sou · GPB357d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Gällande incitamentsstrukturens utseende och förändring har vi funnit att incitamenten för arbete sannolikt har ökat i arbets- löshets- och sjukförsäkringen, inklusive de program som finns för långvarigt sjuka. Dessa förändringar kan till stora delar tillskrivas de sänkningar i ersättningsnivåerna som skett . Det faktum att inkomstgränserna (de s.k. taken) i flertalet transfe- reringssystem inte justerats upp i takt med löneökningarna gör också att den faktiska ersättningsnivån från de offentliga systemen varit lägre än den formella för en stor, och allt större, andel löntagare. Traditionellt innehåller också det svenska socialförsäkringssystemet starka incitament till arbete då transfere- ringarna i dessa system är starkt knutna till lönearbete. Värt att notera i detta sammanhang är den paradox som kan uppkomma genom nedskärningar i transfereringssystemet: då transfererings- program blir mindre generösa, minskar också incitamenten att genom arbete kvalificera sig för dem. När det gäller skattesystemet har vi i detta kapitel endast behandlat inkomstskatternas förändring . Skatte- reformen 1990/1991 kan sägas utgöra ett trendbrott i och med att marginalskatterna sänktes för flertalet löntagare, och speciellt då för dem med högre inkomster. har emellertid marginalskatterna höjts för de flesta inkomsttagare, dels beroende på införandet av egenavgifter och dels beroende på en höjning av den statliga inkomstskatten och att allt fler löntagare tvingats betala denna skatt. Med början inleddes dock en skattereform som innebär att löntagare och andra med pensionsgrundande inkomst kompenseras av effekterna av den allmänna pensionsavgiften, vilket kommer att leda till en sänkning av marginalskatten för de flesta inkomsttagare. har mycket intresse riktats mot de avgifter och transfereringar vars storlek beror på individens eller hushållets inkomst och som därigenom kan ge upphov till s.k. marginal- effekter. Vi har i detta kapitel främst riktat intresset mot de marginaleffekter, främst i form av bostadsbidrag och barnomsorgs- avgifter, som barnfamiljer möter. När det gäller bostadsbidragen har inga genomgripande förändringar skett efter omläggningen av detta system 1996. har de marginal- effekter detta system ger upphov till troligen varit relativt oförändrade vid en given inkomst. Det faktum att utvecklingen gått mot att färre hushåll mottar bostadsbidrag innebär dock att allt färre hushåll blivit utsatta för dessa marginaleffekter. När det gäller barnomsorgsavgifterna är det svårt att ge en allmän bild av utvecklingen, mycket beroende på de stora lokala skillnader som finns i dessa avgifters utformning och storlek. Den ökade användningen av inkomst- och tidsrelaterade avgifter inom barnomsorgen pekar möjligen på att de marginaleffekter som kan uppkomma av dessa avgifter har ökat något , och att dessa marginaleffekter snarare uppkommer via ökat nyttjande (i timmar) än ökad inkomst. Den exakta storleken på de marginaleffekter som finns i välfärds- systemet, och hur storleken på dessa har förändrats , är det svårare att få en uppfattning om. Det står dock klart att är storleken på marginaleffekterna väsentligt olika för olika grupper i samhället. Speciellt utsatta grupper är i detta avseende barnfamiljer, och i synnerhet ensamstående föräldrar. Ett sätt att minska de marginaleffekter som inkomstberoende transfereringar kan ge upphov till är att omvandla dessa till Detta var en del av det förslag som lade fram för att minska marginaleffekterna av bostadsbidraget (SOU 2001:24).34 Även om det finns möjligheter att omvandla vissa av de transfereringar som är knutna till inkomst till generella bidrag, är det sannolikt att det kommer att finnas ett behov av någon form av riktade stöd till ekonomiska utsatta grupper i för överskådlig tid framöver. I vår omvärld finns exempel på andra sätt att försöka minska de marginaleffekter som riktade ekonomiska