sou · GPB369 · 2002-01-01 00:00:00 — Genom ett beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en parlamentarisk kommitté med upp- drag att göra en översyn av arbetstidslagen, semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning. förordnades LO:s förre avtalssekreterare som ordförande. Som ledamöter förordnades riksdagsledamöterna (), (), (), (), (), () samt pappersarbetare () och jur.kand (). Representanter för arbetsmarknadens parter har knutits till kommittén. Genom beslut förordnades förhandlings- direktören (), arbetsrätts- juristen (), förhandlaren (), verkställande direktören (Svenskt näringsliv), förste vice ordföranden (LO), kanslichefen (LO), ombudsmannen () och ombudsmannen (TCO) att ingå i kommitténs referensgrupp. förordnades kanslirådet , kanslirådet Bo Barrefelt, hovrättsassessorn (samtliga på ) och departementssekreteraren () som sakkunniga samt avdelnings- chefen (), docenten (), chefsjuristen () och departementssekreteraren () som experter. förordnades chefsjuristen () som expert. förordnades Per som huvudsekreterare. förordnades , och samt som sekreterare på deltid. Kommitténs assistent är . Härmed överlämnar kommittén ett delbetänkande om frågan om semester som del av dag. Det innehåller inte ett färdigt förslag att lägga till grund för lagstiftning. Delbetänkandet är ett diskussionsunderlag om hur en rätt för arbetstagaren att omvandla semesterledighet till ledighet i del av dag eller timmar kan införas i semesterlagen. Det kommer att utgöra en viktig grund för kommitténs fortsatta arbete. En reservation har lämnats av ledamoten och ett särskilt yttrande av ledamoten . Utredningsuppdraget och inriktningen på Kort om gällande rätt .................................................. Semester som del av dag – diskussion .......................... Varför semester som del av dag?............................................. 3.2Kan semesterlagen tillämpas på semester som del av dag?....19 En ny bestämmelse i semesterlagen............................. Tillämpningen av lagens bestämmelser i övrigt .......... 3.3Medger internationella åtaganden semester som del av dag?......................................................................... Diskussion om konsekvenser........................................ SOU 1988:54 Om semester .................................................... SOU 1992:27 Årsarbetstid ...................................................... 5.3SOU 1996:145 Arbetstid – längd, förläggning och Finns bestämmelser om semester som del av dag i Finns semester som del av dag i andra länder? Reservation och särskilt yttrande.......................................... Bilaga 1: Kommittédirektiv.............................................................. Bilaga 2: Semesterlag SFS 1977:480................................................. Kommittén har i uppdrag att utreda och lägga förslag om olika arbetstidsfrågor. Det handlar om arbetstidens längd, förläggning, EG-regler m.m. En annan del av uppdraget gäller att föreslå ändringar i semesterlagen. Det handlar om att göra lagen mer flexi- bel och enklare att tillämpa. Här ingår bl.a. frågan om att kunna ta ut del av semestern som del av dag. Dessutom skall kommittén pröva om lagstiftning som rör arbetstid, semester och annan ledig- het kan samordnas bättre för att göra tillämpningen enklare. Huvuddelen av uppdraget skall presenteras och det sista betänkandet skall lämnas . Detta delbetänkande behandlar frågan om semester som del av dag (timsemester). Syftet med en sådan reform är att arbetstagare skall kunna använda sin semesterledighet på ett mer flexibelt sätt . Det är semester överstigande och sparad semester som avses. Om ledigheten delas upp i del av dag kan den t.ex. användas för att förkorta arbetstiden per dag eller vecka. Vi konstaterar att det går att införa en rätt att få semesterledig- het omvandlad till timsemester i semesterlagen, trots att lagens semesterbegrepp innebär en rätt till sammanhängande ledighet för vila och rekreation. Olika