sou · GPB34d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Dessutom anges här resursförstärkningen enbart i personår, och de ytterligare expensmedel som därutöver krävs redovisas ej, liksom ej heller de resursförstärkningar som kan visa sig vara nödvändiga på andra områden. 9.4.2Med resurser motsvarande UFP kan det arbete som miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö kräver drivas i viss omfattning presenterade Kemikalieinspektionen på begäran av regeringen sitt underlag för fördjupad prövning (UFP). De behov av resursförstärkningar som däri beskrevs beräknades bl.a. med utgångspunkt från den vidgning av myndighetens verksamhet som man ansåg att arbetet med miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö skulle kräva. Dessutom var utgångspunkten att bidrag till EU-arbetet på kemikaliekontrollens område kraftigt skulle behöva förstärkas. UFP omfattar ett totalt tillskott till området Riskbedömning på ca . Bedömningen i UFP av det resurstillskott som behövs grundar sig på en uppskattning av vilken expansion av arbetsupp- gifterna är realistisk att genomföra, innefattande en bedömning av hur fort området kan växa utan alltför stora effektivitets- förluster. Upplärning m.m. skulle kunna konkurrera med arbets- uppgifterna. I UFP beräknades ett totalt tillskott till området Bekämpningsme- del på , främst inom biocider och natio- nellt. Orsaken var att själva miljömålet om en giftfri miljö inte i någon stor grad ställde ökade krav på bekämpningsmedelsområdet, eftersom det finns rimligt god dokumentation, ett riskminskningsprogram o.dyl., och att det är svårt att expandera mycket . En resursförstärkning motsvarande den som motiveras i UFP skulle stärka position i det internationella kemikaliearbe- tet, men inte i den omfattning att den på EU-nivån motsvarar insatserna hos det land som med minst resursinsatser lyckats skaffa sig en roll som ett av de ledande länderna i EU:s kemikaliearbete, nämligen . 9.4.3Med en hög ambitionsnivå har de bästa möjligheterna att driva de förändringar som krävs i EU för att målet om en giftfri miljö ska nås Den högsta ambitionsnivån består i att skaffar sig bästa möjligheter att driva etappmålen inom miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö inom EU:s riskbedömningsarbete. Detta kräver att gör substantiella insatser i alla EU:s delprogram för kemi- kaliekontrollen, och därmed skaffar sig positionen som ett av de mest inflytelserika länderna inom detta område. Det är då av strategisk betydelse för de centrala målsättningarna inom miljökva- litetsmålet om en giftfri miljö att öka insatserna inom områdena existerande och nya ämnen, samt växtskyddsmedel och biocider. Framför allt förefaller det vara effektivt att stämma i bäcken genom att fokusera på kriteriearbetet inom områdena nya ämnen somt på bekämpningsmedelssidan. På något är det också angeläget att bli en stark kraft inom delprogrammen för testmetoder och nya ämnen, eftersom de framtida kraven för exi- sterande ämnen är starkt beroende av utvecklingen där. Efter det att UFP lades fram har en del förutsättningar förändrats. Bl.a. var de kriterier rörande PB och CMR som föreslås i SOU 2000:53 inte kända då. Frågan är hur stort tillskott varje verksam- het inom riskbedömningen skulle behöva i förhållande till dagens nivå för att det internationella arbetet skulle kunna utföras till . Och hur stort tillskott som skulle behövas för att därut- över utföra det extra arbete som etappmålen i miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö kan förväntas innebära. För att kunna vara lika aktiva och pålästa, och ge förslag i samma omfattning som bedömer man på området Riskbedömning att det krävs resursinsatser som motsvarar ett tillskott om ca 30 personer. Reservationen i sammanhanget är att vi inte vet i vilken mån andra länder, såsom , planerar att öka sina resurser på området. Om ska ha någon chans att i bekämpningsmedelsarbetet få gehör för de kriterier med avseende på persistens och bioackumu- lerbarhet som föreslås