sou · GPB348d5 · 2002-01-01 00:00:00 — De politiska ungdomsförbunden och den kommunala demokratin Rapport från en hearing En viktig uppgift för har varit att föreslå åtgärder som kan ge ungdomar bättre kunskaper om den kommunala demokratin och göra dem mer delaktiga i denna. Därför inbjöd kommittén samtliga politiska ungdomsförbund till en hearing om ungdomars delaktighet i den kommunala demokratin. Syftet var att redan på ett tidigt stadium i utrednings- arbetet ta del av ungdomsförbundens erfarenheter och kunskaper i dessa frågor och inte minst deras idéer om förbättringar. Hearingen hölls i . Vi träffade ungdomsförbunden var för sig . I denna rapport redovisas inledningsvis de frågeställningar som skickades ut till ungdomsförbunden inför hearingen. Sedan följer en dokumentation av hearingen och en sammanfattning. 2 Frågeställningar till ungdomsförbunden Hur kan ungdomar få bättre kunskaper om kommunen och kommunalpolitiken? Vad kan skolan göra? Eller har ungdomarna redan tillräckliga kunskaper – är problemet är ett annat? Hur skulle en demokratipraktik (jfr. prao) kunna utformas? Ungdomar är klart underrepresenterade bland kommunalt förtro- endevalda, särskilt när det gäller tyngre uppdrag. Medelåldern kan bli svårt att fylla förtroendeuppdragen med kunniga och engagerade medborgare. Hur kan detta förändras? Vad skulle kunna få fler ungdomar att åta sig förtroendeuppdrag i kommuner och landsting? Vad finns det för hinder för en bättre ungdomsrepresentation? 2.3De politiska ungdomsförbundens rekrytering Hur arbetar ni för att få fler ungdomar att engagera sig i politiskt arbete? Försöker ni att utveckla och förnya organisationen och arbetsformerna? Vi tar gärna del av lärorika (goda eller dåliga) exempel. Är det er erfarenhet att de som är aktiva i politiska ung- domsförbund oftast fortsätter sitt engagemang i partiet när de blir äldre? Om inte, varför? 2.4Politiska ungdomsförbund och andra ungdomsrörelser finns det ett ungdomsråd av något slag i ett stort antal kommuner. Många ungdomar engagerar sig också i enfråge- rörelser för saker de tycker är viktiga, men har svårt att köpa ett helt partiprogram. Detta engagemang sker vid sidan av de politiska ungdomsförbunden. Finns det ett motsatsförhållande och hur skulle detta i så fall kunna överbryggas? Hur kan de politiska ung- domsförbunden och andra ungdomsrörelser befrukta varandra på ett konstruktivt sätt? Vi är tacksamma för konkreta exempel. Ungdomars valdeltagande är generellt sett lägre än för befolk- ningen i genomsnitt. Skillnaden är ännu större i kommunal- och landstingsvalen än i riksdagsvalet. Vilka orsaker kan det finnas till det lägre valdeltagandet? Vad kan göras för att öka ungdomarnas deltagande i kommunal- och landstingsvalen? 3 Dokumentation av hearingen () representerades av , som sitter i förbundsstyrelsen, och . Båda är aktiva i kommunpolitiken i respektive . CUF har ungefär 5 300 medlemmar, en siffra som stadigt har minskat . De båda representanterna såg en ökad skoldemokrati som ett sätt att öka ungdomars intresse för att delta i kommunalpolitiken. Genom att få ett reellt ansvar och medbestämmande ökar förstå- elsen för demokratin och insikten om att det går att påverka. De unga får alltför lite öva sig i att själva ordna saker och ting och vet därför inte riktigt hur man gör. De förses med färdiga lösningar av de vuxna som uppenbarligen inte riktigt litar på ungdomarna. Ungdomarna skulle i stället behöva vara mer med i driften av olika verksamheter och börja se det deltagandet som en naturlig del av vardagen, ansåg CUF. Kommunens fritidspolitik borde inte, som , bara gå ut på att erbjuda de unga någonting att göra utan också användas som ett område för ungdomarnas demokratiska fostran. CUF föreslog bland annat lokala brukarstyrelser som en lösning på problemet. och upplevde det som svårt för förbundet att få komma in på många skolor. Lärarna anser inte att de vill ta av den tid de har för undervisning i sina ämnen, det ställs ofta krav