transfereringar kan ge upphov till. Ett sådant exempel är den s.k. Earned Income Tax Credit (EITC) i , som skapades 1975 och riktar sig till individer med arbete och låga inkomster.35 har detta program expanderat i storlek och betydelse, och 1999 var nära 20 miljoner människor berättigade till EITC. EITC fungerar i korthet på följande sätt:36 för personer med låga inkomster ger varje intjänad dollar i skatteåterbäring på den federala skatt personen betalar upp till en viss brytpunkt, som 1999 var . Mellan denna brytpunkt och den övre bryt- punkten, som 1999 var , erhåller personen en maximal återbäring på . Efter den övre brytpunkten, som ligger i nivå med den summa en person tjänar som arbetar heltid för den lagstadgade minimilönen, trappas återbäringen av i en takt av per intjänad dollar tills EITC är utfasad vid en inkomst på . Om inkomsttagaren inte betalar någon federal inkomstskatt erhåller hon/han en kontant summa motsvarande storleken på EITC. En omfattande litteratur har försökt utvärdera effekterna av EITC på arbetsutbudet, och mycket tyder på att denna reform haft en positiv effekt på vissa gruppers arbetsutbud, t.ex. ensamstående mödrar (se t.ex. och 1999), men att effekterna inte är lika tydliga (och ibland även är i negativ riktning) för andra grupper (för en översikt av dessa studier, se och Scholz 34Att olika välfärdspolitiska dimensioner kan vara i konflikt med varandra visas av remissvar på (2001). Där det poängteras att bostadsbidraget spelar en viktig roll för att hushåll med låga inkomster skall få möjlighet till en rimlig bostadsstandard, och att ett bostadsbidrag som riktas till hushåll med låga inkomster därmed har en viktig roll att spela om man vill förverkliga de bostadspolitiska målen att skapa förutsättningar för alla att bo i goda bostäder till rimliga kostnader. 35Ett liknande system, kallat Working Families Tax Credit, finns även i . 36Siffrorna avser inkomsttagare med två barn och är hämtade från och (2001). Brytpunkter och den takt varmed EITC trappas av beror på inkomsttagarens familjesituation. I ett flertal stater finns också delstatliga EITC som komplement till det federala EITC. Kritiker har dessutom påpekat att även EITC medför marginaleffekter, speciellt för de inkomsttagare som befinner sig i den del av inkomstfördelningen då EITC börjar trappas ned. Det är också viktigt att komma ihåg att den fundamentalt olika utform- ningen av socialpolitiken och institutionerna på arbetsmarknaden i respektive gör att de resultat som erhållits angående effekterna av EITC inte automatiskt går att översätta till svenska förhållanden. I detta sammanhang kan nämnas att det i inom ramen för det s.k. introduktionsbidraget för nyanlända invandrare finns möjlighet för kommunerna att tillåta viss arbetsinkomst utan att bidraget reducerats fullt ut, dvs. utan att marginaleffekten blir (1999). är det emellertid frivilligt för kommunerna att utbetala introduktionsbidrag i stället för socialbidrag till nyanlända invandrare. föreslår dock att detta ska bli obligatoriskt (SOU 1999:97). När det gäller genomgången av litteraturen om incitaments- strukturens betydelse för individers arbetsutbud visar det sig att de förväntade effekterna uppstår överlag, dvs. om exempelvis ersätt- ningsnivåerna i en försäkring sjunker minskar också utnyttjandet av densamma. Det är dock stor osäkerhet i skattningarna av storleken på dessa effekter. Detta gäller i synnerhet inom arbetslöshetsförsäkringen där effekterna är svaga och ibland t.o.m. motsägelsefulla. När det gäller effekterna av sjukförsäkrings- systemets utformning är det tydligt att åtminstone kortvarig sjuk- skrivning påverkas av kostnaden för frånvaro. Effekten av detta är dock nästan inte observerbar i den totala sjukfrånvarostatistiken p.g.a. den kraftiga ökningen av antalet långvariga sjukskrivningar under den senare delen av . Den långvariga sjukfrånvaron förefaller dessutom svår att påverka med förändrade ersättnings- nivåer. Förtidspension tycks, å