i etappmål tre behövs ävenledes kraftfulla insatser i EU, både i form av riskbedömningsresurser och i form av strategidiskussioner med involverande såsom och andra myndigheter och intressenter. På bekämpningsmedels- området ökar dessutom takten i EU i och med att allt fler mono- grafier är färdiga för peer review och beslut. Det är bråttom att inom bekämpningsmedelsarbetet få gehör för synen i etappmål tre, för att motverka att ämnen med klart persistenta egenskaper tas upp på bilaga 1. Sådana beslut kan dessvärre bli prejudicerande även för allmänkemikalier, dvs. att persistenta ämnen kan anses kunna användas säkert. Biocidarbetet i EU har haft liten omfattning fram till , men kommer att expandera mycket . Detta räknades delvis med i UFP. Förordningen för andra etappen av omregistreringsarbetet i EU fanns dock inte och arbetet kunde därför inte förutses. får området Bekämpningsmedel in ca 16–20 EU-monografier att läsa och kommentera. När andra etappens monografier kommer ungefär så blir det ca 70 EU-monografier/år. Bara dessa omständigheter gör att det skulle behövas ett tillskott på minst för att kunna täcka en rimlig del av de uppgifter som krävs. krävs dessutom i ökande omfattning riskbedömning även av biologiska bekämpningsmedel samt av genmodifierade organismer, med de ytterligare kunskaper som detta kräver. Detta är ett svårt och viktigt område. Bara dessa nya aktiviteter beräknas kräva , samt att ett nätverk byggs upp och vidmakthålles för att tillförsäkra tillgången på kompletterande kompetens. Vad gäller bekämpningsmedel är bedömningen att resurserna på denna ambitionsnivå minst ska motsvara insats. De har ca 50 personer verksamma på området (exklusive konsulter). 9.5Myndighetens kompetens inom riskbedömningsarbetet Arbetsgruppens överväganden och förslag: Kemikalieinspektionens sakkompetens bör förstärkas, sär- skilt på områdena reproduktionstoxikologi, patologi och biostatistik. Kemikalieinspektionens samarbete med högskolor bör vidareutvecklas. Kemikalieinspektionens bör ges i uppdrag att bevaka utvecklingen av forskning i , och därvid ta de initiativ som bedöms lämpliga gentemot forsknings- finansierande organ, särskilt på det toxikologiska, ekotoxi- kologiska och miljökemiska området. Denna forskning är av stor betydelse också för den framtida kompetensförsörj- ningen vid myndigheten. Kemikalieinspektionens samverkan med andra myndigheter bör vidareutvecklas. Exempelvis kunde gemensamma externa expertgrupper övervägas. Möjligheten att utvidga det toxikologiska rådets uppgifter bör därvid komma i fråga. Ett effektivt arbetssätt kan vara att i ökad utsträck- ning anlita externa resurser, särskilt från universiteten, i riskbedömningsarbetet. En utveckling av Toxikologiska Rådets uppgifter vore här möjlig. Behovet av riskbedömningskompetens är stort i Kemikalieinspek- tionens arbete. Sådan kompetens behövs i det internationella arbetet med såväl allmänkemikalier som bekämpningsmedel, i till- synsarbetet samt i utformningen av de svenska regler som imple- menterar de ofta mycket tekniska besluten inom EU. Den riskbedömningskompetens som behövs omfattar många områden, däribland miljökemi, exponeringsbedömning, epidemio- logi, allmän toxikologi, cancer, genetisk toxikologi, reproduk- tionstoxikologi, allergi, neurotoxikologi, akvatisk ekotoxikologi, terrester ekotoxikologi, GLP, patologi och biostatistik. Dessutom behövs för andra delar av riskhanteringsverksamheten kompetens inom ekonomi och olika kemitekniska och teknologiska områden. Uppgiften att upprätthålla en spetskompetens inom alla dessa områden är svår för en organisation av Kemikalieinspektionens storlek. Myndigheten arbetar mycket medvetet med kompetensutveck- lingen. De medel som används är bl.a. externa expertgrupper, myndighetsexperter samt adjungering och annan anknytning till universitetsforskningen. I en del fall anlitas svenska forskare som konsulter och som representanter i EU-arbete och internationellt arbete. Inom rådgivande vetenskapliga kommittéer fungerar