på att alla partier i så fall måste få komma till tals vilket i sin tur kräver för mycket arbete att arrangera. Det här gör att förbundet på många skolor bara dyker upp och därmed ständigt missar en hel årskull i det treåriga gymnasiet. De unga har naturligtvis svårt att engagera sig i något de inte får veta något om, det vill säga ungdomsförbunden, partierna och den kommunala verksamheten, menade de. Ett hinder för att få unga att ställa upp som förtroendevalda är de fyraåriga mandatperioderna. Det måste vara tillåtet att sitta bara , ansåg de. Ungdomar flyttar ju ofta på sig. och menade också att det kanske inte ter sig så intressant för unga att vara med i en nämnd där det mest handlar om driftfrågor och partipolitisk konsensus, inte om visioner och ideologier. Den negativa bilden som ofta ges av en kommun lockar heller inte de unga. Deras engagemang gäller ju framför allt den egna skolan och det globala, medan kommunen inte betyder lika mycket. Ofta fattas det partimedlemmar till de kommunala förtroende- uppdragen, och de mest engagerade ungdomarna kan få lite för många uppgifter vilket riskerar att slita ut dem. CUF föreslår att antalet kommuner ökar till ungefär tusen stycken. Det skulle föra politiken närmare ungdomar och andra invånare. Det är svårt för förbundet att rekrytera nya medlemmar. Om- sättningen på folk är ofta ett problem lokalt, vilket man försöker lösa genom att ändra organisationen. Förbundet diskuterar att låta medlemmar bilda nätverk över större områden i stället för att hålla på de geografiska gränserna samt att låta varje medlem ha en röst på stämman i stället för att representeras av ett ombud. Förbundet behöver förbättra kanalerna mellan representanterna och medlem- marna, ansåg de. Förbundet har också svårt att nå de ungdomar som inte är organiserade alls, och upplever sig stå längre från dem än från etablissemanget. Nyrekryteringen till förbundet sker framför allt vid besök ute i skolorna. De som går med, gör det ofta för att en kamrat gjort det. Men många tappas sedan bort när de lämnar ungdomsförbundet eftersom partiet inte aktivt kontaktar dem. CUF:arna tyckte inte att det finns någon motsättning mellan förbundet och enfrågerörelser. De söker tvärtom kontakt med varandra och samarbetar ofta. När det gäller ungdomsråd var man mer skeptisk. De blir ofta ett alibi för att man lyssnar på de unga utan att ungdomarna ges någon verklig makt. Det finns också en risk för att politikerna vänder sig mer till råden med vanliga ungdomar än till ungdomsförbunden. De ungas valdeltagande skulle vara högre om politikerna inte bara visar sig när det är val, ansåg centerungdomarna. Unga ser ingen mening i att rösta på något som de inte har förtroende för. Skilda valdagar vore bra, tyckte de två centerungdomarna. jr är ett av Grön Ungdoms språkrör. Han redo- gjorde för sin och Grön Ungdoms syn på frågorna. De unga är mycket engagerade och framför allt är intresset stort för frågor kring de globala orättvisorna, menade han. Det finns stora orätt- visor även inom en svensk kommun, men partierna har misslyckats med att koppla ihop det som händer i med den övriga värl- den. Förbundet får ibland komma in i skolor, ofta på initiativ av lärare och som en del av det som undervisningen handlar om. Men i stort sett är det mycket sällan man släpps in för att träffa elever i skolorna. jr tyckte att tanken på ett slags demokrati- praktik var mycket intressant. En annan bra idé, menade han, är det som finns i där elever som vill får ägna sig åt ekologiska frågor. De erfarenheter från kommunalpolitiken som de två yngsta miljöpartisterna på partiets listor vid senaste valet gjorde var inte uppmuntrande. Båda hoppade av sina uppdrag. De upplevde det som svårt att komma till tals med de äldre och mer erfarna från andra partier. Många beslut var vid mötena i praktiken redan fattade, och det fanns en nämndkultur som gick ut på att snabbt klubba igenom besluten snarare än att diskutera frågorna fritt. De två 18-åringarna