andra sidan, i viss mån kunna påverkas med ekonomiska incitament, men även här är effekterna mycket små. Av de studier som analyserat skattereformens effekter pekar en majoritet på att arbetsutbudet ökade, men att effekterna återigen var små. Effekterna var tydligast för heltidsarbetande, medan de för deltidsarbetande och låginkomsttagare var betydligt mindre och i vissa fall t.o.m. i motsatt riktning. På frågan hur den samlade effekten av skatter, avgifter och transfereringar påverkar individers arbetskraftsutbud har vi inte funnit några svar i den befintliga litteraturen. I och med att beteendeeffekter identifierats för de övriga områden som behandlas i kapitlet är ändå en rimlig bedömning att vissa beteendeeffekter torde finnas även här. Det är trots detta förvånande att ett så livligt debatterat område som exempelvis ensamma mödrars möjligheter till förvärvsarbete endast utvärderats med fokus på incitaments- strukturen medan beteendeeffekterna av denna förefaller i princip outforskade. Det framstår som en viktig uppgift för framtida forsk- ning att utvärdera även den sidan av ekvationen. Ett annat område där ytterligare forskning tycks viktig gäller efterfrågesidan på arbetsmarknaden. Det är svårt att värdera vad förändringar i framför allt arbetslöshetsförsäkring och skatte- system betyder för arbetskraftsutbudet utifrån modeller där efter- frågan på arbetsmarknaden inte inkluderas. Dessutom kommer förändringar på arbetsmarknaden att ha stora återverkningar på andra marknader. De flesta modeller som behandlar incitament och arbetsutbud kan därför sägas vara partiella partiella analyser: det första partiella syftar på frånvaron av arbetsgivarnas beteende för arbetsutbudet, och det andra partiella syftar på frånvaron av effekter av förändringar på arbetsmarknaden på andra marknader i ekonomin (1993: 22). Det faktum att många studier bara behandlar utbudsfaktorerna på isolerade marknader gör att vi bör vara försiktiga med att formulera alltför långtgående policy- rekommendationer på grundval av dessa analyser. Ytterligare en kunskapslucka som kan identifieras utifrån genomgången i detta kapitel gäller de kortvariga sjukskrivningarnas utveckling . Denna lucka är dock svårare att täppa till eftersom det saknas registerdata om de kortvariga sjukfallen fr.o.m. sjuklönereformens genomförande 1992. Det här gör att den form av detaljerad analys av kortvarig sjukskrivning som kunde göras och gjordes omöjliggjorts. Det är därför angeläget att ges möjlighet att på något sätt åter kunna införliva även de korta sjukfallen i sin statistik- produktion. Ett genomgående resultat i kapitlet är således att en nedskärning i exempelvis en socialförsäkring kommer att leda till ett mindre utnyttjande av densamma. Det här betyder att minskade ersätt- ningsnivåer kan reducera kostnaden för försäkringen på två olika sätt. Dels via en direkt effekt då varje enskild utbetalning blir mindre, dels via en indirekt effekt genom att utbetalningarna blir färre. Det kan därför framstå som att den här typen av ned- skärningar är effektiva. Man bör dock beakta att de effekter på beteendet som sådana åtgärder får är små. Exempelvis kan beteendeeffekterna definitivt inte förklara de stora svängningar vi kan observera när det gäller arbetslöshet och sjukfrånvaro . Därtill måste läggas de parerande effekter som avtals- försäkringar kan ha på förändringar av ersättningsnivåerna. Det här kan ibland innebära att kostnadsbesparingar i den offentliga sektorn dyker upp som kostnadsökningar i avtalsförsäkringarna, vilket i sin tur talar för att incitamentsstrukturen och dess effekter bör analyseras sammanhållet för både social- och annan försäkring. bör nedskärningar i försäkringssystemen sättas i relation till de välfärdsförluster de kan ge upphov till. De allmänna för- säkringarna utgör, i likhet med andra typer av försäkringar, en vik- tig resurs vars tillgänglighet med fog kan påstås vara en viktig del av människors allmänna välfärdsnivå. Detta gäller inte bara dem som kommer i direkt åtnjutande av förmånerna utan i minst lika hög grad alla dem som genom blotta vetskapen om systemen ges en större långsiktig trygghet och därmed också ett större handlings- utrymme. Ackum Agell, S. & M. Apel. Female Labour Supply and Taxes in – a Comparison of Estimation Techniques. Working Paper 1991:17. Ackum Agell, S., A. Björlund & A. Harkman. , Labour Market Programmes and Repeated Unemployment in . 