svenska forskare som oberoende ledamöter, där de representerar sitt sakområde men inte representerar . Vårt allmänna intryck är att den vetenskapliga nivån hos myndig- heten är hög. Myndighetens insatser för kompetensutveckling framstår som ändamålsenliga och välbefogade. Dock finns några sakområden där en förstärkning är angelägen. Särskilt tre sådana områden bör nämnas. Myndighetens specialisttillgång inom området reproduktions- toxikologi är kvantitativt otillräcklig mot bakgrund av detta områdes snabbt ökande betydelse. Vi vill framhålla att repro- duktionstoxikologi bör ses som en för toxikologi och ekotoxi- kologi gemensam disciplin. Myndighetens saknar egen kompetens inom patologi. Sådan kompetens behövs för att göra en egen bedömning av hur resultaten från djurförsök ska tolkas. Myndighetens saknar egen kompetens inom biostatistik. Sådan behövs bl.a. för att bedöma den praktiska relevansen av nega- tiva testutfall. Dessutom behövs matematiskstatistisk kompe- tens för att delta i internationellt arbete med QSAR och pro- babilistisk riskbedömning. Mycket tyder på att det vore effektivt att i ökad utsträckning organisera Kemikalieinspektionens arbete inom den internationella kemikaliekontrollen så att extern kompetens, särskilt från univer- sitetsvärlden, används i kraftigt ökad utsträckning. Som ett led i en kompetensförstärkning bör således myndighetens samarbete med högskolor utvecklas. För detta talar bl.a. svårigheterna att upprätt- hålla den spetskompetens inom många områden som t.ex. behövs för att på ett effektivt sätt kunna verka inom EU-systemet. Om i ökad utsträckning ska åta sig rent riskbedömande uppgif- ter inom EU-arbetet, t.ex. med att utarbeta riskbedömnings- dokument, uppstår därigenom uppgifter som mycket väl lämpar sig för att utföras utanför myndigheten på dennas uppdrag. Erfaren- heterna från visar att detta kan vara ett mycket effektivt arbetssätt. Om samma arbetssätt ska tillämpas i krävs givetvis en avsevärd ökning av Kemikalieinspektionens mycket begränsade medel för inköp av externa experttjänster. För myndighetens långsiktiga kompetensförsörjning och kompe- tensutveckling är styrkan hos svensk toxikologisk, ekotoxikologisk och miljökemisk forskning av stor betydelse. Det är oklart hur denna forskning kommer att kunna hävda sig i den nya svenska organisationen för forskningsfinansiering. Kemikalieinspektionen ges i uppdrag att bevaka denna fråga, och därvid ta de initiativ som bedöms nödvändiga gentemot forskningsfinansierande organ. Det finns andra myndigheter som i likhet med Kemikalie- inspektionen behöver upprätthålla spetskompetens inom ett stort antal områden. Särskilt kan nämnas och Läkeme- delsverket, som båda har kompetensbehov som överlappar avsevärt med Kemikalieinspektionens. Vi tror att samarbetet mellan särskilt dessa myndigheter borde utvecklas. En möjlighet kunde vara att myndigheterna hade gemensamma externa expertgrupper för områden som reproduktionstoxikologi och cancerriskbedömning. Möjligheten att utvidga det toxikologiska rådets uppgifter bör där- vid övervägas. KemI (1995) Riskbedömning och riskhantering inom kemikalie- kontrollen. Rapport från Kemikalieinspektionen, 11/95. KemI (1999) Giftfri miljö. Kemikalieinspektionen, KEMIS RAPPORT BEST.NR: 360 673. (2000). Övervakning av bekämpningsmedel i vatten från ett avrinningsområde i . Årsredovisning för Vemmen- högsprojektet 1998 samt en kortfattad långtidsöversikt. Ekohyd- rologi Nr 54, SLU Markvetenskap/Vattenvårdslära (). NMR (1995) Environmental Hazard Classification. Data collection and interpretation guide (2nd edition). , TemaNord 1995:581. NMR (1999) The N-CLASS database on environmental hazard classification. , TemaNord 1999:538. (1992) Guidelines for the testing of chemicals, , . (Se även ) (2000) Final proposal for a revised draft guidance document on the use of the harmonized system for the classification of chemicals which are hazardous for the aquatic environment. Environmental Health and Safety Publica- tions. Series on Testing and Assessment No. & , J. (2000) Forskning i pesticider og grund- vand. Nyhedsbrev for Det Strategiske Miljøforskningsprogram, Nr. SOU 2000:52, Framtidens miljö – allas vårt ansvar. SOU 2000:53, Varor utan faror. Genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken. TGD (1996) Technical Guidance Document in support of the Commission Directive 93/67/EEC on risk assessment for new substances and Commission Regulation (EC) No 1488/94 on risk assessment for existing substances. ECB, Ispra, . , W. E. (1995) The science charade in toxic risk regulation. 