sou · GPB353d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Andelen anställda med mycket korta anställ- ningstider i sina pågående arbeten har förvisso ökat, men detta kan vara en i huvudsak konjunkturmässig företeelse. De långa anställ- ningstidernas utbredning har trendmässigt ökat och varit relativt . Den enda kategori där anställ- ningsstabiliteten tydligt minskat är privat anställda tjänstemän. Även för denna kategori är förändringen långtifrån dramatisk och långsiktiga band mellan anställda och arbetsgivare tycks vara vanligt förekommande. Vid sidan av kvalifikationsförändringar och förändringar av arbetskontraktets varaktighet antas det ofta att det moderna arbetslivet kännetecknas av en högre arbetsintensitet. För de pri- vata arbetsgivarna har den ekonomiska dynamiken medfört kortare planeringshorisonter och en press på att söka konkurrensfördelar genom kostnadssänkningar. Parallellt har inom den offentliga sek- torn krympande budgetar medfört besparingar i form av bortratio- naliserad personal. Dessa processer kan förväntas leda till att den kvarvarande personalens arbetsförhållanden förändras i riktning mot högre arbetskrav. Föreställningen om ökad mental anspänning i arbetet är empiriskt välgrundad. Den markanta ökning av negativ stress i arbetet som ägde rum har fortsatt med oförminskad styrka . Arbetsintensitetens utveck- ling är dock påfallande ojämnt fördelad över olika typer av verk- samheter. Den negativa stressen har blivit klart mer utbredd inom välfärdssektorn, dvs. inom vård, omsorg och utbildning, samt inom handel, hotell och restauranger. I arbetslivet i övrigt, t.ex. inom industrin, har däremot ingen signifikant förändring av arbetets genomsnittliga intensitet skett. Vissa av de tendenser vi funnit sammanhänger troligen med var- andra. Ett sådant samband ser ut att kunna spåras till arbetslivets kvinnodominerade verksamheter. Två av de viktigaste förändringar som inträffade , den strukturella höjningen av arbetets kvalifikationsnivå och den ökade intensiteten i arbetet, kan sannolikt delvis kopplas till dessa verksamheters förändrade eko- nomiska ramar. Vårdsektorn är härvid ett tydligt exempel. Har jobben blivit bättre? anställda inom vård och omsorg minskade tydligt (se t.ex. och 2000). I stort sett hela denna nedgång tycks ha fallit på biträdes- personalen, vars andel av samtliga anställda inom sektorn därmed minskade påtagligt (se Tabell 7 ovan). Följden har blivit en ganska dramatisk uppgradering av klasstrukturen inom vård- och omsorgsverksamheterna, dvs. sektorns genomsnittliga kvalifika- tionsnivå har stigit påtagligt. Men inom olika yrkesklasser bland vårdpersonalen har kvalifikationsnivån knappast förändrats alls. Däremot har arbetsintensiteten ökat avsevärt, så att fler än var tredje vårdanställd utsätts för negativ stress, en andel som ligger högt över nivån i andra branscher. Det är inte särskilt lång- sökt att koppla ihop dessa tendenser. När antalet biträden skars ner övertogs vissa av deras uppgifter förmodligen av andra anställda, som redan var hårt belastade enligt vad tidigare undersökningar har visat, medan vissa biträdesuppgifter kanske helt upphörde att utfö- ras. I båda fallen torde arbetsintensiteten för den kvarvarande per- sonalen ha drivits upp. Den bild som träder fram ur vår empiriska analys av arbetslivets utveckling är mångfasetterad och låter sig knappast inordnas i något av de teoretiska perspektiv som skissera- des inledningsvis. Den strukturella förändring som skett ligger i linje med de teorier som betonar dynamiken i de processer i det moderna samhället som gradvis omskapar arbetsmarknadens sam- mansättning på jobbnivå i riktning mot allt fler kvalificerade befattningar. Vissa aspekter av teknologisk utveckling och globali- sering kan vara viktiga orsaker till denna förändring. Den struktu- rella uppgraderingen kan dock även vara en konsekvens av krym- pande ekonomiska ramar för många verksamheter, t.ex. inom den offentliga sektorn. När nedskärningar av antalet anställda i huvud- sak sker genom att antalet okvalificerade arbeten minskar, som i vårdexemplet ovan, så ökar andelen kvalificerade befattningar med automatik utan