sou · GPB315d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Förbundet bedriver också försvarsupp- lysning och har en omfattande ungdomsverksamhet. för Befälsutbildning består av 28 (Frivillig Befälsutbildning) och cirka 260 lokala föreningar. Under riksförbundets paraply finns också fem rikstäckande, i praktiken självständiga, förbund som här redovisas separat. Dessa är , Förbundet , , och . totalt drygt 36 000 medlemmar och antalet har varit tämligen . I medlemsantalet ingår medlemmarna i , Försvarets , Förbundet , och . positivt eftersom behovet av frivillig befälsutbildning för försvarets huvud- uppgifter bedöms öka när Försvarsmakten minskas och repeti- tionsövningar m.m. blir färre. Utbildning kommer att bli en viktigare profilfråga. har till uppgift att rekrytera och utbilda, befordringsutbilda och kompletterings- utbilda frivilliga för deras krigsbefattningar som flygfältsingenjörer eller flygfältstekniker inom Flygvapnet. Därutöver skall Flyg- fältsingenjörsföreningarnas bedriva försvarsupplys- ning. Organisationens medlemmar kommer alla från bygg- och anläggningsbranschen, de har alla avtal och är krigsplacerade men har ingen egentlig uppgift annat än i händelse av höjd beredskap eller krig. Det behövs omkring 750 personer med avtal. har 694 medlemmar , vilket är en minskning . består av tre föreningar och en gemensam förbundsstyrelse. ser framtida upp- gifter i att kunna biträda hela totalförsvaret med sin kompetens, och även utnyttja den vid internationella militära och civila insatser. Det kan gälla t.ex. minröjning, vägbyggnad och uppbyggnad av infrastruktur. bildades ur äldre föreningar och har till uppgift att bedriva utbildning (krigs-/kompetens- uppgifter, instruktörer, befordrings- och kompletteringsutbildning m.m.), medlemsvårdande aktiviteter, försvarsupplysning och ungdomsverksamhet. Utbildningen riktar sig mot medlemmar verksamma inom Flygvapnets basförband och/eller luft- och markobservationssystemet LOMOS. Flygvapenfrivilligas Riksför- bund samverkar med flera andra frivilligorganisationer beträffande utbildning. Internationellt verkar förbundet i , och . Medlemsantalet är cirka 11 500, varav cirka 2 400 Medlemsantalet har ökat . Förbundet består av ett centralt kansli och elva flygvapenförbund. ser positivt efter- som förbundets specialområden, främst LOMOS och BAS 2004, förstärks i det nya försvaret, som det finns behov av att bibehålla kompetens hos krigsplacerade och värnpliktiga samt därför att ungdomsverksamheten kontinuerligt ökar i omfattning. Fredsbaskrarna är en rikstäckande förening, ursprungligen en kamratförening som vill erkännas som frivillig försvars- organisation. Fredsbaskrarna utbildar kamratstödjare och bedriver kris- och kamratstödjande verksamhet för personer som har gjort FN-tjänst eller annan likvärdig utlandstjänst. Enligt ett avtal med Försvarsmakten skall Fredsbaskrarna även stödja dem som inte är medlemmar i föreningen. Det finns 24 special- utbildade kamratstödjare i föreningen. Föreningen har tillbaka kontakt med , författare till boken hem från FN-tjänst, som tjänstgör vid i . Syftet med kontakten är att redan före den planerade starten av utbildningar på förbundsnivå få in etiska regler och bestämmelser med riktlinjer för hur kamratstödsarbetet skall be- drivas. Därutöver vårdar föreningen och samverkar både nationellt och internationellt med liknande organisationer. Medlemsantalet har stigit kraftigt och uppgår nu till cirka 5 600 personer. Fredsbaskrarna ser kris- och kamratstöd som en viktig verksamhet . Försvarsmaktens internationella insatser skall öka i omfattning vilket ökar behovet av kris- och kamratstöd. Det är också tänkbart att Fredsbaskrarna kan erbjuda sina tjänster åt civila, t.ex. personal från , som tjänstgjort utomlands. En annan viktig framtidsuppgift är att sprida information om FN och utlandstjänst på skolor. Frivilliga har till uppgift att rekrytera och utbilda frivilliga som genom avtal tjänstgör som motorfordonsförare åt totalförsvaret vid