95:1613–1723. Tabeller över våra förslag till budget och finansiering av Kemikalieinspektionen år 2001-2003 Sammanställning över förslag till resurser och finansiering för Kemikalieinspektionen för åren totala resurser/finansiering Strategier, uppföljning och utvärdering Utveckla uppföljningssystem, följa upp och utvärdera myndigheters och andra aktörers arbete, produktregister, kemikaliestatistik och flödesarbete kunskap om ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper, OECDs högvolym-program, notifiering av nya ämnen mm. Operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt EU Förprövning och riskminskning (BKM-inspektion) Klassificering och märkning av ämnen och beredningar, varuinformationsblad, varudeklarationer och positiv miljömärkning. Renare produkter (varuinriktat arbete) Sammanställning över förslag till resurser och finansiering för Kemikalieinspektionen för åren totala resurser/finansiering Styrmedel, insatser för att driva på substitutions- arbetet, varuinriktat arbete, delar av förhandsprövningen av bekämpningsmedel samt EUs program för existerande ämnen mm. Existerande ämnen (EU) Renare produkter (varuinriktat arbete) Särskilt hälso- och miljöfarliga egenskaper begränsningsplaner, delar av OSPAR arbetet, POPs arbetet, delar av programmet för existerande ämnen samt förhandsprövning av bekämpningsmedel mm. Prioriterade ämnen (särskilt farliga ämnen) Summa kostnader totalt (årsarbetskrafter i extern Sammanställning över förslag till resurser och finansiering för Kemikalieinspektionen för åren totala resurser/finansiering Strategier, uppföljning och utvärdering Utveckla uppföljningssystem, följa upp och utvärdera myndigheters och andra aktörers arbete, produktregister, kemikaliestatistik och flödesarbete kunskap om ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper, OECDs högvolym-program, notifiering av nya ämnen mm. Operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt EU Förprövning och riskminskning (BKM-inspektion) Klassificering och märkning av ämnen och beredningar, varuinformationsblad, varudeklarationer och positiv miljömärkning. Renare produkter (varuinriktat arbete) Sammanställning över förslag till resurser och finansiering för Kemikalieinspektionen för åren totala resurser/finansiering Styrmedel, insatser för att driva på substitutions- arbetet, varuinriktat arbete, delar av förhandsprövningen av bekämpningsmedel samt EUs program för existerande ämnen mm. Existerande ämnen (EU) Renare produkter (varuinriktat arbete) Särskilt hälso- och miljöfarliga egenskaper begränsningsplaner, delar av OSPAR arbetet, POPs arbetet, delar av programmet för existerande ämnen samt förhandsprövning av bekämpningsmedel mm. Prioriterade ämnen (särskilt farliga ämnen) Summa kostnader totalt (årsarbetskrafter i extern Sammanställning över förslag till resurser och finansiering för Kemikalieinspektionen för åren totala resurser/finansiering Strategier, uppföljning och utvärdering Utveckla uppföljningssystem, följa upp och utvärdera myndigheters och andra aktörers arbete, produktregister, kemikaliestatistik och flödesarbete kunskap om ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper, OECDs högvolym-program, notifiering av nya ämnen mm. Operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt EU Förprövning och riskminskning (BKM-inspektion) Klassificering och märkning av ämnen och beredningar, varuinformationsblad, varudeklarationer och positiv