var ovana vid att ta för sig och rädda för att ses som en belastning för de andra. En lösning på problemet kan vara att använda alternativa mötes- tekniker där alla ska yttra sig, något som bland annat Grön Ung- dom praktiserar. jr menade att förbunden och partierna också måste bli bättre på att stötta de unga förtroende- valda. Grön Ungdom ska till exempel starta ett maktnätverk för sina folkvalda. Men kommunpolitiken måste också bli bättre på att lyssna på de unga som den måste visa att den när det gäller kan åstad- komma resultat utan onödiga fördröjningar. Han betonade att de unga behövs i politiken, det är viktigt för legitimiteten i besluten och för att ungdomar ska kunna vara med och påverka och bevaka den gruppens intressen. Grön Ungdom tror att intresset för kommunpolitiken skulle öka med skilda valdagar och anser att rösträttsåldern bör sänkas till . Förbundet föreslår också att fullmäktigemöten hålls ute bland invånarna, att medborgarna i mindre kommuner får rätt att motionera till fullmäktige och att nämndsammanträden om möjligt hålls öppna. Man ser med intresse på försöken i med folkomröstningar över Internet. Förbundet har växt något och har ungefär 1 600 medlemmar. De flesta värvar man på gymnasierna, men kommer via Internet. Många medlemmar tillhör olika subkulturer som hiphopare, punkare och så vidare. Nästan en tredjedel av medlemmarna lämnar förbundet . De aktiva fortsätter, när de blir äldre, i eller andra rörelser. jr menade att det hela egentligen mest handlar om en kris för partierna, inte för demokratin. Engagemanget ökar ju och demokrati kan fungera utan partier. De nuvarande partiernas ideologier är gamla men problemen är nya. Det finns exempel på att partierna nu ersätts av andra former för att lösa gemensamma problem och det är inget egenvärde i att ha partier, tyckte jr. Partierna måste bli tydligare om fler unga ska vilja gå och rösta. Det behövs tydligare skiljelinjer, inte tal om att socialdemokrater och moderater är huvudmotståndare när de sedan tycker likadant i stora frågor, inte att åtta partier enhälligt manar alla att gå och rösta i stället för att ta olika ställning i sakfrågorna, tyckte jr. Han konstaterade också att många ungdomar han möter ifråga- sätter landstingens existens. Nya regioner som ses dock som en möjlighet till ökad decentralisering och självstyre. () representerades vid hearingen av ordföranden . KDU har ungefär 5 300 medlemmar, en siffra som ökar . Han betonade vikten av att skolan i ökad utsträckning bidrar till ungdomars demokratiska fostran. När det gäller att öka kunska- perna om kommunen och politiken är det viktigt att den enskilde ser var han eller hon själv finns i samhällsapparaten. Det är nöd- vändigt för elevens engagemang att på översikten på tavlan som visas se att just han eller hon också är med någonstans. De unga har unika kunskaper om hur det är att vara ung just . Det är inte det samma som att ha varit ung tidigare, eftersom samhället förändras snabbt. Men tas den erfarenheten inte på riktigt allvar, menade . Det är viktigt att ungdomar får känna att de har en verklig på- verkan i skolan och inflytande över sin vardag. Skolan bör öppna portarna för ungdomsförbund, föreningar och andra som kan delta i de ungas demokratiska fostran. Något slags demokratipraktik kan vara en tanke värd att fundera vidare på, men det är viktigt att den i så fall blir frivillig, ansåg . KDU har upplevt det som allt svårare att få komma in i skolorna för att presentera sig. Förbundet märker att det bland ungdomen finns ett stort samhällsengagemang och lust att diskutera hur saker och ting fungerar i och i andra länder. Det är inte särskilt svårt att få med ungdomar på partiets listor. Om det är ett problem någonstans betyder det bara att man letar för dåligt, sade . I hans egen hemkommun, , fanns det till och med en egen ungdomslista vid det senaste valet. Ett bekymmer är däremot att de unga hamnar på osäkra så kallade kampplatser längre ned på listorna. Partiet