sou · GPB324d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Denna bild bekräftas av en aktuell rapport från om inkomstfördelning och fattigdom i OECD-området (Trends and driving factors in income distribution and poverty in the area. Labour market and social policy occasional papers no. 42, Förster 2000). Studien omfattar 21 länder och baseras på nationella beräkningar. Alla har system för att stödja barnfamiljer men de skiljer sig betydligt i kostnadsstorlek och utformning. Ett flertal studier har visat att de svenska barnen har en bättre relativ standard än vad som är vanligt i andra länder. Den ekonomiska krisen och besparingarna i har dock träffat barnfamiljerna relativt hårt. Av tabell 7.1, som visar barnens relativa disponibla inkomst, fram- går emellertid att barnen i fortfarande har en god relativ Barnen i hamnar på tredje plats efter barnen i och . Tabell 7.1 Barnens relativa disponibla inkomst *Barnen under har i beräkningen antagits få samma del av disponibla inkomsterna som föräldrarna och barnens relativa standard beräknas i procent av genomsnittet för hela befolkningen. Källa: Förster (2000) Ett annat viktigt mått på barnens ekonomiska situation är hur stor andel av dem som lever i relativ fattigdom. Tabell 7.2 redovisar an- delen barn som lever i relativ fattigdom. Med detta mått bildar de nordiska länderna tillsammans med en grupp av länder med betydligt lägre barnfattigdom än de övriga. I botten återfinns och , där ungefär var fjärde barn lever i relativ fattig- dom. Tabell 7.2 Andelen barn som lever i relativ fattigdom. (%)* *Tabellen avser andelen av barnen i respektive land som lever i ett hushåll vars inkomster understiger halva medianen av den justerade disponibla inkomsten för hela befolkningen. Källa: Förster(2000) Av tabellen framgår även att barnfattigdomen har minskat i åtta länder, och ökat i tio. Anmärkningsvärt är de kraftiga ökningarna i , och . 7.2Nativiteten i de nordiska länderna Det svenska barnafödandet ligger ungefär i nivå med EU-genom- snittet som är 1,5 barn per kvinna. , och har dock högre fruktsamhet än . I figur 7.1 redovisas de summerade fruktsamhetstalen i de nordiska länderna ; figuren redovisar dock inte de isländska fruktsamhets- Den summerade fruktsamheten anger det antal barn som kvinnor skulle få i genomsnitt, om det enskilda årets fruktsamhet i varje ålder skulle gälla . Av figuren framgår att sväng- ningarna i fruktsamhetstalen har varit kraftigare i än i de övriga nordiska länderna. Figur 7.1 Summerade fruktsamhetstal i , , och Källa: (Max-Planck-Institut für demografische Forschung) 7.3De ekonomiska familjestöden i De ekonomiska familjestöden i liknar till stora delar varandra. I de nordiska länderna utgår barnbidrag. Den period då man kan motta ersättning i samband med födsel är förhållandevis lång i de nordiska länderna. Dessutom kan stöd till barn med sär- levande föräldrar utgå. Det finns dock även skillnader mellan de nordiska länderna. I och kan vårdnadsbidrag ges för små barn. En annan olikhet är att i , , och finns, till skillnad från , inslag i den ekonomiska familjepolitiken som är direkt riktade till alla ensamstående för- äldrar. Det innebär vissa problem att jämföra de nordiska ländernas ut- gifter för familjestödet. Länderna räknar in olika mycket i familje- stöden. Det har även betydelse för jämförelsen hur familjepolitiken är utformad. Länderna har valt att stödja barnomsorgen på olika sätt. Tabell 7.3 redovisar ländernas totala utgifter per capita 1998 för stöd till barnfamiljer uppdelat på kontantstöd och service. Den visar att har de högsta utgifterna för kontantstöd. Om man däremot även beaktar ländernas service till barn och barnfamiljer är det som har högst utgifter. Tabell 7.3 Statens och kommunernas utgifter i de nordiska länderna för stöd till barn och barnfamiljer, kontant och service. PPP*/capita. *Purchasing Parity (köpkraftsparitet) Källa: NOSOSKO Social tryghed i de nordiske lande. Omfang, udgifter og finansiering 1998 (2000) Även