miljömärkning. Renare produkter (varuinriktat arbete) Sammanställning över förslag till resurser och finansiering för Kemikalieinspektionen för åren totala resurser/finansiering Styrmedel, insatser för att driva på substitutions- arbetet, varuinriktat arbete, delar av förhandsprövningen av bekämpningsmedel samt EUs program för existerande ämnen mm. Existerande ämnen (EU) Renare produkter (varuinriktat arbete) Särskilt hälso- och miljöfarliga egenskaper begränsningsplaner, delar av OSPAR arbetet, POPs arbetet, delar av programmet för existerande ämnen samt förhandsprövning av bekämpningsmedel mm. Prioriterade ämnen (särskilt farliga ämnen) Summa kostnader totalt (årsarbetskrafter i extern Jag instämmer inte i utredningens förslag att tillsynen enligt miljö- balken bör utredas generellt i en ny utredning för att bl.a. utvärdera möjligheten och lämpligheten av en ny regional statlig organisation. Ett flertal kommuner har brister i planeringen av verksamheten och behov av mer resurser. Men dessa brister gäller egentligen både den kommunala och statliga tillsynen enligt vad som har framkommit av denna utredning. Jag anser inte att en ny utredning löser problemet. Snarare ger det signaler om att läget är oklart och risk finns att ingen prioriterar området i avvaktan på ytterligare utredning. är det istället viktigt att bygga upp en trovärdighet för hela tillsynskedjan enligt mellan centrala verk, länsstyrelser, kommuner, polis och åklagare. Bristerna handlar mer om samordning. För kommunerna är en bättre samsyn mellan fyra departement och ett antal statliga myn- digheter viktig. Det är viktigt att kunna föra samtal med en enad statsapparat. När vi tar upp samordningsproblemen möts vi ofta av Nej tyvärr det är inte vår fråga. Vi kan endast diskutera frågor inom vårt ansvarsområde. Helhetssyn är svårt men ett måste inom den svenska miljöpoliti- ken. För medborgare och näringsidkare är det en fördel att ha en part att vända sig till i alla frågor och nära. Miljö- och hälsoskydds- arbetet bör därför hållas ihop både lokalt och regionalt. Möjligheter till samverkan mellan kommuner måste utvecklas liksom samverkan mellan kommuner och länsstyrelser i tillsynsfrågor. Istället för att tillsätta ytterligare en utredning inom tillsyns- området anser jag att överläggningar behövs mellan berörda depar- tement och myndigheter för samsyn inom miljö- och hälsoskydds- området. En stark och samordnad organisation lokalt och regionalt som svarar för all tillsyn är att föredra enligt min mening. Frivilligt övertagande av tillsyn enligt 14 kap MB över primärleverantörer, roll Enligt betänkandet skall den operativa tillsynen enligt 14 kapitlet (MB) över primärleverantörer ligga på Kemikalie- inspektionen. Kommunerna skall frivilligt kunna överta tillsynen. Förutsättningarna för ett frivilligt övertagande föreslås bl.a. vara att kommunerna har tillräckliga resurser och kompetens samt att de har möjlighet att ta ut en avgift. Med primärleverantörer menas importörer och tillverkare av kemiska produkter. Tillverkare av kemiska produkter är tillstånds- pliktiga enligt 9 kapitlet och länsstyrelserna har miljö- tillsynen över dessa, såvida tillsynen inte är delegerad till kommu- nen. Dessa verksamheter besöks relativt ofta av länsstyrelserna, uppskattningsvis varje eller . Med det resurstillskott som föreslås i betänkandet för Kemikalieinspektionens tillsyn beräknas KemI höja ambitionsnivån för tillsyn på primärleveran- törer till . Jag anser att det finns klara samordningsvinster ur tillsynssynpunkt om det möjliggörs för länsstyrelserna att frivilligt överta tillsynen enligt 14 kapitlet MB för de verksamheter där har tillsynen enligt 9 kapitlet MB. Tillsynsfrekvensen för tillverkare av kemiska produkter skulle därvid kunna öka nämnvärt. Samma förutsättningar för ett frivilligt övertagande av tillsynen (resurser, kompetens och möjlighet att ta ut avgifter) skulle då gälla för länsstyrelserna och kommunerna. Särskilt yttrande av och Utredningen har med utgångspunkt från miljökvalitetsmålet