sou · GPB320d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv Beslut vid regeringssammanträde . Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) skall medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete med en hållbar utveckling. Beredningen bör därefter lämna förslag på hur en sådan utveckling kan stödjas och drivas på i . Syftet med uppdraget är att initiera, stödja och påverka utveck- lingen i näringslivet och att få underlag för politiska beslut och ställningstaganden om riktlinjer och styrmedel i miljöpolitiken och i andra frågor som är av strategisk betydelse för en hållbar utveckling. Miljövårdsberedningens uppdrag syftar till att stimulera företag att ligga före lagkrav och därmed höja nivån på näringslivets miljö- arbetet i stort. Särskilt viktigt är att drivkrafterna analyseras hos de företag som kommit längst i miljöarbetet och att klarlägga förut- sättningarna för andra att följa efter klarläggs. Regeringen har fort- löpande och i olika former en dialog med företrädare för närings- livet om förutsättningarna för landets industri och näringsliv. Skilda uppdrag i närliggande frågor har också aktualiserats i rege- ringens skrivelse Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13) och i propositionen Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145). Bl.a. avses frågan om förutsättningar- na för svenska företag att konkurrera på en internationell miljö- produktmarknad att klarläggas. Det är angeläget att Miljövårds- beredningen när den fullgör sitt uppdrag samarbetar med berörda kommittéer m.m. och fortlöpande avgränsar uppdraget mot dem. Uppdraget bör också särskilt belysa de små- och medelstora företagens förutsättningar. I Miljövårdsberedningens uppdrag ingår att belysa och analysera olika system för indikatorer. I dialogen med näringslivet skall både miljöförbättringar, resurseffektivisering och företagens utveckling på alltmer miljöanpassade marknader beaktas. I uppdraget ingår även att följa den internationella utvecklingen vad gäller styrmedel och incitament för att öka den ekologiska hållbarheten i närings- livet. I regeringens skrivelse Ekologisk Hållbarhet (skr. 1997/98:13) redovisas de övergripande målen för regeringens arbete med en ekologiskt hållbar utveckling: skyddet av miljön, hållbar försörj- ning och effektiv användning. Skyddet av miljön innebär att ut- släppen av föroreningar inte skall skada människans hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta ned dem. Målet om en effektiv användning syftar främst på ökad resurseffektivitet för material och energi. Resursanvändningen behöver bli avsevärt mer effektiv inom en till två generationer, om dagens välfärdsnivåer skall bibehållas eller ökas. Genom en effektivisering kan flöden av energi och material begränsas så att de är förenliga med en hållbar utveckling. Vilka krav på resurseffektivisering som bör ställas varie- rar mellan olika resurser, beroende på deras miljöpåverkan samt tekniska möjligheter och åtgärdskostnader. En hållbar försörjning innebär att ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga måste säkras. Så långt som möjligt skall försörjningen baseras på ett lång- siktigt hållbart nyttjande av förnybara resurser. Ett ekologiskt hållbart förutsätter ett miljöanpassat näringsliv. Näringslivets miljöarbete har gått kraftigt framåt, pådri- vet bl.a. av en redan tidigare etablerad och över tiden skärpt miljö- lagstiftning men också av en alltmer miljöorienterad och krävande marknad. Det har blivit allt viktigare att undvika ämnen och mate- rial med stor negativ miljöpåverkan och att använda resurserna mer effektivt för att förebygga miljöproblem. Regeringen har i proposi- tionen Miljöredovisning och miljöinformation i näringslivet (prop. 1996/97:167) redovisat exempel på karakteristik av ett miljöanpas- sat näringsliv. Ett miljöanpassat näringsliv använder t.ex. inte ozonnedbrytande eller bioackumulerade och långlivade