2(1):101–128. Ackum Agell, S. & C. Meghir. Labour Supply in : Are Incentives Important? Tax Reform Evaluation Report No. 12, Ekonomiska Rådet. Agell, J., P. . . Svensk skattepolitik i teori och praktik. Bilaga 1 till SOU 1995:104 (Skattereformen 1990–1991. En utvärdering). Agell, J., P. . . Incentives and Redistribution in the . Agell, J. Välfärdsstat, tillväxt och samhällsekonomisk effektivitet, i Calmfors, L. & M. (red. ), Tillväxt och ekonomisk politik. Aghion, P., E. . García-Peñalosa. Inequality and Economic Growth: The Perspective of the New Growth Theories. , 37(4): 1615–1660. , S. 2001. The Resurgence of . Studies on Social Consequences of Joblessness in in the 1990s. : avhandlingsserie nr. Work, Sickness, Earnings, and from the Labor Market. : Ekonomiska studier nr. 107, Nationalekono- miska institutionen, vid univer- sitet. & M. . A Decade of Tax and Benefit Reforms in – Effects on Labour Supply, Welfare and Inequality. Tax Reform Evaluation Report No. 3, Ekonomiska Rådet. Välfärdsstatens effekter på arbetsutbudet, i R. B. , B. . Topel (red. ), Välfärdsstat i omvandling. Amerikanskt perspektiv på den svenska modellen. Arbetslöshetsförsäkringen i praktiken. Rapport från LO. & J. Micklewright. Unemployment Compensation and Labour Market Transitions: A . , 29(4):1679–1727. B. . V. (red. ), Welfare and Work Incentives. A North European Perspective. : Clarendon Press. The Economic Consequences of Rolling the . , : The . Bean, C. European Unemployment: A Survey. , 32(2):573–619. Bénabou, R. Inequality and Growth. Working Paper 5658. & B. . Effects of Extended Unemployment Compensation in , in B. and A. Klevmarken (red. ), The Political Economy of . , O. J. & P. . Ranking, Unemployment Duration and Wages. Review of Economic Studies, 61: 417–434. Remissvar till slutbetänkandet av Familje- utredningen (SOU 2001:24), . Sickness Absence: An Empirical Analysis of the HUS- Panel. Working paper Series 1995:12. : Nationaleko- nomiska institutionen, . , O. 1992. Sjukfrånvaro och arbetslöshet – samband eller skensamband? Sociologisk forskning, nr. 4: 38–49. , O. 1998. Longitudinal Studies on Sickness Absence in . : avhandlings- serie nr. , O. 2001. Med välfärdsstaten som arbetsgivare – arbetsmiljön och dess konsekvenser inom välfärdstjänste- området . I M. Szebehely (red. ), Välfärdstjänster i omvandlig. Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. , K., P.-A. , A. Harkman & B. . Unemployment Duration, Unemployment Benefits, and Labour Market Programs in . , 59:313–334. , K., P.-A. Do Benefit Cuts Boost ? Swedish Evidence from the 1990s. Working Paper 1998:8. : (). & M. Wooden. The Determinants of Labor Absence: Economic Factors and Norms across Countries. Industrial and , 45:764–778. Marginaleffekter och tröskeleffekter – barnfamiljerna och barnomsorgen. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). : Allmänna förlaget. Lönar sig arbete? Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). : Allmänna förlaget. Maxtaxa och allmän förskola. : Fakta info direkt. Samverkan för färre bidrag och fler i jobb. : Fakta info direkt. Edgerton, D. An Analysis Using the Labour Force Survey. Working Paper Series 73/97. , S. 2001. Skill Loss, Ranking of , and the Dynamics of Unemployment. Working Paper 2001:4. : (). & A. Klevmarken. Taxes and Transfers in : Incentive Effects on Labour Supply, i A. B. (red. ), Welfare and Work Incentives. A North European Perspective. : Clarendon Press. Gähler, M. Bara en mor – ensamstående mödrars eko- nomiska levnadsvillkor