modeller för att införa rättigheten är tänkbara och arbetet med detta delbetänkande visar att vi måste pröva flera. Utformningen av den modell som beskrivs i delbetänkandet har syftat till att utgå från den gällande semesterlagen. Modellen inne- bär i korthet följande. En rätt att få semesterledighet omvandlad till timsemester skall utgå från den enskilde arbetstagaren. Det är hans eller hennes önskemål och behov som skall kunna leda till ledighet i halva dagar, del av dag eller timmar. En eventuell omvandling till timsemester förutsätter därmed att arbetstagaren tar initiativ till detta. Av detta synsätt följer att en rätt att ta ut timsemester inte får för- svaga rätten till ledighet i . En möjlighet att ta ut timse- mester bör därmed bygga på lagens nuvarande synsätt att semester beräknas i . Arbetstagaren ges en valmöjlighet mellan att få ut semester överstigande och eventuell sparad semester i eller få dagarna omvandlade till timsemester. En möjlighet till timsemester väcker bl.a. frågor om vilket infly- tande den enskilde arbetstagaren bör ha över förläggningen av sådan ledighet. Ändringar i semesterlagen aktualiserar också frågan om hur lagen kan göras enklare att tillämpa, särskilt för små före- tag. Båda dessa frågor hänger nära samman med övriga delar i vårt uppdrag. Att lösa dem nu hade inneburit att vi också skulle ha penetrerat övriga delar i vårt uppdrag. Den tid vi har haft till vårt förfogande för detta delbetänkande har inte medgett en så omfat- tande analys. Vi har därför valt att i detta skede av utredningen lägga infly- tande- och förenklingsfrågor åt sidan. Den modell för timsemester som vi beskriver knyter följaktligen an till semesterlagens nuva- rande innehåll och uppbyggnad i största möjliga utsträckning. För att kunna beskriva en fungerande modell måste vi se på lagen så att den arbetstagare som aktualiserar sin rätt att få ledighet omvandlad till timsemester har en direkt rätt till samråd med arbetsgivaren om ledighetens förläggning. Om arbetstagaren aktu- aliserar sin rätt att få ledigheten omvandlad undantas från en förhandling mellan arbetsgivaren och den fackliga organi- sationen om en samlad förläggning av hela semesterledigheten. Det faktum att det endast är den enskilde arbetstagaren som kan förfoga över rätten att få ledighet omvandlad till timmar gör att arbetsgivare och facklig organisation inte kan besluta om detta utan uttryckligt medgivande av alla berörda arbetstagare. Arbetsgivare och fack kan alltså inte utan att varje enskild arbetstagare uttryckligen samtycker därtill besluta att använda semester överstigande i t.ex. halva dagar eller timmar för att förkorta arbetstiden per dag eller vecka . Då denna modell inte innehåller ändrade inflytanderegler innebär den att arbetstagaren måste komma överens med arbetsgivaren om hur timsemestern skall förläggas. Beslutanderätten kvarstår i princip hos arbetsgivaren. Men vi anser att arbetsgivaren inte skall kunna förlägga semester uppdelad i timmar på annat sätt än enligt arbetstagarens önskemål. Då skulle syftet med reformen urvattnas. Kommer man inte överens om hur timsemestern skall förläggas bör därför arbetstagaren ha kvar rätten till . Eftersom vi i detta skede har lagt vissa frågor åt sidan är den modell vi beskriver endast en förslagsskiss, inte ett förslag att lägga till grund för lagstiftning. Delbetänkandet blir en plattform för fortsatt diskussion. De överväganden som skissen bygger på kommer att vidareutvecklas i vårt fortsatta arbete. När vi lägger förslag om förkortning av normalarbetstiden, utökad ledighet, arbetstagarnas inflytande över arbetstidens förläggning, förenklingar i semesterlagen m.m. kommer vi också att lägga det färdiga förslaget om timsemester. 