Gift- fri Miljö föreslagit betydande resursförstärkningar vid Kemikalie- inspektionen. Även om vi principiellt inte har något att invända mot de resurser som föreslås, förutsatt att de överensstämmer med den ambitionsnivå som politiskt beslutar skall gälla för kemikaliesäkerhetsarbetet i , inom EU och globalt, så har vi allvarliga invändningar mot att kemisk industri, tillverkare och importörer skall betala kemikalieavgifter för den del av Kemikalie- inspektionens verksamhet som inte har något direkt avgifts-presta- tionssamband med kemiska produkter på den svenska marknaden. Av utredningen framgår att Kemikalieinspektionens verksamhet kan delas upp på olika områden varav tillsynsområdet är det som inspektionen har inrättats för och det är också det område som tydligast har ett samband mellan avgift och prestation. Där är vi helt eniga med utredningen både om att området bör förstärkas och om att tillsynen över tillverkare och importörer av kemiska produkter bör eller kan finansieras via kemikalieavgifter. För övriga områden är vi huvudsak överens om att den föreslagna fördelningen mellan avgiftsfinansiering och skattefinansiering kan vara acceptabel. Att det på vissa verksamhetsområden finns en relativt stor gråzon där det är svårt att exakt säga vad som bör falla under avgifter respektive skatter framstår som klart, inte minst av i frågan. För att ytterligare belysa frågan om avgifts- respektive skatte- finansiering har Kemikontoret, Plast- och Kemibranscherna och låtit professor genomföra bilagda utredning om legaliteten i att ta ut avgifter och vilket samband mellan avgiftsuttag och prestation som kan krävas. Vi anser att det inte finns ett sådant nödvändigt samband mellan avgift och prestation som ovan nämnda utredningar pekar på, dels när det gäller politiskt beslutade mål och ambitioner i EU-arbetet och annat internationellt arbete, dels det varuinriktade arbetet som drabbar fel avgiftskollektiv. Utredningen avvisar möjligheterna att inom ramen för befintliga resurser vid Kemikalieinspektionen omprioritera och strukturera verksamheten så att inga eller mindre resursförstärkningar behövs. Vi menar att detta i första hand styrs av de politiska beslut som fat- tas om etappmålen för Giftfri miljö och hur aktivt skall agera inom EU. ägnade Kemikalieinspektionen stora resurser åt att försvara de svenska undantagen i EU – ett arbete som i stort sett är avklarat. Vidare framgår att det förekommer en hel del dubbelarbete på bekämpningsmedelsområdet när indust- rins eller andra länders riskbedömningar görs om. Detta visar att inspektionen borde ha visst utrymme för att fördela om resurser och arbeta effektivare. Vi har heller inte funnit att de resurser som läggs på produktregistret står i rimlig relation till kostnaderna (8,5 årsarbetskrafter). Vi vill slutligen framhålla att vi anser att utredningen gjort en mycket ambitiös och förtjänstfull genomgång av Kemikalieinspek- tionens verksamhet. Särskilt viktigt anser vi det vara att riskbegrep- pet som grund för kemikaliesäkerhetsarbetet och EU-harmonise- ringen fått centrala platser i betänkandet. Även inriktningen på varor och de kemiska ämnen som kan bli tillgängliga via varor är betydelsefulla i den nya kemikaliestrategin. Det är angeläget från vår synpunkt att också peka på att det framtida arbetet med kemikaliekontroll, både i och inom EU framför allt kom- mer att lägga större bördor och ansvar på industrin, dels med att ta fram data och öka kunskaperna om de kemiska ämnen och pro- dukter som finns på marknaden, dels genom att industrin får ansvar även för riskbedömningar. Myndigheternas roll blir närmast att ge vägledning och kontrollera det industrin gör. Mycket talar för att företagens eget arbete med frivilliga program som Ansvar & Omsorg, miljölednings- och kvalitetssystem blir viktiga led i kemi- kaliekontrollen. Det framgår såväl av regeringens proposition om nationella miljömål som av tankarna i och inte minst av utredningens tidigare avlämnade betänkande Varor utan faror.