I Å. (red. ), Ofärd i välfärden. Delbetänkande från Kommittén välfärdsbokslut. Labour Supply, Taxes and Unemployment: An Application to in . : Handelshög- skolan, . in Theory and Practice. , 100(1):113–141. , V. J. The Earned Income Tax Credit. Working Paper 8078. Jahoda, M. Employment and Unemployment: A Social- Psychological Analysis. & M. . Do Economic Incentives Affect Work Absence? , 59: 195–218. & M. . Assessing the Effect of Public Policy on Worker Absenteeism. & J. Selén. Arbetslösheten och arbetslösheten – en reanalys av IFAUs studie. : för Ekonomisk Forskning (FIEF). Kaivanto, K. An Alternative Model of Pro-Cyclical Absenteeism. Economic Letters, 54:29–34. Korpi, W. 1985. Economic Growth and the Welfare State: Leaky Bucket or . , 1(2):97–118. Sygefravær som coping. Socialmedicinsk tidskrift, 1:12–17. Complexities in Assessing Unemployment Benefits and Policies. , 51(4):33–55. Lantto, K. Är arbetslösheten hälsosam? Ekonomisk debatt, nr. 4:333–336. Layard, R., S. Nickell & R. Jackman. Unemployment: Macroeconomic Performance and the Labour Market. : university Press. Lidwall, U. & P. . Sjukskrivning och förtidspensionering under . I S. (red. ), Arbetsliv och hälsa 2000. : Arbetarskyddsstyrelsen och . On the Mechanics of Economic Development. , 22:3–42. Tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringens regelverk vid arbetsförmedlingarna. : (). Manning, A. Comment on B. , in Theory and Practice. 100(1):143–145. Theory and Applications. Welfare, the Earned Income Tax Credit, and the Labour Supply of Single Mothers. Working Paper 7363. Industrial and , 30: 505–517. A Structural Model of Benefits Effects on the Incidence and Duration of Unemployment, i Y. . Fishelson (red. ), Advances in the Theory and Measurement of Unemployment. of World Poverty. Absence Behaviour and Attendance Motivation: A Conceptual Synthesis. , 14:231–252. Okun, A. Equality and Efficiency. The Big Tradeoff. Socialförsäkringar och kontanta familjstöd. I Å. (red. ), Välfärd och försörjning. Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. & I. . Programs and Retirement in . Regeringens proposition 1989/90:110. Om reformerad inkomst- och företagsbeskattning. Regeringens proposition 1995/96:186. Nya regler för bostadsbidrag. Regeringens proposition 2000/01:100. Romer, P. Increasing Returns and Long Run Growth. , 94(5): 1002–1038. Myndighetsunderlag till Kommittén Välfärdsbokslut. : Riksför- säkringsverket. Incitament och arbetsutbud SOU 2001:57 Foundations of Economic Analysis. Sen, A. Human Development and Financial Conservatism. World Development, 26(4):733–742. Disability and Work in . : avhandlingsserie nr. Avgifter i förskola och fritidshem 1999. Snower, D. Evaluating Unemployment Policies: What do the Underlying Theories tell us?. J. Snower & G. de la Dehesa (red. ), Unemployment Policy: Government Options for the Labour Market. Långvarigt socialbidragstagande under 1990- talet. följer upp och utvärderar 1999:5. : Social- styrelsen. : Allmänna förlaget. Nya villkor för ekonomi och politik. : Allmänna förlaget. Skattereformen 1990–1991. Betänkande av av skattereformen (). Grundläggande drag i en ny arbetslöshetsförsäkring: alternativ och förslag. Betänkande av Utredningen om ersättning vid arbetslöshet och omställning. Socialtjänst i utveckling. : Fakta info direkt. SOU 2000:3 Välfärd vid vägskäl. Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. Sjukförsäkringen – Basfakta och utvecklings- möjligheter. Delbetänkande från sjukförsäkringsutredningen. Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag. Slutbetänkande från sjukförsäkringsutredningen. Slutbetänkande från Familje- utredningen. Strøm, S. 1998. Comment on B. , Unemployment Insurance in Theory and Practice. 100(1):146–152. Temple, J. The New Growth Evidence. , 37(1):112–156. Hemlöshet och bostadspolitik för alla, i W. Runqvist & H. (red. ), Hemlöshet. Om olika perspektiv och förklaringsmodeller. Arbetets värde och kostnader. En studie av löne- arbetets konsekvenser för individen. : avhandlingsserie nr. Equilibrium Unemployment, Search behaviour and Unemployment Persistency. , 25: 131–147. 