höjd beredskap och i krig. Frivilliga utbildar också instruk- törer och funktionärer med avtal, bedriver försvarsupplysning och ställer frivilliga till samhällets förfogande i fredstid. Frivilliga består av 27 kårer. Dessa är självständiga ekonomiska enheter med redovisningsskyldighet gentemot som leder verksamheten genom mål- och ramstyrning. I kårstyrelserna ingår representanter för åkerinäringen, trafiklärare, yrkesförare och ombudsmän för och Transport. Samverkan är större med transportnäringen än med Försvarsmakten. Frivilliga har drygt 12 000 medlemmar, varav cirka 10 800 med avtal. Antalet medlemmar har ökat . Frivilliga ser en framtida roll i att bibehålla nuvarande verksamhet och att skapa fungerande nät- verk med både transportnäringen, andra frivilligorganisationer och kommuner. Förbundet vill också inrikta sig på fortbildning av civila yrkesförare, t.ex. om farligt gods eller körning under svåra förhållanden. Frivilliga Flygkåren (FFK) har till uppgift att rekrytera och utbilda medlemmar, och att genom frivilligavtal ställa dem till räddnings- tjänstens, civila försvarsmyndigheters och Försvarsmaktens för- fogande såväl i fred som i krig. I krig lyder den civila delen (CF- grupperna) av FFK under länsstyrelserna och den militära delen (MD-flyggrupperna) utgör en del av hemvärnet inom Försvars- makten. Därutöver bedriver FFK totalförsvarsupplysning och medverkar i flygsäkerhetsarbete. av verksamheten utgörs under fredstid av uppdragsflyg där FFK regelbundet () flyger på uppdrag åt myndigheter och andra aktörer. Uppdragsflyget får inte vara kommersiellt. Resterande av verksamheten är uppdrag från huvudmyndigheten , och Försvarsmakten för utbildning, krigsplacering FFK samverkar med ett flertal andra frivilligorganisationer samt med kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter. FFK har omkring 2 200 medlemmar, varav drygt 1 000 med avtal. Medlemmarna har ökat i antal sedan mitten av 1980- talet. Kåren består av 23 flygavdelningar och en central kårstab. Organisationen äger inga egna flygplan. I stället hyrs flygplan in från, i första hand, de flygklubbar där medlemmarna bedriver annan ideell flygverksamhet. FFK ser positivt eftersom det finns ett ökande behov av flygresurser inom ett flertal områden, bl.a. flygräddning, skogs- och havsövervakning, flygfotografering m.m. för räddningstjänst och andra myndigheter. FFK är ett etablerat och växande komplement i många olika samhällsfunktioner. Frivilliga bildades och har till huvuduppgift att rekrytera, utbilda och komplette- ringsutbilda motorcykelordonnanser för krigsplacering i totalför- svaret (främst hemvärnet med avtal om tjänstgöring) samt att bedriva försvarsupplysning. Organisationen skall också kunna ställa sina medlemmar till samhällets förfogande i fredstid och under höjd beredskap. Uppdragen åt det militära och civila försvaret kommer från Försvarsmakten respektive . Frivilliga arbetar också med trafiksäkerhetsfrågor, bedriver tävlings- verksamhet och har ungdomsverksamhet. Organisationens struktur kommer troligen att förändras genom att den centrala styrelsen och de 30 lokala kårerna kompletteras med åtta regionala förbund. har Frivilliga 5 099 medlemmar, varav cirka 1 000 med avtal. Det totala avtalsbehovet är omkring 1 700. med minskande antal medlemmar ökar nu antalet igen, både totalt och antalet frivilligavtal. Frivilliga ser framtida upp- gifter i att utbilda egna instruktörer med förordnande vid För- svarets Motorskola för att stödja Försvarsmakten, att utöka del- tagandet i militära och civila internationella insatser samt att utveckla samverkan med andra frivilligorganisationer och kommu- ner. Frivilliga radioorganisationen bildades och har bl.a. till uppgift att bedriva försvarsupplysning, rekrytera och utbilda frivilliga för avtalstecknande och krigsplacering, ställa personal och sambandsmateriel till samhällets förfogande och bedriva ungdoms- verksamhet. Frivilliga radioorganisationen genomför uppdrags- utbildning åt Försvarsmakten (Armén, Flygvapnet och Marinen, sambandspersonal och -befäl i hemvärnet) samt åt och (personal för samband inom länsstyrelser och landsting). Organisationen verkar också i och . Frivilliga radioorganisationen är organiserat i 27 regionala förbund och cirka 120 lokala föreningar. har organisationen omkring 7 700 medlemmar, varav cirka 2 900 med avtal. Antalet medlemmar har varit i princip oförändrat . Frivilliga radioorganisationen ser framtida uppgifter i att upp- rätthålla kunskaper i telegrafi inom Försvarsmakten, att repeti- tionsutbilda personal för Försvarsmaktens ledningssystem och att vid behov förstärka ledningssystem inom kommuner, länsstyrelser och landsting, att vara en ledande frivilligorganisation även inom IT-området och att tillsammans med myndigheter arbeta för ett mindre sårbart samhälle. Frivilliga Skytterörelsen bildades och har till uppgift att bedriva med gevär, korthållsgevär, luftgevär, kulsprutepistol och automatkarbin. Skytteinstruktörer utbildas för en återtag- ningssituation åt Försvarsmakten. Frivilliga Skytterörelsen består av ett centralförbund, 27 länsförbund och drygt 1 300 lokala skytteföreningar. Medlemsantalet är cirka 90 000. Huvud- delen av verksamheten genomförs i förbunden och föreningarna på 300-meters- och 200-metersbanor (cirka 1 200 st.), på korthålls- banor (cirka 500 st.) och i skjuthallar (cirka 3 000 st.). Flertalet av dessa ägs av . Därutöver genomförs många fältskjutningar. Frivilliga Skytterörelsen erhåller statligt stöd från Försvarsmakten för underhåll m.m. av skjutbanorna. Stödet delas med och . Frivilliga Skytterörelsen samverkar nationellt med Försvars- makten, kommuner, m.fl. i första hand om miljöfrågor (buller och bly) och utbildningsfrågor samt med andra frivilligorganisationer, främst de andra skytteorganisationerna och hemvärnet. Frivilliga skytterörelsen administrerar också besiktningen av skjutbanor genom Statens skytteombud, med ett ombud i varje förbund. Internationellt samarbetar Frivilliga skytterörelsen främst med , och samt och de baltiska länderna (de sistnämnda med statliga Baltikummedel kanaliserade genom Försvarsmakten). Frivilliga Skytterörelsen ser som sin framtida roll att kombinera folkrörelsen, folksporten och folkförsvarstanken och att utbilda människor i vapenhantering för att därigenom aktivt medverka till totalförsvarets folkförankring. Förbundet bildades i sin nuvarande form och det är ett rikstäckande förbund under . Huvuduppgiften är att bedriva försvarsupplysning samt att rekrytera och utbilda frivillig fältpostpersonal ingående i Försvarsmakten. Förbundet har drygt 700 medlemmar och antalet har minskat . Det krävs enligt förbundets stadgar anställning i Posten för att bli medlem. Fältpostverksamheten bygger på den kompetens medlemmarna har i sina ordinarie arbeten, oftast som postkassörer. anordnas både centrala och regionala kurser. Fältpostfunktionen omfattar hantering av försändelser och kassaservice. Förbundet medverkar också i internationella insatser, vilket ger värdefulla övningstillfällen. Förbundet står inför förändringar bl.a. eftersom har avsagt sig ansvaret för fältposten och överfört det till Försvarsmakten. Förbundet ser nya möjligheter att samverka mer med andra frivilligorganisationer och att stödja civila myndigheter och organisationer vid internationella insatser där Försvarsmakten upprättar ett fältpostkontor. Förbundets huvudsakliga uppgifter är att slå vakt om försvarets folkliga förankring, verka för en utvidgad värnplikt och arbeta för den allmänna värnpliktens bevarande samt att väcka opinion för en förstärkning av försvarets lokala organisation. I arbetet för att bibehålla försvarets folkliga förankring lägger riges folkförsvar särskild vikt vid den stora folkrörelse som frivilligförsvaret utgör. folkförsvar arbetar genom utskick av medlemstidskrift, deltagande i försvarsdebatten, uppvaktningar av beslutsfattare i försvarsfrågor, tidningsartiklar och övrig påverkan genom central och lokal organisation. befinner sig