1Utredningsuppdraget och inriktningen på delbetänkandet Kommittén har i uppdrag att göra en översyn av arbetstidslagen, semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning. Vad gäller arbetstiderna skall kommittén lämna förslag till en ny reglering som ger den enskilda arbetstagaren ett större inflytande beträffande arbetstidens förläggning. Förslagen skall samti- digt ge en god flexibilitet i produktionen. Vidare skall genomfö- randet av EG:s arbetstidsdirektiv i svensk lag ses över. Kommittén har i uppdrag att föreslå ett tydligare genomförande av direktivet. Även frågan om arbetstidens längd ingår i kommitténs uppdrag. Uppdraget i denna del handlar om att pröva olika vägar till för- kortning av arbetstiden och ge förslag på hur dessa skulle kunna genomföras. Också regleringen av övertidsarbete skall ses över. Kommittén skall redovisa sina överväganden och förslag om arbetstidfrågorna . Beträffande semesterledighet har kommittén att lämna förslag till en ändring av semesterlagen som ger arbetstagaren rätt att ta ut en del av semestern som del av dag. Den del som avses är den semester som överstiger samt sparad semester. Vidare skall kommittén lämna förslag om förenk- lade regler för intjänande av betald semester och se över reglerna för semesterlönegrundande frånvaro. Semesterlagen skall även i övrigt ses över i förenklingssyfte, särskilt för att göra lagen lättare att tillämpa för små företag. Denna del av uppdraget skall i likhet med arbetstidsfrågorna redovisas . har kommittén också i uppdrag att pröva möjligheten att i förenklingssyfte slå samman eller samordna utformningen av arbetstidslagen, semesterlagen och övriga ledighetslagar. Även här anger direktiven att det framförallt är de små företagens situation som skall underlättas. Denna del av uppdraget skall redovisas . Utredningsuppdraget och inriktningen på delbetänkandet Vårt uppdrag rymmer frågor om hur mycket vi skall arbeta, på vilka tider arbetet skall utföras och vilket inflytande enskilda arbetstagare skall ha över såväl arbetstidens som ledighetens förläggning. Hur dessa frågor regleras har central betydelse för verksamhetens bedrivande inom både privat och offentlig sektor. löper som en röd tråd i vårt uppdrag att föreslå ändringar som gör regelverket lättare att tillämpa, särskilt för små företag. Det är uppenbart att dessa frågor hänger ihop och påverkar varandra. De har central betydelse för alla arbetstagares möjligheter att förena arbetsliv med familjeliv och socialt liv i övrigt. Den tid vi lägger på arbete och de möjligheter vi har att påverka vår arbets- tidsförläggning är av avgörande betydelse för hur vi får vardagslivet att fungera. är den tid som läggs på arbete och det arbetsutbud som ställs till företags och offentliga verksamheters förfogande avgörande för den ekonomiska och sociala välfärden i samhället. Eftersom frågorna hänger ihop måste förslagen ses i ett sammanhang. Ett förslag till förändring måste ses i ljuset av de andra. Enskildheterna kommer att vara viktiga, men det är först när man ser dem vid sidan av de andra delarna som deras fulla värde kan mätas. Det är också uppenbart att uppdraget rymmer intressen som inte alltid drar år samma håll. Det är därför nödvändigt att göra en hel- hetsbedömning av uppdraget och de förslag vi skall lägga. Inom helhetens ram måste de olika komponenterna vägas mot varandra. En ändring av semesterlagen som ger arbetstagaren en rätt att ta ut del av semestern som del av dag har följaktligen ett nära sam- band med uppdraget i övrigt. Redan i samband med denna ändring av semesterlagen aktualiseras t.ex. frågor om inflytande. Bör en möjlighet att få ut semester i timmar åtföljas av ett förslag som ger arbetstagaren ett större inflytande över semestertimmarnas för- läggning? Självklart blir de aktuella timmarna mer värda för arbets- tagaren om han eller hon kan påverka förläggningen av dem. En jämförelse kan göras med vad semesterlagen innehåller om förlägg- ningsfrågor, t.ex. beträffande sparad semester. Lagen säger att arbetstagaren kan bestämma vilket år de sparade dagarna skall tas ut. Men om han eller hon inte kommer överens med arbetsgivaren om när de skall förläggas bestämmer arbetsgivaren. Utredningsuppdraget och inriktningen på delbetänkandet Går vi in