ämnen, spa- rar råvaror och energi i produktion, transport och vid produkternas användning, prioriterar förnybara råvaror och energislag och åter- vinner material. En ekologiskt hållbar utveckling innebär också an- vändning av nya och mer effektiva processer och teknik. Regeringen har lagt fram flera förslag som sammantaget skapar en plattform för arbetet med ett ekologiskt hållbart näringsliv. Det gäller bl.a. propositionerna Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) samt Miljöredovisning och miljöinformation i näringslivet (prop. 1996/97:167). Förslaget till miljöbalk (prop. 1997/98:45) innebär en samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning. EU:s frivilliga miljöledningssystem Scheme (EMAS) med kontinuerliga för- bättringar som ett av de främsta inslagen utgör också en drivkraft. Alla dessa åtgärder syftar till att driva på utvecklingen genom att de stimulerar företag till ett framåtsträvande miljöarbete, underlättar för företag att ställa miljökrav på t.ex. underleverantörer samt utjämnar konkurrensvillkoren genom att tvinga alla företag att uppfylla grundläggande lagkrav. I syfte att ytterligare stimulera och driva på förändringsarbetet inom näringslivet vill regeringen inleda en dialog med företrädare för näringsliv och myndigheter. Regeringens övergripande mål för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. I propositionen Svenska miljömål - miljö- politik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) föreslår rege- ringen en ny struktur för arbetet med miljömål i . Re- geringen föreslår bl.a. att fastställer ett begränsat antal nationella miljökvalitetsmål, vars syfte skall vara att ange vilket miljötillstånd som skall uppnås inom en generation. En parlamen- tarisk beredning har fått i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter analysera och vidareutveckla delmålen. Den nya strukturen som getts åt arbetet med miljömålen utgör en del av an- strängningarna att decentralisera miljöarbetet. I och med miljöpro- positionen föreslås vidare skärps också en skärpning av kemikalie- Förslaget innebär ett mer generellt angreppssätt där hela kemikaliegrupper åtgärdas i stället för enstaka ämnen som är fallet. I propositionen Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart preciseras 24 myndigheter som bör ta ett särskilt ansvar för att utveckla hänsyn till ekologisk hållbarhet inom ramen för sina kärnverksamheter. har i uppdrag att samordna, driva på och stödja sektorsmyndigheterna i denna process. I sek- torsmyndigheternas ansvar ingår bl.a. att identifiera och kvantifiera den miljöpåverkan som verksamheten inom ansvarsområdet med- för, att utifrån de nationella målen sätta mål för hur verksamheten inom området skall bli ekologiskt hållbar, att konkretisera behovet av åtgärder för att dessa mål skall nås samt verka för att åtgärder genomförs. I arbetet ingår att göra konsekvensanalyser av åtgärder som bedöms behövas. Genom sektorsmyndigheterna utformas också vissa mål och handlingsplaner. Sektorsmyndigheternas ansvar för miljömålen har till viss del preciserats i miljöpropositionen och regeringen avser att ytterligare klargöra innebörden av detta ansvar i uppdrag till myndigheterna. Ordet sektor skapar ibland oklar- heter, eftersom det inte finns några naturliga sektorsavgränsningar. Många branscher berörs av flera myndigheters arbete med miljö- mål. Miljövårdsberedningen förordar i sitt delbetänkande Förvalta med miljöansvar (SOU 1997:145) att åtgärdsansvaret för tvärsekto- riella problem bör lösas från fall till fall. Näringslivet utgör en egen kategori utan sektorsmyndighet vilket har fått till följd att Natur- vårdsverket har ett direkt samarbete med olika branscher. Detta sker i enlighet med riktlinjerna i verkets regleringsbrev att bidra till miljöanpassning av näringslivet som syftar till att den ekonomiska tillväxten sker under ökat beaktande av miljöhänsyn, varav stöd till utveckling av