när de sammanlagda utgifterna för ekonomiskt stöd och service till barnfamiljerna sätts i relation till bruttonationalpro- dukten (BNP) hamnar högst; utgifterna utgör 3,8 pro- cent av BNP. Även i och är andelen jämförelsevis hög, respektive . Tabell 7.4 Offentliga utgifter för stöd till barn och barnfamiljer, andel av BNP. Källa: NOSOSKO, Social tryghed i de nordiske lande. Omfang, udgifter og finansiering 1998 (2000) I tabell 7.5 redovisas de olika nordiska ländernas offentliga utgifter för de olika delarna inom stödet till barnfamiljer. Tabell 7.5 Offentliga utgifter för olika delar inom stödet till barnfamiljer uttryckt i respektive lands valuta. Stöd till försörjning av varav stöd till sär- Källa: NOSOSKO, Social tryghed i de nordiske lande. Omfang, udgifter og finansiering 1998 (2000) har gjort studiebesök i och . Både och har stödformer som är direkt riktade till ensamstående föräldrar. Det har varit av särskilt intresse att få ta del av deras erfarenheter av dessa. Det gäller bl.a. hur hushållen definieras och hur man kontrollerar att en förälder är ensam- stående. I den följande beskrivningen av de nordiska familjestöden läggs störst vikt vid de norska och finska stöden. I beaktas, som har framgått i tidigare kapitel, inte för- sörjningsbörda i skattesystemet. Det är de ekonomiska familje- stödens uppgift att förbättra den ekonomiska situationen för barn- familjerna familjerna har försörjningsbörda. heller övriga nordiska länder beaktar i någon större utsträckning familjesituationen i skattesystemet. I finns det emellertid två skatteklasser. Familjer med två inkomster beskattas enligt skatteklass 1. Makar med en inkomst och ensamstående med barn beräknas enligt skatteklass 2. Sammanboende tillhör klass 1, även de som enbart har en inkomst. Inkomstavdraget är (klass 1) och (klass 2). Vidare har föräldrar med barn rätt till inkomstavdrag för doku- menterade utgifter för tillsyn av barn. gavs även andra ekonomiska lättnader i skattesystemet för försörjare. Alla som försörjde barn hade rätt till försörjaravdrag. Den som saknade inkomst fick istället försörjaravdraget utbetalt som bidrag. Försörjaravdraget uppgick till per barn och år. Detta avdrag inlemmas i barnbidrags- systemet. övergick från sambeskattning till individuell beskattning 1976. Vissa drag av sambeskattningen blev dock kvar, men de kom att få allt mindre betydelse. De familjepolitiska avdragen slopades 1994 med undantag för avdrag för underhålls- skyldighet, som barnbidragen höjdes. Även i ges rätt till avdrag för betalat underhåll. Många av de andra europeiska nationella skattesystemen inne- håller mer väsentliga inslag av familjebeskattning. De flesta medlemsländerna inom EU har någon form av skattelättnad för äktenskap och försörjningsbörda. Dessa lättnader är konstruerade på olika sätt, i form av skattekrediter, avdrag, inkomstklyvning eller olika skatteskalor för ensamstående respektive gifta par. I den kunskapssammanställning som docent har gjort för utredningens räkning om familjepolitik och arbetsutbud, bilaga 5, redogörs för de skattekrediter, dvs. negativ inkomstskatt, som i , och även i , ges till barnfamiljer med låga arbetsinkomster. För att kunna göra en närmare jämförelse mellan stöden i , och krävs uppgifter om antal invånare och antal barn i respektive land. befolkning uppgick till 8,9 miljoner människor. Motsvarande uppgifter för och var 4,5 miljoner respektive 5,2 miljoner människor. De tre länderna har liknande åldersprofil på sin befolkning. I tabell 7.6 redovisas antal barn samt antalet barnfamiljer i de olika länderna 1999. Tabell 7.6 Antal barn samt antal hushåll med barn i , och . För det norska ekonomiska familjestödet, exklusive barnomsorg, anslogs . Skattelättnaderna inom det familjpolitiska området uppgick till . budgeteras för det ekonomiska familjestödet. För skattelättnaderna budgeteras . I nedanstående tabell 7.7, som redo- visar det ekonomiska familjestödet i , redovisas den del av den norska motsvarigheten