på frågor om inflytande över förläggningen av ledigheten aktualiseras inflytandefrågor i övrigt i semesterlagen och i andra ledighetslagar. Även frågan om inflytande över arbetstidens förläggning aktualiseras. Det senare hör till en av kommitténs huvudfrågor. Vi har också i uppdrag att föreslå förenklingar i såväl semesterlagen som övriga ledighetslagar. Även dessa frågor borde egentligen diskuteras i samband med förslag om ändringar i semesterlagen för att möjliggöra semester som del av dag. Om vi nu grep oss an de inflytande- och förenklingsfrågor m.m. som aktualiseras i samband med förslaget om semester som del av dag skulle vi alltså redan i detta skede behöva penetrera flera andra viktiga frågor i vårt uppdrag. En så omfattande analys har inte varit möjlig att göra med den tid vi har haft på oss. Vi har därför bestämt oss för följande inriktning på delbetänkandet. Vi kommer att pröva om semester som del av dag kan införas inom den befintliga semesterlagens ram. Som kommer att framgå i kapitel 3 är detta möjligt. Av ovan anförda skäl lägger vi nu frågor om inflytande och förenklingar m.m. åt sidan och återkommer till dem i vårt fortsatta arbete. Inflytandefrågan hanterar vi alltså i detta skede genom att knyta an till de regler som redan finns i lagen. Man kan tänka sig olika sätt att beskriva hur en rätt att ta ut semester som del av dag kan införas i semesterlagen. Hur omfat- tande ändringarna i lagen blir beror på vilket sätt som väljs. Det sätt vi väljer (i kapitel 3) innebär en modell som inför rätten till semester som del av dag utan omfattande ändringar av lagens uppbyggnad och systematik. Därmed föregrips inte våra kommande överväganden. Denna modell utesluter inte på något sätt andra modeller. Vi kommer att pröva olika tänkbara modeller i vårt fortsatta arbete. Då skall vi också pröva frågor om inflytande och enklare regler. Det vi presenterar nu bör inte ses som ett färdigt förslag att lägga till grund för lagstiftning, utan som en förslagsskiss. Delbetänkandet tjänar som en plattform för fortsatt diskussion om hur semesterlagen kan göras mer flexibel ur arbetstagarens synpunkt. Diskussionen i kapitel 3 uppmärksammar en del frågeställningar som vi inte löser , men som måste lösas i ett färdigt förslag. Tillsammans med övriga delar i vårt uppdrag skall vi nu arbeta vidare med dessa frågeställningar, liksom frågorna om inflytande Utredningsuppdraget och inriktningen på delbetänkandet och enklare regler. När vi lägger förslag om kortare arbetstid, ändrade arbetstids- och semesterregler, inflytande och förenkling, läggs också det färdiga förslaget om semester som del av dag. 2 Kort om gällande rätt Den första svenska semesterlagen trädde 1938. Den gällde i princip alla privat- och offentliganställda, dock var statsanställda tjänstemän undantagna. Lagen innebar en rätt till ledighet . Semesterledigheten och andra semesterförmåner har sedermera successivt byggts ut. Lagstiftningen har haft skydds- och socialpolitiska motiv. En viktig aspekt har varit att utjämna semes- terförhållanden mellan olika löntagargrupper och se till att även de som inte erhåller kollektivavtalade semesterförmåner får rätt till rimliga villkor enligt lag. Semesterledighetens grundläggande syfte har varit att tillgodose arbetstagarnas rätt till vila och rekreation. Den nu gällande semesterlagen trädde 1978. Då inför- des den femte semesterveckan och lagstiftningen genomgick även i övrigt viktiga förändringar vad gäller semesterlönens beräkning, utbyggd rätt till semesterlönegrundande frånvaro m.m. Semesterlagen anger att lagens förmåner är semesterledighet, semesterlön och semesterersättning. Arbetstagare har rätt varje semes- terår. Undantag görs för korttidsanställda och de arbetstagare som utför arbetet i hemmet eller annars under sådana förhållanden att arbetsgivaren inte har kontroll över hur arbetet är anordnat. Semestern beräknas i , kl. 00.00–24.00. Semesteråret räk- nas från till . Den arbetstagare som anställs efter har endast rätt det