för små och medelstora företag på strategiska marknader och områden, exportutvecklingsprogram och internationell marknadsföring av särskilda branscher i samarbete mellan offentliga och privata aktörer. 6.6.3ISA föreslår ökat anslag har i det budgetunderlag som inlämnades till regeringen föreslagit att anslaget skulle höjas till . Detta motiverades med att den internationella organi- sationen, den proaktiva verksamheten, servicenivån för utländska investerare och regionala utvecklingen behövde förstärkas. ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat Utredaren skall enligt direktiven särskilt behandla bl.a. kostnads- effektiviteten och ändamålsenligheten i nuvarande tilldelning av medel från statsmakterna. Intäkter som erhåller från fristående organ som deltar i projekt behandlas inte i detta sammanhang. Ut- redningen ser frågan om sättet på vilket tilldelas medel som en avvägning mellan erforderlig styrning och administrativ enkelhet. Det finns nackdelar med att erhålla budgetmedel genom sär- skilda beslut. Detta beror på att sådana beslut ofta kommer vid tid- punkter som inte sammanfaller med den normala budget- och planeringsprocessen och på att särskilda krav ställs på medlens an- vändning och avrapportering. Detta förorsakar förutom administ- rativt merarbete sämre framförhållning och sämre långsiktighet samt inflexibilitet. Det vore bättre att tilldelning av medel i så hög grad som möjligt kunde anpassas i tiden till den normala budgetprocessen, avse och hanteras på sedvanligt sätt vad gäller avrapporte- ring och styrning. Detta skulle underlätta planeringen och reducera den administrativa belastningen hos . Lösningen är dock knappast så enkel, bl.a. eftersom det inte är säkert att medel finns tillgängliga som överensstämmer med skedet i budgetprocessen. Om det inte är möjligt att anpassa medelstilldelningen till budgetprocessen, är det angeläget att eftersträva ett förfarande som i så liten utsträckning som möjligt förorsakar merarbete. För ISA:s del är det önskvärt att beslut fattas efter det att ISA:s ansökan om medel inkommit. Detta gäller särskilt projekt som samfinansieras med andra intressenter. Detta beror på att andra aktörer inte vill binda upp sig finansiellt förrän man säkert vet att har säkrat sin del av finansieringen. Utredningen anser att ISA:s verksamhet i sig kan sägas motivera ökade ordinarie anslag, detta mot bakgrund av att verksamheten enligt utredningen drivs effektivt och ger bra resultat. Utredningen anser dock att det även finns andra sätt att skapa utrymme för en sammantaget större och effektivare verksamhet för att främja investeringar i . Utredningen anser att förstärkningen av ISA:s resurser är motiverad. Vidare anser utredningen det önskvärt att en större del av UD:s extramedel för exportfrämjande för kommande treårsperiod, , utnyttjas för att stimulera samverkan mellan olika främjande aktörer, t.ex. och utlands- ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat representationen, mot bakgrund av den ovannämnda formulering- en internationell marknadsföring av särskilda branscher i samarbete mellan offentliga och privata aktörer. Detta skulle möjliggöra en försöksverksamhet där ett antal ambassader skulle involveras strategiskt och aktivt i ett fokuserat investerings- främjande. Hur detta skulle kunna gå till mer principiellt behandlar utredningen i kapitel 7 roll i investeringsfrämjandet. I detta avsnitt behandlas inledningsvis ISA:s förordning och regleringsbrev och omnämns de särskilda regeringsbeslut som fattas när tilldelas extra medel. Därefter beskrivs styrelsen. Vidare redovisas ISA:s interna styrning. Med utgångspunkt i ovannämnda proposition (1994/95:100) regleras ISA:s verksamhet i en förordning (förordning 1995:962 med instruktion för Delegationen för utländska investeringar i , senast ändrad 1996). Den återfinns i sin helhet i bilaga 3. De två första artiklarna behandlar ISA:s uppgifter. I § 1 anges ISA:s uppgift att genom information och kontakter aktivt med- verka till att utländska företag i olika former investerar eller sam- verkar med svenska företag för att få till stånd nyetableringar eller nyinvesteringar i . § 2 specificerar närmare hur detta skall göras. Där sägs att skall utforma en strategi för informations-, kontakt- och projektverksamhet med avseende på länder, branscher och företag, bedriva en aktiv informationsverksamhet och sprida olika slag av information som bl.a. ger en övergripande bild av som investeringsland och detaljerade beskrivningar av branscher och av vissa ekonomiska etableringsmässiga förhållanden, ISA-beskrivning av organisation, verksamhet, resultat