hade vid det senaste valet dock så stora framgångar att många unga faktiskt kom in i fullmäktige. Personvalet har ökat chanserna för unga att bli in- röstade, trodde . Men ibland är det svårt för ungdomar att lova att sitta kvar på en post . Det vore bra om man, som i vissa andra länder, kan få göra ett avbrott i sitt politiska arbete för att exempelvis studera, tyckte han. KDU använder numera en del nya arbetssätt i form av nätverk där även unga som inte är medlemmar kan ingå. Medlemmar tillåts ta mer avgränsade uppdrag, vilket passar bättre för de unga som är vana att arbeta i projekt. Många vill helst bara ägna sig åt en viss fråga. beklagade att man i föreningarna delvis skurit bort mycket av sociala och roliga aktiviteter. Sådana kan ha en viss betydelse för samarbete och medkänsla. Att unga går med i enfrågerörelser är bra eftersom de som söker sig dit är engagerade. KDU samarbetar i nätverk med vissa av dem, även om de i och för sig kan utgöra ett hot eftersom de konkurre- rar med ungdomsförbunden om de ungas tid. Trots de ungas stora samhällsintresse så tar de ofta kraftigt av- stånd från politiken. trodde att det till stor del beror på att den ideologiska debatten i politiken har ersatts av en diskussion om pengar och teknikaliteter. Han varnade för att ungdomsråd används som alibin som saknar makt. Råden kan ibland inkräkta på ungdomsförbundens möjlig- heter att verka men fungerar på vissa platser rätt bra, ansåg . Det gäller att det sker en bra återrapportering från dem till skolorna och att rådens röst verkligen betyder något. är vice ordförande i () som har ungefär 1 500 medlemmar. Han trodde inte att ungdomars kunskaper om politiken och demokratin främjas bäst av att eleverna får vara med och besluta i skolans styrelse. Det kan i och för sig vara nyttigt för just dem som sitter där, men för alla andra är det viktigare med en bra under- visning i samhällskunskap och historia. Elevinflytande handlar även om att få välja skola. Elevråden bör framför allt föra talan för dem som är tysta och blyga och kanske inte törs knacka på hos rektorn. Att införa något slags demokratipraktik för ungdomar trodde han inte på. menade att ungdomarnas politiska engagemang är mycket stort och att de ingalunda känner sig maktlösa. Det pågår en livlig diskussion om exempelvis betyg, feminism och i Stockholms- regionen om förslaget till nytt intagningssystem för gymnasiet, vilket även LUF engagerat sig i. Det är svårt att få in unga på kommunala förtroendeposter. De äldre och etablerade placeras i regel högst på listorna även om de unga har kommit fram rätt bra i en del större städer. Partierna måste vara mycket mer lyhörda och i högre utsträck- ning lyfta fram de unga, tyckte . Många ungdomar upplever det som besvärligt att binda sig för uppdrag som . Sedan är uppdragen dess- utom inte alltid så roliga, påminde , som själv sitter i utbildningsnämnd. Både den unge själv och hans närmaste omgivning tycker kanske att en viktig politisk karriär in- leds när han går in i ett parti, sätts upp på en lista i valet och blir förtroendevald. Då kan det upplevas som lite trist att bara hamna som suppleant i valnämnden. föreslog att de avdankade politrukerna i stället skulle få de tråkiga uppdragen. Han förorda- de också en begränsning av mandatperioderna. Minst hälften av rekryteringen till förbundet sker i samband med valrörelserna som i stort sett är de enda tillfällen då man får komma in på skolorna. Ofta släpps förbundet bara in där när besöken kan utgöra en del av den undervisning som just bedrivs. Det är helt avgörande för att få nya medlemmar är att man är synlig på skolorna. Där man har fått komma in märks en tydlig effekt i form av nyrekrytering. Besöken i skolorna ökar också intresset för politiken generellt och leder till många diskussioner. Gymnasieelever är den huvudsakliga målgruppen. En del unga kommer in i LUF genom att de har besökt förbundets hemsida på nätet. LUF har blivit mer renodlat politiskt och värvar