semesteråret. Semesterlön tjänas in under intjänandeåret, vilket är den tolvmå- nadersperiod som föregår semesteråret. Antalet dagar med semes- terlön under semesteråret står i proportion till hur stor del av intjä- nandeåret som arbetstagaren har varit anställd hos arbetsgivaren. Om arbetstagaren inte har varit anställd under hela intjänandeåret blir del av semesterledigheten obetald. Sådan ledighet kan arbetsta- Kort om gällande rätt garen avstå från. Betald semesterledighet som överstiger får arbetstagaren spara i högst . Semesterlönen utgör av arbetstagarens lön under intjänandeåret. I semesterlönen inräknas semesterlön för sparad semester som tas ut under intjänandeåret, men inte semesterlönen för det årets ordinarie semester. Den senare är nämligen inräknad i semesterlönefaktorn på . Viss frånvaro, t.ex. sjuk- och föräldraledighet, är semesterlönegrundande. Den ersättning som arbetstagaren får under sådan frånvaro räknas inte in i semesterlöneunderlaget. I stället får arbetstagaren för varje sådan dag en ersättning som motsvarar ett genomsnitt per dag av lönen under intjänandeåret. Arbetstagarna har rätt att få en ledighetsperiod – augusti. Arbetsgivaren är skyldig att på eget initiativ förhandla med facket om förläggningen av den ledigheten. Arbets- givaren skall samråda med den enskilde arbetstagaren om förlägg- ningen av annan ledighet, dvs. den ledighet som överstiger , om inte förhandling med facket har ägt rum . Om arbetstagarens anställning upphör innan han eller hon har fått sin intjänade semesterlön skall arbetsgivaren istället betala semesterersättning. Sådan ersättning beräknas i princip på samma sätt som semesterlönen. 3Semester som del av dag – diskussion Vi konstaterade i avsnitt 2.2 att uppdraget i denna del aktualiserar frågor som hänger nära ihop med de andra delarna i vårt uppdrag. Vi har därför valt att lägga inflytandefrågor m.m. åt sidan i detta skede och återkomma till dem i vårt fortsatta arbete. I detta kapitel kommer vi att visa hur en möjlighet att ta ut semester som del av dag kan införas i semesterlagen och vilka frågeställningar som där- vid aktualiseras. Vår utgångspunkt är att göra det med så små ändringar som möjligt av lagens uppbyggnad och systematik, för att inte föregripa vårt fortsatta arbete. Diskussionen blir därmed en plattform som kommer att ligga till grund för arbetet med ett fär- digt förslag om semester som del av dag. Först skall vi kort dis- kutera vad vi bedömer vara argument för och emot semester i del av dag, t.ex. som timmar. 3.1Varför semester som del av dag? Frågan om semester som del av dag är inte ny. Den har t.ex. disku- terats i flera tidigare statliga utredningar. Ett tungt vägande argument för att del av semesterledigheten skall kunna tas ut som del av dag är naturligtvis det bredare användningsområde som öppnas för arbetstagaren. Den korta ledighet som behövs för att vid enstaka tillfällen uträtta personliga ärenden skulle kunna täckas med semester- timmar i stället för hel semesterdag. Detta är naturligtvis främst i arbetstagarens intresse, men även arbetsgivaren kan ha att vinna på en sådan möjlighet. Det kan argumenteras för att lagen klart och tydligt borde underlätta och ange vissa regler för den typ av över- enskommelser som i praktiken redan nu träffas ute på arbetsplatser, där arbetsgivare och arbetstagare kommer överens om att använda semesterledighet i timmar eller halva dagar för att klara personliga ärenden. Det faktum att sådana överenskommelser Semester som del av dag – diskussion träffas visar att det finns ett behov. Detta bör återspeglas i lagstift- ningen. Ett annat och kanske mer djupgående argument för semester som del av dag är att ledigheten därmed kan användas för att förkorta arbetstiden. En sådan möjlighet kan komplet- tera annan lag- eller avtalsreglerad ledighet, såsom ledighet enligt ledighetslagarna eller inarbetad tid i arbetstidsbanker, och möjlig- göra större variationer beroende på arbetstagares olika önskemål och förhållanden. En