Förbundet i ett organisationsskede. kommer en lokal organisation av verksamheten ute i landet att påbörjas och medlemmar att rekryteras. Målet är att ha cirka 500 medlemmar. och Svenska Arméns och gick samman och bildade den nya organisationen officerare, SVEROF. ingår inte i SVEROF. Den nya organisationen har cirka 5 200 medlemmar, med drygt 700 från och omkring 4 500 från Svenska Arméns och . SVEROF är organiserat i sektioner med en amfibiekårsektion, en armésektion och en flygvapensektion. Därtill kommer den fackliga verksamheten som bedrivs inom ramen för det SACO-anslutna (). SROF ger också ut tidningen som distribueras i cirka 7 500 exemplar. SVEROF:s huvudsakliga uppgifter är att bevaka reservoffice- rarnas intressen, erbjuda olika utbildningar och kurser, upprätthålla och utveckla internationella kontakter, bedriva försvarsupplysning och idrotts- och tävlingsverksamhet. Förbundet ser, när försvaret minskas och repetitionsövningarna blir färre, en viktig framtida uppgift i att säkerställa tillgången på kompetent personal åt Försvarsmakten samt att utveckla och bibehålla reservofficerarnas och andra officerares kompetens som anställda. SVEROF arbetar också internationellt i paraplyorganisationen des Officiers de Reserve (CIOR) genom SWEROF, som i detta sammanhang är ett svenskt paralyorgan för både SVEROF och . Förbundet bildades men fri- villiga ungdomsbrandkårer har funnits på flera platser i . Förbundet vänder sig till ung- domar . Huvudmålet är att göra ungdomar riskmedvetna som de får lära sig brandsläckning, förebyggande säkerhetsarbete, första hjälpen-sjukvård och mycket annat. Utbildningarna följer en utbildningspärm som förbundet har tagit fram tillsammans med . Förbundets kårer och deras medlemmar fungerar som ambassadörer för räddnings- tjänst och människors säkerhet i samhället. Dessutom bedriver förbundet en intensiv internationell verksamhet med bl.a. läger och tävlingar där ett tiotal nationer deltar. finns ung- domsbrandkårer i 48 kommuner, främst i . Totalt har förbundet cirka 2 000 medlemmar . Antalet medlemmar har ökat kraftigt sedan förbundet bildades, liksom kårerna som har ökat från tio till 48. Målet är en ungdomsbrandkår i varje kommun. Förbundet vill erkännas som fri- villig försvarsorganisation och ser framtida uppgifter i att bedriva upplysning om skydd och säkerhet i samhället, att fortsätta vara ett komplement till , att utbilda ungdomar och rekrytera dem till räddningstjänster och att i större utsträck- ning än fånga upp och utnyttja de räddningsmän och flyg- platsbrandmän som har utbildats tidigare. Föreningen () – The Föreningen och Sjöförsvar (FSSS) är en ideell, politiskt och fackligt obunden organisation med omkring 1 700 medlemmar som arbetar för att skapa insikt, kunskap och förståelse för alla verksamhetsfält i det maritima området, från sjöförsvar till sjöfart. FSSS är en del av det maritima nätverket, där huvudintressenterna är: , , /Sjöfolk, , , , , , , , Marinen, Stiftelsen . Dessa organisationer är på olika sätt engagerade i och stödjer FSSS. FSSS ändamål är att samla i maritimt engagerade och intresserade personer och organisationer samt att verka för ett ökat samarbete mellan dem allt för att främja maritima intressen. FSSS har en centralstyrelse för policyutveckling och gemen- samma frågor samt lokalavdelningar i , , , , , , och . De arrangerar möten, studiebesök etc. En aktiv ungdomsverksamhet bedrivs på Vitsgarn i och vid Bovik på i av , som bedriver sin verksamhet fristående med eget eko- nomiskt och juridiskt ansvar. Verksamheten omfattar seglarläger, konfirmations- och seglarläger samt småläger och kursverksamhet , vinter och vår. FSSS har ansatt en målbild som innebär en tydlig ungdomsprofil. FSSS ger ut tidningen och Sjö- försvar – Under svensk flagg med sex nummer . Tidningens syfte är att hålla medlemmarna och andra intresserade à jour med vad som händer över hela den maritima bredden samt kunna utgöra forum för debatter och synpunkter inom hela det maritima området. bildades