till det svenska bostadsbidraget – bo- stötte – som går till ensamstående med barn och andra barn- familjer. Det norska stödet har en annan omfattning och annor- lunda roll än det svenska bostadsbidraget. Detta stöd räknas emellertid i inte till de ekonomiska familjestöden. Även i det norska studiestödet ingår barnstöd; i tabellen redovisas dock inte detta. Tabell 7.7 Statens utgifter för det ekonomiska familjestödet i . Norska kronor (NOK) Födselpengar, engångsstöd m.m. Kontantstötte (vårdnadsbidrag) (2 855) (33 535) * Det finns en nettoförskotteringsordning som innebär att antalet barn som får förskott varierar mycket från månad till månad. Inbetalningarna från bidragsskyldiga uppskattas till i storleksordningen 1 000 miljoner NOK. **är 1,737 NOK miljarder budgeterat för bostötte. Av det stöd som betalades ut under den andra av de tre terminerna utgick cirka en fjärdedel av stödet till barnfamiljer. Det förutsätts att andelen som går till barnfamiljer 2001 kommer att vara densamma. I uppgick det ekonomiska familjestödet, exklusive barn- omsorg, till ca 16,2 miljarder mark. beräknas stödet uppgå till 16,3 miljarder mark. I tabell 7.8 redovisas budget- erade utgifter för det finska ekonomiska familjestödet 2001. Tabell 7.8 Offentliga utgifter för det ekonomiska familjestödet i . Finska mark () Berörda barn eller mot- **långtidssjuka eller funktionshindrade barn De statliga utgifterna för det svenska ekonomiska stödet beräknas till 2001. En närmare redogörelse ges i kapitel 3 (tabell 3.1-2). De tre länderna har valt att utforma barnomsorgen på något olika sätt, vilket framgår av bilaga 4. Det medför att det är svårt att få en helt rättvisande jämförelse mellan ländernas kostnader för barnomsorg. I regel börjar barnen skolan i vid , i vid och i när de är . De totala utgifterna för den offentliga barnomsorgen uppgick till i , 8,3 miljarder mark i (dagvård) och i beräknades utgifterna till . Tabell 7.9 visar hur finansieringen av den offentliga barnomsorgen fördelas mellan stat, kommuner och föräldraavgifter i de tre län- derna. Tabell 7.9 Fördelning av finansieringen av den offentliga barnomsorgen i (1999), (1999) och (1998). I alla nordiska länder utgår ett obeskattat barnbidrag. Det är endast i som bidraget inkomstprövas. Vidare har de flesta nordiska länderna flerbarnstillägg, dock något olika utformade. I det norska barnbidragssystemet har man emellertid , , avskaffat vad man i kallar syskongraderingen. I och finns även småbarnstillägg för barn . I Dan- mark ges även tillägg för barn . Vidare finns särskilda tillägg för ensamstående föräldrar i de flesta nordiska länder, vilket framgår av avsnitt 7.3.4 Stöd till ensamstående. I tabell 7.10 ges en sammanfattning av utformningen av barnbidragen i . Tabell 7.10 Barnbidragen i oavsett barnets ålder? Ges tillägg för flera * ges inget tillägg för flera barn Källa: NOSOSKO Social trygdhet i de nordiske lande. Omfang, udgifter og finansiering 1998 Några internationella jämförelser SOU 2001:24 I och ges barnbidraget fram tills barnet fyller . Åldersgränsen för det norska bidraget höjdes , , t.o.m. utgången av den månad som barnet fyller . gavs bidraget enbart till . I betalas barnbidraget för barn . En arbetsgrupp inom Social- och hälsoministeriet, undersöker emellertid möjligheterna att förlänga barnbidraget till och låta det ersätta motsvarande studiebidrag. Den ekonomiska situationen försämras ofta när barnet börjar gymnasium eller yrkesskola. Det finska studiestödet är inkomstprövat. Stödet är även beroende av studieort. I uppgår barnbidraget, kallat barnetrygd, till . I barnetrygden ingår flera tillägg: småbarnstillägg, finnmarkstillägg, utvidgad barnetrygd till ensam- stående med barn och extra småbarnstillägg till ensamstående. Småbarnstillägget utgår till barn . Detta uppgår till per barn och år och utgår fr.o.m. månaden efter att barnet har fyllt och t.o.m. den månad barnet fyller . De bidragsmottagare som bor i eller Nord-Troms får ett tillägg på per barn . Ensamstående