inte längre medlemmar genom fester och andra sociala aktiviteter. Fler jobbar ideellt jämfört med , då det fanns mer pengar och fler ombudsmän. Förbundet når egentligen väldigt få av ungdomarna, till exempel nästan inte alls dem som inte brukar rösta och som inte redan är engagerade, var bedömning. Detta måste ändras om man ska få fler att gå till valurnorna. Skilda valdagar skulle kunna engagera fler, trodde han. Enfrågerörelserna är inget problem för förbundet, många unga är engagerade på båda hållen. Ungdomsråd utgör inte heller något hot, tyckte . Men varken ungdomsråden eller att eleverna får majoriteten i en skolas styrelse är något som ökar politikintresset på bredden. Det berör framför allt de redan engagerade. För () gav ordföranden sin bild av ungdomarna och politiken. Han betonade att de unga framför allt lockas av budskapen i politiken. Visserligen gäller det att förnya arbetsformerna, MUF använde till exempel telefonvärvning , men det är innehållet som är avgörande. Ungdomarna upplever inte kommunpolitiken som tillräckligt angelägen och man upplever skillnaderna mellan partierna som små. har intresset för de ideologiska frågorna ökat markant bland de unga där det nu sker en politisk polarisering, menade . Talet om att det inte längre finns några stora vägval att göra reagerar de unga mot. Det politiska ställningstagandet handlar till stor del om att välja en livsstil och en kulturell hållning som skiljer sig från den som partierna står för. Dessa representerar i ungdomars ögon etablisse- manget. Både bland moderatungdomar och inom vänstern finns en icke-materiell strömning, de förra oftast individualister och de senare idealister, enligt Strömmer. De engagerade till vänster kommer ofta från en burgen medelklass men är bättre på att organisera sig. Moderatungdomarna är mer individualister och har svårare att agera gemensamt. Ingen av grupperna lockas av den pragmatism som delvis blivit partipolitikens filosofi. Debatten måste därför mer än handla om motiven för ett ställningstagande för att locka ungdomar. Att politiska budskap kan engagera visade ett par MUF- kampanjer som handlade om frågor där svaren inte utan vidare kan sorteras in i höger- och vänsterpolitik. En kampanj som fick en enorm respons, var en affisch om fri invandring med uppmaningen Stoppa människojakten. En annan var en bild av en husockupant kombinerad med texten Du är deras fiende och sloganen Jag älskar att äga. Dessa två kampanjer bidrog till det största medlems- tillströmningen . MUF har 7 000–8 000 med- lemmar, vilket är ungefär en fjärdedel av antalet . När det gäller skolans roll menade att det inte räcker med att eleverna får vara med och välja soffgrupp och liknande. Det viktiga för dem är snarare att ha möjlighet att få välja mellan olika skolor med bestämma profilen på sina egna ämnen. Strömmer menade att det kanske inte är rätt att försöka få in fler ungdomar på politiska poster i kommunerna och därmed fjättra en 18-åring . Han ansåg att problemet snarare är att få fler av 30-åringarna att ta förtroendeuppdrag. Strömmer upplevde själv sina i en socialnämnd som en plåga och då han aldrig var glad. Det var för mycket rit, liturgi och ofokuserat prat, tyckte han. Förvaltningarna styr det mesta och partierna är huvudsakligen eniga. Ingen har heller något helhetsgrepp över det enorma arbetsfältet, och den enskilde känner att han inte kan påverka. Det här avskräcker unga människor. Det de känner inför uppgiften är snarare vanmakt än apati, menade . Det är viktigt att partierna och ungdomsförbunden knyter till sig personer som kanske inte vill ta förtroendeuppdrag eller ens vill vara medlemmar. Det behövs fler som kan bidra med perspektiv och moral utan att alltid tycka som partiet. var en som fick en egen plattform hos utan att vara med i partiet. Det behövs mer sådant, menade . Han och MUF vill också ha fler, mindre kommuner och val- kretsar. Mer makt ska ges åt medborgarna och mindre åt partierna och de professionella