miljömål för sektorn utgör en del. arbetar med bl.a. skogs-, stål-, livsmedels- och verkstadsindustrin samt aluminium- och kopparbranschen. Miljöinformation kan i sig vara ett viktigt styrmedel. En stor mängd miljöinformation finns samlad hos olika statliga myndig- heter och kommunala organ. Genom information om miljöpre- standa kan t. ex. efterfrågan på miljöanpassad teknologi och miljö- anpassade produkter öka och goda effekter uppnås. Allt fler företag presenterar sina miljöprestanda i årsredovisningar eller i separata miljöredovisningar. Det har också blivit vanligare med utmärkelser för miljöarbete inom bl.a. näringslivet. Ett exempel är European Better Environment Awards for Industry (EBEAFI) som instifta- des på initiativ av och för att stimulera utvecklingen av framgångsrikt industriellt miljöarbete. Det svenska priset, Swedish Better Environment Awards for Industry (SBEAFI), administreras av i sam- arbete med näringslivet. Bedömning av miljöprestanda har diskuterats i ökad utsträckning . I näringslivets arbete mot ett ekologiskt hållbart samhälle kan information om hur framgångsrika företagen är i sitt miljöarbete och i att uppfylla olika miljökrav bli ett viktigt verktyg. Både nationellt och internationellt pågår arbete med att ta fram miljöindikatorer, nyckeltal för hållbar utveckling, nya former för miljöredovisning och värdering av miljöinformation. I betänkandet Gröna Nyckeltal - indikatorer för ett ekologiskt hållbart samhälle (SOU 1998:15) har Miljövårdsberedningen identifierat en uppsätt- ning indikatorer eller gröna nyckeltal som speglar samhällets ut- veckling mot ekologisk hållbarhet. I propositionen Miljöredovis- ning och miljöinformation i näringslivet (prop. 1996/97:167) be- handlars tillgång till öppen, lättillgänglig och kvalitetsgaranterad information som beskriver företagens miljöpåverkan. I fortsätt- ningen skall miljöinformation obligatoriskt ingå i årsredovisningen (förvaltningsberättelsen) för vissa företag. utvecklar en indexbaserad metod för att på ett mer samlat sätt kunna bedöma olika företags miljöarbete och möjliggöra jämförel- ser företag emellan. Inom Internationella standardiseringsorgani- sationen pågår ett arbetet med att utveckla en internationell stan- dard för miljöindikatorer på företagsnivå, ISO 14031. Standarden beräknas bli färdig . Regeringen har i regleringsbrev för uppdragit åt Natur- vårdsverket att redovisa ett konkret förslag till hur miljöinforma- tion från olika myndigheter kan ställas till finansmarknadens för- fogande. Frågan har också belysts i betänkandet Förbättrad miljö- information (SOU 1997:4). En förutsättning för ett ekologiskt hållbart näringsliv är fortsatt utvecklingen av ny och miljöanpassad teknik. Sådan teknik borde också kunna medföra svenska konkurrensfördelar för det svenska näringslivet på den internationella marknaden och bidra till bl.a. ökad svensk export av såväl tjänster som teknik. Regeringen har beslutat om en utredning (dir. 1998:3) med uppgift att kartlägga möjligheter och hinder för ökad export av tjänster och produkter inom miljösektorn samt att föreslå en samlad strategi och hand- lingsplan för att främja en sådan export. Utredningen presenterade ett delbetänkande (N 1998:01) . Näringslivet har möjligheterna till och ansvaret för att utveckla miljöanpassad teknik. Regeringens uppgift är att beakta att utveck- lingen av sådan teknik stimuleras när den utformar villkor och in- citament för näringslivet. Möjligheterna att på olika sätt stimulera en miljöanpassad teknikutveckling bör analyseras i dialogen. Statistik och annat underlag Ett underlag i dialogen med näringslivet är SCB:s miljöstatistik med tillgång till branschvis aggregerade uppgifter om industrins utsläpp. Statistiken omfattar bl.a. växthusgaser, metaller till luft och vatten, försurande ämnen, gödande ämnen, klorerade föroreningar och avfall. SCB producerar också en sammanställning på miljöområdet, Naturmiljön