möjlighet att korta arbetstiden med hjälp av semester kan underlätta för arbetstagare att i olika skeden av arbetslivet tillgodose olika önskemål. Det kan handla om att göra det lättare att utöva olika fritidsaktiviteter eller att få mer tid till daglig samvaro med barn och familj. Med det bredare användningsområdet kan sägas att det totala värdet av ledigheten blir större utan att omfattningen av ledigheten ökar. Vilka är argumenten mot semester som del av dag? Semester- ledighet syftar till vila och rekreation. För att främja dessa syften är inte bara ledigheten i sig viktig. Det är också viktigt att ledigheten är sammanhängande och av viss längd. Detta utgör bakgrunden till att ledigheten räknas och att både tidigare semesterlagar och den nuvarande innehåller regler om arbetstagarnas rätt till sammanhängande ledighet (enligt den nuvarande semesterlagen). Om en möjlighet införs att få del av semestern i mindre enheter än kan det finnas en risk att detta synsätt på semesterledighet börjar om inte urholkas så i vart fall naggas i kanten. kan konstateras att vårt uppdrag endast handlar om semester överstigande och sparad semester. Den femte veckan kan redan nu disponeras på ett friare sätt. Den kan t.ex. skjutas upp till ett senare år vilket medför att arbetstagare är fria att vissa år bara ta ut fyra veckors ledighet. Om en möjlighet införs att dela upp semestern i kortare enheter än dagar kan också finnas risk att semesterlagens förmåner urvatt- nas på annat sätt. Visserligen bestämmer arbetsgivaren, med iaktta- gande av vissa förläggningsregler, om hur all semesterle- dighet skall förläggas. Och även om det är så att man ute på arbets- platser i största möjliga samförstånd försöker tillgodose anställdas önskemål, kan naturligtvis inte alltid alla önskemål mötas. Om en möjlighet införs att få ut semester i del av dag eller timmar kan det Semester som del av dag – diskussion finnas risk att svårigheterna att nå enighet om förläggningen ökar. Ett antal semestertimmar som inte förläggs enligt arbetstagarens önskemål kan sannolikt sägas bli mindre värda för denne än en semesterdag som förläggs som han eller hon inte har öns- kat. Detta resonemang pekar på behovet av att utforma reglerna så att det klart framgår att initiativet till semesterledighet som del av dag måste komma från arbetstagaren och att om man inte blir överens om förläggningen bör rätten till kvarstå. Ett annat argument mot semester som del av dag är att en sådan möjlighet kan medföra störningar av verksamheten. Det kan vara svårare att hitta ersättare för enstaka timmar än för . kan tänkas andra verksamheter där det är lättare att finna organisatoriska lösningar på frånvaro enstaka timmar än . Ur en lagteknisk synvinkel kan det bli komplicerat att förena en möjlighet till timsemester med den nu gällande semesterlagens systematik. Risken är därmed att lagen blir krångligare att tillämpa, inte minst för små företag som inte har de administrativa resurser som kan behövas för att hantera nya semesterregler. Det finns över huvud taget en risk för administrativt merarbete på företag och inom offentliga verksamheter om inte med att möjlighe- ten att få semester som del av dag införs också förenklingar av lag- stiftningen genomförs. Ett antal argument för och emot kan alltså tänkas. Vi återkom- mer till några av de aspekter som diskuterats ovan i kapitlet om konsekver. 3.2Kan semesterlagen tillämpas på semester som del av dag? I detta avsnitt redovisar vi de ändringar som kan göras för att semesterlagen skall kunna tillämpas på uttag av semester som del av dag. Man kan tänka sig olika modeller för ändringarna, modeller som ligger antingen inom eller utanför semesterlagens ram. Rätten till semester som del av dag kan införas inom semesterlagens ram, men med olika metoder som i varierande grad ändrar lagens upp- byggnad och systematik. Det sätt vi väljer att beskriva skulle innebära en ändring inom lagens ram och utan att göra omfattande ändringar av uppbyggnad och systematik.