politikerna. Vi har en kris för partierna, inte för demokratin. Men det går inte att ändra det nuvarande systemet så att det blir bra, det saknas kraft att förändra det, ansåg Strömmer. Elevråden på skolorna kan inte bidra mycket till ungdomars demokratiska fostran, menade . De berör mest en liten elit som redan är engagerad. Ungdomsparlament riskerar också att fungera som utbildning i mötesteknik för de redan frälsta. Valdeltagandet bland unga kan bara öka om de politiska budska- pen upplevs som angelägna, inte som vid det senaste EU-valet då partierna framför allt manade alla att gå och rösta, påpekade . () represen- terades av dess förbundssekreterare . SSU har, lik- som de övriga ungdomsförbunden, svårt att komma in på skolorna utom i valrörelserna . Förbunden tas inte på allvar och utnyttjas inte för att dela med sig av sina kunskaper om demokrati, opinionsbildning med mera, tyckte . Hon menade att de vuxna genom att neka förbunden tillträde på sätt och vis underblåser politikerföraktet. Skolan borde lära ut praktisk demokrati genom att i högre utsträckning låta eleverna vara med och fatta beslut. Partierna bör tänka på att få in fler unga på listorna, tyckte hon. Men det är svårt eftersom många valda verkar ha sina uppdrag på livstid. Det är svårt för unga att slå ut de mer erfarna. Det finns ett egenvärde i att unga är med i beslutsfattandet och bidrar med sitt utifrånperspektiv. Det är viktigt att fler unga får sådana erfaren- heter, och förslaget om en uppdragsplikt är något värt att diskutera, tyckte . Det politiska intresset bland unga är stort och det märker SSU som har ambitionen att finnas representerat i varje kommun. SSU har på halverats i storlek men ökar nu igen efter sin kampanj om rasism. Man har ungefär 20 000 medlemmar. Förbundet upplever det som rätt lätt att rekrytera nya ungdomar om man har någon aktivitet att locka med. De som sedan deltar i kurser, utbildningar och projekt stannar i regel kvar i förbundet. Det är lättare att värva medlemmar med hjälp av ett budskap i en särskild fråga, men de flesta unga engagerar sig i många frågor. Förbundet ställer vissa krav på medlemmarna när det gäller att vara aktiva, delta i utbildningar och så vidare. Man har börjat tillåta olika former av flexibelt engagemang i för- bundet, så att det exempelvis går bra att utifrån vars och ens intresse bara engagera sig i en enskild sakfråga, gå en viss studie- cirkel och så vidare. En del ungdomar kan uppleva det som svårt att ställa upp för ett helt paket av åsikter som förbundet hävdar. Unga människor vill i regel vara lojala mot sina egna idéer, menade . som det blivit lättare att rekrytera nya medlemmar har konkurrensen om fritiden ökat, vilket har höjt kraven på att de unga ska uppleva det politiska arbetet som meningsfullt. Den bild av politiker som ges i massmedia avskräcker en del ungdomar från att engagera sig. menade att det är viktigt att betona att även läxläsning, diskussioner om hur fritidsgårdarna ska ha öppet och liknande vardagsfrågor är politik och bör tas upp av förbundet. Om ungdomsförbunden inte blir bättre på sådant tappar de grupper av ungdomar, trodde hon. Ungdomsparlament kan vara ett komplement till ungdoms- förbunden och kan kanske arrangeras av dessa. Parlamenten samlar många unga människor till diskussioner och lär dem hur represen- tativ demokrati kan fungera. Ungdomsråd är en mer tveksam form av inflytande för de unga men kan fungera på vissa platser. Syftet med ungdomsråden är ofta oklart. Det är farligt om ungdomars inflytande kanaliseras till sådana informella organ och om de får mer bidrag medan ungdomsförbunden får mindre. Samhället måste hjälpa till att ge ungdomsförbunden ökad betydelse och legitimitet, menade . För att få fler unga att rösta måste de frågor som berör ung- domar diskuteras mer och fler unga människor måste stå med på partiernas listor. är förbundssekreterare i . Hennes bild av ungdomarna och politiken överensstämde delvis med vad de andra förbunden tyckte.