i siffror, som innehåller uppgifter om både miljötillstånd, påverkan och åtgärder. I regeringens proposition Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) aviseras ett uppdrag till SCB att utveckla statistik för materialflöden. Syftet är att kunna följa trender och grad av måluppfyllelse i riktning mot ett kretsloppsanpassat samhälle. Förutom information om bl.a. materialproduktivitet, avfallsgenerering, återanvändning och ackumulering av ämnen ger materialflödesstatistiken underlag för att undersöka effekter av att byta ut olika material utbytande till mer miljöanpassade sådana. Även resultat från uppdrag till bl.a. kan utgöra underlag i arbetet. Sektorsmyndigheterna har ytterligare informa- tion som kan behövas för att bedöma näringslivets anpassning till en hållbar utveckling. Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) skall medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete med en hållbar utveckling. Beredningen bör därefter lämna förslag på hur en sådan utveckling kan stödjas och drivas på i . Dialogen med näringslivet skall utgå från vad som anförs i re- geringens skrivelse Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13) samt i propositionen Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145). Syftet med uppdraget är att initiera, stödja och påverka utvecklingen i näringslivet och att få underlag för politiska beslut och ställningstaganden om riktlinjer och styr- medel i miljöpolitiken och i andra frågor som är av strategisk bety- delse för en hållbar utveckling. Dialogen skall föras bl.a. om pro- cesser och metoder för att driva på utvecklingen. I dialogen skall de samhällsekonomiska konsekvenserna av föreslagna insatser och styrmedel beaktas. Arbetet skall även inriktas på frivilliga åtagan- den från näringslivet. Eftersom dialogen inte kan avse nyetable- ringar av företag måste detta uppmärksammas i särskild ordning. Därvid bör beaktas vad som sägs i rapporten , handel och konkurrens (rapportserie 1998:1). Miljövårdsberedningens uppdrag syftar till att stimulera företag att ligga före lagkrav och därmed höja nivån på näringslivets miljö- arbete i stort. Särskilt viktigt är att drivkrafterna analyseras hos de företag som kommit längst i miljöarbetet och att förutsättningarna för andra att följa efter klarläggs. Regeringen har fortlöpande och i olika former en dialog med företrädare för näringslivet om förutsättningarna för landets indu- stri och näringsliv. Skilda uppdrag i närliggande frågor har också aktualiserats i regeringens skrivelse Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13) och i propositionen Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145). Bl.a. avses frågan om förutsättningarna för svenska företag att konkurrera på en interna- tionell miljöproduktmarknad att klarläggas. Det är angeläget att Miljövårdsberedningen när den fullgör sitt uppdrag samarbetar med berörda kommittéer m.m. och fortlöpande avgränsar uppdra- get mot dem. Uppdraget bör också särskilt belysa de små- och medelstora företagens förutsättningar. En viktig faktor i arbetet med en hållbar utveckling är indikato- rer. I Miljövårdsberedningens uppdrag ingår att belysa och analy- sera olika system för indikatorer. Utvecklandet av sådana system för utvärdering av företags miljöprestanda är dock en uppgift för andra än Miljövårdsberedningen, t.ex. standardiseringsorgan, en- skilda företag eller näringslivsanknutna organisationer. De måste anses bäst lämpade att avgöra hur indikatorer bör konstrueras och vilken information som är relevant för olika intressenter. I dialogen med näringslivet skall både miljöförbättringar, resurseffektivisering och företagens utveckling på alltmer miljöanpassade marknader beaktas. I uppdraget ingår även att följa den internationella utveck- lingen vad gäller styrmedel och incitament för att öka den ekolo- giska hållbarheten i näringslivet. I dialogen skall både varu- och tjänsteproducerande