och är ett riks- täckande förbund under . Huvuduppgifterna är att rekrytera och utbilda fältartister samt att organisera dessa i grupper för krigsplacering i Försvarsmakten, att planera för regelbundna fältartistuppdrag utomlands (2 5 st/år) genom att gentemot ha en framförhållning beträffande ledare för grupperna samt att ansvara för gruppsammansättningen. Dessutom bedriver försvarsupplys- ning och genomför flera fältartistuppdrag i i form av underhållning eller som PR åt försvaret. håller två centrala kurser med totalt 35 Kurserna genomförs i regi på i . Kurserna har en militär del av AMU-karaktär där även krishantering ingår, och en fältartistdel där olika typer av stora och små rent akustiska shower genomförs. har cirka 480 medlemmar bestående av professionella musiker, sångare, skådespelare, dansare, ståuppare från hela . Ungefär hälften har krigsfrivilligavtal och är krigsplacerade. Före- ningen har inga problem att rekrytera nya medlemmar. Under- hållning är alltid viktig, inte minst i tider av kris, och föreningens medlemmar gör viktiga insatser hemma och utomlands och mark- nadsför och totalförsvaret på ett positivt sätt. bildades och har till huvuduppgift att bedriva försvarsupplysning samt att rekrytera och utbilda personal som handhar frågor om personaltjänstverksamhet inom Försvarsmakten. Det krävs utbildning inom personalfrågor, själavård eller sociala frågor för att bli medlem och . Förbundet är därför ett fackkompetens- förbund. har förbundet 467 medlemmar i de fyra före- ningarna. Det är en kraftig minskning , bl.a. beroende på att och Totalför- svarets tidigare ingick i . Förbundet satsar på krishantering och hemkomst- verksamhet för utlandssoldater, och man har härigenom viss samverkan med . anordnas kurser på för i . ser möjligheter i att krishante- ring, hemkomstverksamhet och socialt stöd kan användas inom flera områden, både i och i andra länder, och att behovet av kompetens på området kommer att öka. bildades försvarsförbund, som bytte namn till Försvarsfrämjandet. hade organisationen som mest över 40 000 medlemmar. Försvars- intresset har avtagit markant och Försvarsfrämjandets medlemmar har minskat i antal , ner till 1999. Genom förnyelse av styrelsen och en målmedveten inriktning mot kortsiktiga mål, har trenden vänt och har Försvars- främjandet drygt 450 medlemmar. Medlemsstocken har dessutom föryngrats som flera föreningar har anslutit sig som medlemmar. Försvarsfrämjandet ger ut tidskriften . Tidskriften är ett öppet debattforum där kritiska artiklar blandas med information om teknisk utveck- ling. Främjandet anordnar även två offentliga möten , med inbjudna talare och efterföljande debatt. Hemvärnet är inte en frivillig försvarsorganisation enligt fri- villigförordningen (1994:524) utan en del av Försvarsmaktens krigsorganisation. Hemvärnet består av allmänna hemvärnet och driftvärn. Driftvärnet är myndigheters och organisationers eget skydd vid höjd beredskap. har drift- värnet minskat kraftigt i omfattning. Allmänna hemvärnet har till uppgift att bevaka och skydda totalförsvarets viktigaste infra- struktur (kraftförsörjning, ledningssystem, kommunikationer och andra krigsviktiga anläggningar) främst mot sabotage, bevaka och skydda viktiga anläggningar vid flygets och marinens baser mot sabotage, bevaka och skydda prioriterade ammunitions- och mobiliseringsförråd mot sabotage, starta upp vissa anläggningar och vid behov även kunna betjäna dessa, bevaka och skydda infallsportar mot sabotage och vid behov kunna utföra fördröjande fältarbeten i anknytning till dessa samt att medverka i ytöver- vakningen. Det finns också hemvärn med uppgifter. Hemvärnet har cirka 72 000 medlemmar, varav omkring 4 000 i hemvärn med uppgifter. Medlemsantalet sjunker stadigt. Målet är att vara 90 000 medlemmar och 125 000 i ett tillväxtskede. Medlemmar från åtta1 andra fri- villigorganisationer har sin personal krigsplacerad i olika funktioner i hemvärnet. Hemvärnet är inom varje kommun organiserat i hemvärnsområden