har rätt till s.k. utvidgad barnetrygd, vilket innebär att de får bidrag för ett barn mer än det faktiska barnantalet. Ensamstående med barn som uppfyller villkoren för utvidgad barnetrygd och för s.k. övergångsstöd har även rätt till ett extra småbarnstillägg för barn i åldern . Det utgår enbart ett tillägg oavsett om vederbörande försörjer ett eller flera barn i aktuell ålder. Tillägget uppgår till . I graderas barnbidraget efter antalet barn i familjen. Till ensamstående med barn betalas ett särskilt tillägg för varje barn. Barnbidrag ges ut enligt följande: Första barnet 535 mark/mån Andra barnet 657 mark/mån Tredje barnet 779 mark/mån Fjärde barnet 901 mark/mån Femte och varje därefter följande barn 1 023 mark/mån Tillägget för ensamstående med barn uppgår till 200 mark per barn och månad. I uppgick barnbidraget för barn till per kvartal (), för barn som fyllt tre men inte till per kvartal (883,) och för barn till per kvartal (). För ensamstående kompletteras barnbidraget med per kvartal (307,) per barn och per kvartal () per ensamförälderhushåll.1 7.3.2Ersättning i samband med födsel och föräldraledighet Vår svenska föräldraförsäkring, som i huvudsak skall kompensera för inkomstbortfall vid föräldraledighet, har liknande motsvarig- heter i , och . I och finns även, precis som i , en garantidel som utgår oavsett inkomst. I utgår födselspeng i samband med födsel. Föräldrarna kan välja av lönen eller med full lönekompensation. Vid 52 veckors ledighet kan tas ut som s.k. tidskonto, vilket innebär att en arbetstagare kan kombi- nera partiellt uttag av födselspeng med nedsatt arbetstid. Väljer man alternativet kan användas som tids- konto. Resten av tiden är förbehållen någon av föräldrarna. före födseln och efter födseln är förebehållna modern. är förbehållna fadern (fedrekvoten). Detta innebär att det sammanlagt är som inte kan användas till tidskontot. Ersättning ges för årsinkomster upp till 6 grundbelopp, vilket motsvarar . Mödrar, som inte har rätt till födselspeng, får ett engångsstöd som utgör . Engångsstödet är, till skillnad från födselspengen, obe- skattat. I ges moderskaps-, faderskaps- och föräldrapenning på grundval av havandeskap, barnsbörd eller vård av barn. Stödet be- räknas på grundval av arbetsinkomsten, men uppgår lägst till 60 mark per dag. Förmånerna är skattepliktiga. Den blivande modern har rätt till moderskapspenning tidigast 50 och senast före den beräknade nedkomsten. Perioden med moderskapspenning upphör när modern fått ersättning i 105 1 Europeiska kommissionen, MISSOC 2000 Social protection in the EU Member States and the Econimic Area. Situation on 1 January 2000 . Den blivande fadern har rätt att ta ut faderskapsledighet när barnet föds, parallellt med att modern är moderskapsledig. Faderskapsledigheten omfattar 6 och 6 ytterligare vardagar under moderskaps- eller föräldrapenningperioden, dvs. Fadern får faderskapspenning . Rätten till föräldrapenning börjar direkt efter moderskaps- ledigheten. Föräldrapenning kan utges . Den kan ges till endera föräldern, men inte . I är det en förutsättning för att kunna erhålla för- månen att man har anknytning till arbetsmarknaden som löntagare eller som mottagare av arbetslöshetsersättning eller sjukpenning. Stödet beror på tidigare inkomst. Något garantibelopp finns inte. 7.3.3Stöd till barn till särlevande föräldrar De nordiska länderna började tidigt utveckla system för att förskottera underhållsbidrag för barn till ensamstående föräldrar. I utgår bidragsförskott till barn med särlevande föräldrar. Förskottet utgör och barn och be- skattas hos mottagaren. Ett villkor för att erhålla bidragsförskott är att fastställt eller avtalat underhållsbidrag skall betalas genom Trygdeetatens inkrävningscentral. Barnebidrag motsvarar de sven- ska underhållsbidragen. Föräldrarna kan avtala sinsemellan om hur högt beloppet skall vara. Bidraget baseras på procentsatser av bidragsskyldigs bruttoinkomst, för ett barn, för två barn, för tre barn och för