företag ingå, för att olika delar av näringslivet skall vara representerade. Respek- tive verksamhetsområde skall företrädesvis representeras av företag som är strategiska för utvecklingen av ett ekologiskt hållbart näringsliv eller företag som aktivt har integrerat miljöfrågorna i sin företagspolicy. Under uppdragets gång avses även andra företag att involveras i arbetet. I verksamheten skall det finnas utrymme för att lägga in aktivi- teter som seminarier och möten i mindre arbetsgrupper. Flera myndigheter, t.ex. , Kemikalieinspektio- nen, och , arbetar inom områden som ligger nära Miljövårdsberedningens uppdrag. Det är därför angelä- get att uppdragen sker i nära samarbete. Det är därför angeläget att uppdraget utförs i nära samarbete med dem. På detta sätt kan resultat från dessa myndigheters och Miljövårdsberedningens upp- drag användas ömsesidigt under arbetets gång. Samarbete skall även ske med Närings- och teknikutvecklings- verket, (), övriga berörda myndigheter och den parlamen- tariska beredningen om mål i miljöpolitiken (dir. 1998:45). Även relevanta forskare skall involveras i arbetet. En redovisning av vad dialogen har uppnått med slutsatser om lämpliga styrmedel samt en presentation av näringslivets frivilliga åtaganden, en redogörelse av hinder och möjligheter för utveck- lingen av ett ekologiskt hållbar näringsliv samt förslag till fortsatta strategier skall lämnas till regeringen . En delrapportering skall göras i form av en plan för uppläggningen av uppdragets olika etapper och en om framgångsfaktorer, hinder och möj- ligheter i näringslivets arbete. Miljövårdsberedningen skall beakta direktivet till samtliga kom- mittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konskekvenser (dir. 1992:50), jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Tänk nytt, tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden Separat rapport där resultatet från dialogen Bygga/Bo presenteras i sin helhet I rapporten presenteras resultatet av dialogen mellan tjugo företag, tre kommuner samt Miljövårdsberedningen. I dialogen har det ingått företag från bygg- och fastighetssektorn samt företag utanför sektorn som har stor påverkan på den, som t.ex. banker och försäkringsbolag och energiföretag. I rapporten presenteras en gemensam vision för en hållbar bygg- och fastighetssektor, mål för fortsatt arbete samt en strategi för att nå målen och visionen. Rapporten kan beställas genom: Miljövårdsberedningen Tänk nytt, tänk hållbart! – en dagligvarukedja för framtiden Separat rapport i vilken resultatet från dialogen Framtida handel presenteras i sin helhet I rapporten presenteras resultatet av dialogen mellan sexton företag och Miljövårdsberedningen. I dialogen har det ingått företag från livsmedelsindustrin, transportnäringen, detaljhandeln samt IT- sektorn. I rapporten presenteras en gemensam vision för en hållbar handel med dagligvaror, mål för fortsatt arbete samt en strategi för att nå målen och visionen. Rapporten kan beställas genom: Miljövårdsberedningen Syftet med bilagan är att analysera vilka faktorer som påverkar småföretagens deltagande i utvecklingen mot ett ekologiskt håll- bart näringsliv. Rapporten är ett bakgrundsmaterial till Miljövårds- beredningens arbete med att utveckla strategier för ett ekologiskt hållbart näringsliv. I rapporten beskrivs vilka drivkrafter och vilka hinder det finns för att småföretag ska arbeta aktivt för att miljö- anpassa sin verksamhet. Vidare beskrivs de framgångsfaktorer som setts i de företag som redan ställt om sin verksamhet i en mer miljöanpassad riktning. Offentliga aktörers möjligheter att påverka utvecklingen i en positiv riktning diskuteras också. Framställningen bygger bl.a. på den rapport som Miljövårds- beredningen i samarbete med låtit genomföra i syfte att praktiskt analysera småföretags miljöarbete. Resultatet är redovisat i Rapport 1999:2, Projekt för att främja miljöarbete i