att antalet kvalificerade jobb förändras. Denna typ av uppgradering kan även höja arbetsintensiteten och prestations- kraven på ett sätt som urholkar individens kontroll över arbetssitu- ationen. Att andelen kvalificerade arbeten ökar kan således inte all- tid ges en entydigt positiv tolkning. Vid sidan av den strukturella omvandlingen kännetecknas arbe- tets karaktär av en påfallande stabilitet. De teoretiska ansatser som betonar förändringar av befintliga arbeten, t.ex. via omvandlingar av arbetsorganisationens karaktär, tycks därmed vara synnerligen Har jobben blivit bättre? svagt empiriskt grundade. Arbetslivets utveckling sker uppenbar- ligen framför allt genom att vissa typer av arbeten blir vanligare medan andra minskar i utbredning. En viktig utmaning inför fram- tiden är att närmare analysera såväl orsakerna till som konsekven- serna av denna strukturella förändring. Sådana analyser kan bli vik- tiga bl.a. som underlag till diskussioner om hur arbetslivet kan påverkas av politiska reformer. Har jobben blivit bättre? G., R. Wärneryd, 1981. Att beskriva den sociala strukturen, 19:13–36. The Coming of . : Basic Books. Braverman, H. Labor and Monopoly Capital. , O. 2001. Med välfärdsstaten som arbetsgivare. Arbets- miljön och dess konsekvenser inom välfärdstjänsteområdet , i Szebehely, M. ), Välfärdstjänster i omvandling, SOU 2001:52, Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. , O. & C. , 2000. Arbetsmiljö och arbetsrelaterade besvär , i , S. ), Arbetsliv och Hälsa 2000. Kartläggning av magra organisationer. Seminarie- rapport, Avdelningen för arbetsmiljöstatistik. : Sta- tistiska centralbyrån. Elster, J. Self-realization in work and politics, Social Philo- sophy and Policy, 3: 97-126. (På svenska i Idéer om Arbete, volym 6 i Tidens idéserie. & O. , 2000. Välfärd, ofärd och ojämlikhet. SOU 2000:41, Betänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. , D., M. , Y. . Tomlinson, 1998. Restruc- the Employment Relationship. : Clarendon Press. le Grand, C. & M. , 1998. mobility and earnings growth, Working Paper 9/1998. : (), . , F. 2000. Why has work effort become more intense?, Discussion Paper 00/03, , . Livstidsjobb och korta jobb, Arbetsmarknad & Arbetsliv 1:149–155. Karasek, R.A. , , and Mental Strain: Implications for , Administrative Science Quarterly,24: 285–308. Karasek, R.A. & T. , 1990. Stress, Produc- tivity and the Reconstruction of Working Life. : Basic Books. Har jobben blivit bättre? & M. , 1984. Rationalisierung in der industriellen Produktion. , C., J.T. , F. Harbison & C.A. Indust- rialism and Industrial Man. Snower, 2000. Multitask learning and the reorganization of work: From tayloristic to holistic organiza- tion, , 18:353–76. Machin, S. 1994. Changes in relative demand for skills in the U.K. labour market, i Booth, A.L. Snower (red. ), Acquiring Skills: Market Failures, their Symptoms and Policy Responses. The Changing Nature of Work: Implications for Occupational Analysis. Parsons, T. Structure and Process in . Glencoe: Free Press. Piore, M.J. Sabel, 1984. The Second Industrial Divide. Possibilities for Prosperity. : Basic Books. Flexible accumulation: The decline of contract and social transformation, Research in Social Stratification and Mobility, 14:297–324. Sennett, R. The Corrosion of Character. The Personal Conse- quences of Work in the New Capitalism. , V. 1997. New Forms of , , 23:315–339. Szulkin, R. & M. , 1994. Arbetets utveckling, i , J. & O. (red. ), Vardagens villkor. och , 2000. Fakta om vård- och omsorgspersonal i kommuner och landsting. Sørensen, A.B. Toward a sounder basis for class analysis, , 105:1523–1558 Vejsiu, A. Har jobben blivit bättre? , A., A. . , 1998. Nya relationer i arbetslivet – en rapport om tendenser mot flexibla marknadsrela- tioner i stället för permanenta anställningsrelationer. Arbetsmarknadens utveckling i , i , S. ), Arbetsliv och Hälsa 2000. : Arbetarskyddsstyrelsen och . Teorierna om arbetets degradering och arbets- marknadens dualisering – ett försök till empirisk prövning, Sociologisk forskning, 21: 50–68. Skill-education mismatch and employment possi- bilities for the less educated, opublicerat manuskript.