som leds av en hemvärnschef. Hemvärnsområdena är organiserade i hemvärnskretsar som leds av en kretshemvärnschef. Varje krets omfattar mellan fyra och åtta hemvärnsområden och hemvärnskretsens område är anpassat till försvarsområdesgruppernas ansvarsområden. Ett hemvärns- områdes personalstyrka, bestående av ordinarie hemvärnsmän och avtalspersonal, bör vara minst 75 och högst 200 personer. Hemvärnet ser framtida uppgifter i att utveckla samverkan mellan frivilligorganisationer, inrikta sin verksamhet mer mot civila uppgifter, att kunna vara en resurs för kommuner vid svåra påfrestningar i fredstid och att utveckla lokala nätverk på kom- munal nivå. förvandlades från intresseorganisa- tion till frivillig försvarsorganisation . Förbundets huvud- sakliga verksamhet och uppgift är att stödja hemvärnet genom kompetenshöjande utbildning (ledarskap, taktik), rekrytera befäl och hemvärnsmän genom utbildning samt bedriva försvarsupp- lysning. Tyngdpunkten ligger på ledarskapsutbildning och rekry- tering. omfattar ett centralt kansli och 23 regionala sektioner. har förbundet drygt 9 000 medlemmar vilket är en kraftig ökning . Hemvärns- befälets riksförbund samverkar med flera andra frivilligorganisa- tioner som bedriver utbildning, och har verksamhet i de baltiska länderna samt . Hemvärnsbefälets riksförbunds framtida roll är av naturliga skäl knuten till utvecklingen av hemvärnet och förbundet har stor insikt i hemvärnets behov av utbildning och rekrytering. Utbildning av reservofficerare för tjänstgöring i hemvärnet, utbild- ning av ungdomar (som inte sker ) och förbandsinstruktörer är också viktiga framtidsområden. 1 Enligt beslut av Försvarsmaktens grundorganisationsledning (dnr 16 137:71705) tillkommer som en åttonde avtalsorga- nisation f rån och med . kan därmed teckna avtal med marinens krigsorganisation och hemvärn med uppgifter. bildades och har till upp- gift att ge totalförsvarsinformation samt att rekrytera och utbilda kvinnor för totalförsvaret. Tyngdpunkten ligger på avtals-, funk- tionärs- och medlemsutbildning. Organisationen utbildar avtalspersonal för Armén med hemvärnet, Marinen och Flygvapnet i uppgifter inom tolv kompetensområden/tjänstegrenar, bl.a. sjukvård, förplägnad, personalvård, underrättelsetjänst, stabs- och sambandstjänst, LOMOS och bevakningstjänst. Organisationen har en omfattande ungdomsverksamhet i den separata organisationen . Lottorna omfattar 24 regionala lottaförbund och 432 lokala lottakårer. har organisationen drygt 26 000 medlemmar, varav drygt 9 000 med avtal. Avtalsbehovet är drygt 11 300. Medlemsantalet har minskat . samverkar med flera andra frivilligorganisationer och arbetar internationellt med övriga nordiska länder, i , och . har samarbete påbörjats med och . Lottorna ser som sin framtida uppgift i att fånga upp engagerade kvinnor med intresse för försvars- och säkerhetspolitik, att vidga inriktningen mot kvinnligt ledarskap, insatser i det fredstida sam- hället, internationella uppdrag samt totalförsvarsinformation, bl.a. i skolor. Organisationen avser också att utveckla all utbildning mot internationell verksamhet, öka utbildningen av totalförsvarsinfor- matörer och instruktörer samt att utöka samverkan med både andra frivilliga försvarsorganisationer (bl.a. om administration och utbildning) betydligt och internationellt. Riksförbundet Militärkulturhistoriska föreningar bildades . Det är en intresseorganisation för frivilliga uppvisnings- grupper som övar och uppträder i olika offentliga sammanhang. Förbundet vill erkännas som frivillig försvarsorganisation. Förbun- dets uppgifter är att verka för att levandehålla militärkulturhistoria, verka för samarbete mellan militärkulturhistoriska föreningar och att vara ett informations- och samverkansorgan för medlemmarna i gemensamma frågor i förhållande till Försvarsmakten, myndig- heter och andra organisationer. upplysning, bl.a. genom uppvisningar, och föreningarna anordnar olika utbildningar i exempelvis excersis eller fältövningar.