småföretag. Miljövårdsberedningen har också låtit fem personer med olika typer av erfarenhet av miljöarbete i näringslivet i var sin kortuppsats beskriva hinder och möjligheter för en ekologiskt hållbar utveckling av näringslivet. Vissa av dessa kortuppsatser har utgjort underlag till bilagan1. Ett flertal intervjuer vars innehåll redovisas i bilagan har dessutom utförts. Bilagan bygger dessutom på ytterligare forskningsrapporter och annan relevant litteratur. Att redovisa och jämföra resultaten från olika rapporter och intervjuer innebär vissa vanskligheter. Småföretagen är en mycket heterogen grupp och studier och projekt kan ha vänt sig till olika typer av småföretag. De kan också ha använt olika definitioner av vad småföretag är. I denna bilaga har vi försökt att så långt som möjligt redovisa olika utgångspunkter. 1 , K., 1999; von, C., 1999. Småföretagen definieras här som företag med färre än 50 anställda. Detta stämmer väl överens med den definition som EU- kommissionen rekommenderar. Den anser att till småföretag bör räknas de företag som har färre än 50 anställda och antingen en årlig omsättning som inte överstiger sju miljoner ecu eller en årlig balansomslutning som inte överstiger fem miljoner ecu. Om det är nödvändigt att skilja mikroföretag från andra småföretag definieras dessa som företag med färre än 10 anställda.2 Valet av definition i denna rapport grundar sig på en önskan att ringa in de företag som med tanke på storlek kan tänkas ha en likartad situation sins- emellan och en tydligt annan situation än de stora företagen. Den grupp av företag som är föremål för denna rapport är mycket heterogen. För att kunna göra en studie som denna måste emeller- tid någon form av avgränsning av gruppen göras och denna avgränsning har setts som mest lämpad. har många småföretag. fanns det ca 791 000 små- företag i vilket utgör av det totala antalet företag.3 finns inom branschgruppen Banker och uppdrag m.m. är störst inom jordbrukssektorn där de utgör av företagen.4 Även inom Byggnadsindustri, Handel och hotell, Samfärdsel, Banker och uppdrag m.m. samt Övriga tjänster utgör småföretagen av företagen. 2Europeiska gemenskapernas kommission. 3I denna siffra är inräknad inte bara privata företag utan även offentligägd affärsverksamhet och offentliga myndigheter. Källa: SCB samt egna bearbetningar. 4I tabellen kan man se att andelen småföretag är störst i gruppen ofördelade branscher där de utgör av företagen. Detta räknas dock inte här som en bransch i sig. Källa: SCB samt egna bearbetningar. SOU 2001:20 Bilaga 4 fördelade på näring och storleksklass, 1999 Totalt 0–49 (200–) El, gas och Källa: samt egen bearbetning. Småföretagen är jämt fördelade mellan tjänsteföretag och tillverk- ande företag. Ca 383 800 småföretag, vilket motsvarar av det totala antalet småföretag i , är serviceföretag.7 5Antalet företag som saknar branschbeteckning har ökat kraftigt i p.g.a. nya regler för momsregistrering. 6I offentligägd affärsverksamhet inräknas affärsverk, kommunala och statliga bolag. 7De näringsgrenar som här ansetts tillhöra serviceföretagen är byggnadshantverk, fordon och drivmedel, partihandel och varuförmedling, detaljhandel, restaurang och hotell, sam- färdsel, uppdragsverksamhet, rekreation, renhållning, reparation och service samt offentlig- ägd affärsverksamhet. Källa: SCB. Det finns ca 638 000 privata småföretag (exkl. jordbruk) i . Dessa företag sysselsätter ca 1,3 miljoner människor av totalt drygt 4 miljoner sysselsatta år 19998. Drygt 850 000 är syssel- satta i små serviceföretag inom den privata affärsverksamheten. Totalt är ca 1,36 miljoner människor sysselsatta inom den privata servicesektorn.9 Sammanställning över antal privata företag och antal sysselsatta i privata företag uppdelat på storleksklass i , 1999.10 Summa privata företag, Källa: SCB, Centrala företags- och arbetsställeregistret 1999. 3.1Småföretagen inom Miljövårdsberedningens dialogteman