6Etnisk segregation i skolan – effekter på ungdomars betyg och övergång till gymnasieskolan1 Etnisk boendesegregation är för ett tämligen nytt fenomen som har uppträtt i kölvattnet på den relativt höga invandringen och framåt (SOU 1991:60; 1992; SOU 1996:55; 1997). Innebörden är att svenskar och in- vandrare till någon del bor rumsligt åtskilda (t.ex. i skilda bostads- områden) inom ett visst geografiskt område, såsom exempelvis en stad. Det ligger nära till hands att tro att livet och välfärden utveck- las annorlunda för människorna i de invandrartäta områdena än vad det gör på andra håll. Om detta vet vi dock mycket lite, och vidare forskning har efterlysts om dessa frågor (1997; SOU 2000:3). Nära kopplat till den etniska boendesegregationen är den etniska skolsegregationen. Anledningen är att majoriteten av eleverna i ett bostadsområde vanligtvis går i den skola som ligger närmast.2 Men också kring effekter av etnisk segregation i skolan är vår samlade kunskap i högsta grad rudimentär. Föreliggande studie avser att studera effekter av etnisk skolseg- regation på skolframgång. Eftersom en individs utbildningskarriär har mycket stor betydelse för hans eller hennes levnadsvillkor i vuxen ålder är det en i högsta grad välfärdsrelevant aspekt att stud- era. Exempelvis minskar hög utbildning risken för arbetslöshet som chansen till ett arbete högt uppe i yrkeshierarkin ökar (och 1993, kap. 9). Med sådana arbeten följer i allmänhet ett antal fördelar, bland annat har de ett positivt samband med hälsa (1991), lön (le Grand 1994) och arbetsförhållanden (1987; Szulkin och 1994). Såväl högre utbildning som högre befattningar ökar också chanserna för 1Det är flera personer som kommenterat text och analys i denna uppsats, eller på annat sätt varit till hjälp, av dessa vill jag främst tacka , , , , , och . 2Detta förhållande säger dock ingenting om huruvida den etniska skolsegregationen skulle vara större, mindre eller oförändrad om föräldrar och barn fritt valde skola. Sådana val- möjligheter har blivit större , men i allmänhet går dock fortfarande en absolut majoritet av eleverna i den geografiskt sett mest näraliggande skolan. Etnisk segregation i skolan att de egna barnen ska genomgå högre utbildning, och därmed kunna åtnjuta de belöningar som detta ofta för med sig. Därutöver kan hög utbildning också ses som en politisk resurs; exempelvis anser sig högutbildade individer ha förmågan att överklaga myndig- hetsbeslut i större utsträckning än lågutbildade (och 1993, kap. 9).3 Eftersom utbildning är så starkt bestämmande för människors välfärd skulle vi kunna säga att fördelningen av utbildning bland människor med skilda etniska ursprung, och utvecklingen av denna fördelning, hänger ihop med om vi närmar oss ett etniskt strati- fierat samhälle eller inte. Förvisso är de politiska intentionerna att så inte ska ske; i målen för integrationspolitien (tidigare invandrar- politiken) anges att den ska innefatta lika rättigheter och möjlig- heter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhälls- gemenskap med samhällets mångfald som grund och en samhälls- utveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. (Proposition 1997/98:16). Men i verkligheten är det möjligen så att den etniska segregationen inom skolans värld motverkar detta mål, t.ex. om elever i invandrarrika skolor inte studerar vidare i samma utsträckning som elever gör i övriga skolor. Ett sådant förhållande skulle också, förutom att vara uppenbart orättvist, innebära en begåvningsförlust för samhället som helhet. Denna studie ska söka bringa viss klarhet i om effekterna av skolors etniska segregation är sådana att de medverkar till ett etniskt stratifierat samhälle. Enklare uttryckt, påverkas utbildnings- karriären negativt av att man går i en skola där många elever har invandrarbakgrund?