fyra eller fler barn. Trygdekontoren, den norska motsvarigheten till det de svenska försäkringskassorna, kan emellertid fastställa belopp efter en individuell prövning. En sådan individuell prövning kan ske t.ex. när barnet är , vid delat boende eller om en av föräldrarna bor utomlands. Då inbetalningen från den underhållsskyldige är lägre än förskottsbeloppet skall förskottet endast täcka differensen mellan betalt belopp och förskottsbelopp (nettoförskottering). Det genomsnittliga beloppet för underhållsbidrag är per barn. Beloppet till bidragsmottagaren beskattas. På motsvarande sätt ges rätt till avdrag för den betalande parten. Man bedömer att av särlevande föräldrar betalar via staten. Relevant statistik saknas dock. Under utredningens studiebesök framkom att viss kritik har framförts mot systemet. Kritiken rör främst att det inte tas till- räcklig hänsyn till boförälderns inkomst. Det finns en regel som tar hänsyn till om boföräldern har en hög inkomst och den andre föräldern har låg inkomst, över och under , men den får betydelse i mycket få fall. Även det faktum, att man inte beaktar den tid då umgängesföräldern har barnet hos sig, har kritiserats. Ett förslag till nya regler är under beredning. Förslaget bygger på att kostnaderna för barnet skall fördelas mellan föräldrarna efter deras inkomst. En modell för beräkning av barns kostnader har ut- formats. Vidare skall man beakta hur den bidragsskyldige har barnet hos sig. I har ett barn rätt att få underhållsstöd om den bidragsskyldige inte betalar underhållsbidraget. När underhållsstöd ges ut på grund av obetalda underhållsbidrag skall kommunen kräva in underhållsstödet av den bidragsskyldige. Om den bidrags- skyldige inte kan betala och underhållsbidraget måste bestämmas till ett belopp som är lägre än underhållsstödet, har barnet rätt att få ett underhållsstöd som motsvarar skillnaden mellan under- hållsbidrag till fullt belopp och det fastställda lägre beloppet. Fullt underhållsstöd uppgår till 669 mark per barn. Underhållsbidrag kan bestämmas genom avtal eller dom. När underhållsstöd ges ut på grund av obetalda underhållsbidrag skall kommunen kräva in det förfallna underhållsbidraget av den bidragsskyldige. 7.3.4Stöd till ensamstående med barn Alla nordiska länder utom har tillägg till ensamstående i sina barnbidragssystem. I betalas ett särskilt tillägg, 200 mark , till ensamföräldrar för varje barn. I det norska systemet har ensamstående rätt till s.k. utvidgat barnbidrag, vilket innebär att de får bidrag för ett barn mer än det faktiska barnantalet. Skill- naden mellan det finska och det norska tillägget för ensamstående är alltså att det förstnämnda utgår med ett lägre belopp som ges för varje barn och det sistnämnda utgår med ett högre belopp som är oberoende av antalet barn. I har ensamstående med barn som uppfyller villkoren för utvidgat barnbidrag och för s.k. över- gångsstöd (se nedan) även rätt till ett extra småbarnstillägg för barn i åldern . Det utgår enbart ett tillägg oavsett om vederbörande försörjer ett eller flera barn i aktuell ålder. I det danska barnbidragssystemet har man valt att både ha ett tillägg per ensamförälderhushåll och ett tillägg per barn. I finns även särskilda stödformer, folketrygdloven kapitel 15, för ensamstående föräldrar. Stöd till ensamstående om- fattar övergångsstöd, stöd till barntillsyn, stöd till nödvändig ut- bildning samt bidrag för flyttkostnader för att kunna komma i arbete. Övergångsstöd kan ges i en huvudperiod då barnet är . Stödet kan även ges högst före födseln. När det yngsta barnet är ställs det krav på att ensam- försörjaren antingen är i arbete, arbetssökande eller under ut- bildning. Stödtiden kan utvidgas till om ensamförsörjaren är under nödvändig utbildning. Det ges således inget utvidgat över- gångsstöd till den som har tillräcklig yrkeskompetens. er- höll knappt 40 000 personer övergångsstöd. Antalet beräknas minska till knappt 28 000 bidragsmottagare. Detta beror på att regeländringar får fullt genomslag. Fullt övergångsstöd uppgår till 1,85 gånger grundbeloppet (vilket motsvarar ). Arbetsinkomster som överstiger ett halvt grundbelopp reducerar stödet . Det innebär att stödet börjar reduceras vid och är helt borta vid . Övergångsstöd utbetalas som huvudregel utan avdrag för under- hållsbidrag, men folketrygden har rätt till av den delen av bidraget som överstiger bidragsförskott till barnen. Utbildningsstöd skall täcka vissa skolutgifter, reseutgifter och flyttkostnader i samband med utbildning. Vanligtvis ges inget stöd till den som redan har tillräcklig yrkeskompetens. Utbildningsstöd kan ges . Stödet utgår endast för tid då ensamförsörjaren har rätt till övergångsstöd. Om man måste flytta för att kunna förvärvsarbeta kan bidrag till flyttkostnader ges. Bidraget kan ges inom samma tidsrymd som övergångsbidraget eller senast efter det att rätten till övergångsstöd upphört. Stöd till barntillsyn kan ges till ensamstående med barn om till- synen måste överlåtas till annan på grund av arbete eller utbildning. Stödet ges av de dokumenterade utgifterna upp till Maximibeloppet är för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Om bidragsmottagaren har en årlig inkomst som uppgår till sex till åtta grundbelopp halveras stödet. Överstiger inkomsten åtta grundbelopp utgår inget stöd. (Fr.o.m. uppgår grundbeloppet till ). Syftet med övergångsstödet, och de andra stöden till ensam- stående reglerade i folketrygdlovens femtonde kapitel, är att säkra inkomsten för ensamstående då de har små barn. Vidare syftar stödet till att ge hjälp till självhjälp så att de efter en övergångs- period kan försörja sig själva med hjälp av eget arbete. Övergångs- stödet lades om 1998. kunde övergångsstöd ges tills yngsta barnet var färdigt med tredje skolåret (vanligtvis ). Vidare fanns det inga krav på utbildning eller arbete. Syftet med omläggningen var att undvika att de ensamstående med barn skulle hamna i fattigdomsfällor. Man eftersträvade att mer aktivt få ut de ensamstående i arbete. De ensamstående skall stimuleras att själv kunna försörja sig genom arbete, eventuellt efter nödvändig utbildning. är av stödmottagarna i arbete efter ut- bildningen. Vid utredningens besök på det norska Sosial- och helsedepartementet betonade man betydelsen av den brukarmed- verkan som finns i handläggningen av stödet. Det finns stöd- personer som bistår de ensamstående som skall utbilda sig. Dessa personer är själva ensamstående. De har endast till uppgift att stödja mottagarna. De skall inte rapportera eventuella uppgifter, som de får reda på i kontakterna med mottagaren, som skulle kunna påverka rätten till andra stöd. På vissa ställen har man haft speciella utbildningsgrupper för ensamförsörjare. Under besöket framkom att man tyckte att de fungerar väl. De speciella grupperna gör det lättare att ta hänsyn till den annorlunda situation som de ensamstående med barn befinner sig i, jämfört med andra studerande. Det tas även viss hänsyn till ensamstående i det norska studie- stödsystemet (se avsnitt 7.3.6 Studiestöd) Under utredningens studiebesök i och diskutera- des hur man definierar vilka som skall räknas som ensamstående med barn och vilka möjligheter till kontroll som finns. Det kan konstateras att det finns relativt få kontrollmöjligheter. I princip rör det sig om liknande möjligheter som i det svenska bostads- Hela systemet med stöd till ensamförsörjare bygger i grunden på tillit och den kännedom om befolkningen som finns hos . Under utredningens besök framkom att man varken i eller anser sig ha några större pro- blem med missbruk eller fusk. I räknas en ogift förälder, som inte bor eller lever till- sammans med barnets andre förälder, som ensamförsörjare. Stöd ges inte heller till ensamförsörjare i samboförhållande utan gemen- samma barn, om förhållandet har varat . För att rätt till stöd skall föreligga krävs dessutom att bidragsmottagaren varaktigt har påtagligt mer av den dagliga omsorgen för barnet än den andre föräldern.