sou · GPB362d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Helhetsintrycket så här långt är att valuta- unionen fungerat ganska väl, med en god tillväxt och fallande arbetslöshet. Men den ekonomiska utvecklingen och stabiliteten har varit god även i de länder som står utanför unionen. Euroområdet har under valutaunionens inledande år träffats av två inflationsimpulser – deprecieringen av valutan och oljepris- ökningen – som båda har uppfattats som temporära. Detta har ställt penningpolitiken inför ett dilemma, eftersom det funnits ett behov för ECB att etablera ett förtroende för att penningpolitiken även ska vara inriktad på låg infla- tion. Fortsatta förväntningar om tämligen låg framtida inflation och en återhållen löneutveckling kan uppfattas som att det finns ett förtroende ECB:s prisstabilitetsmål, trots att ökningstakten i prisindex överstigit den av ECB uppsatta gränsen på . Det är dock uppenbart att trovär- digheten kommer att eroderas om inflationen fortsätter att ligga över målet. ECB har haft problem att kommunicera sin politik. De två pe- larna har uppfattats som två olika och ibland motstridiga mål och banken har fått ägna stor möda åt att förklara innebörden i sin penningpolitiska strategi. ECB:s beslut framstår också som mindre transparenta än den svenska . Först på sena- re tid har ECB börjat publicera den inflationsprognos som utgör den andra pelaren, tidigare hölls dessa hemliga. Den prognostise- rade inflationen anges dock med ett brett intervall och det saknas känslighetsberäkningar, som skulle ge bättre underlag att förutse ECB:s agerande. Vidare offentliggörs inte protokoll och röstning från möten, varför övervägandena före räntebesluten inte blir kända. konsolidering av de offentliga finanserna fort- satte och finanspolitiken hade för euroområdet som helhet en stram inriktning. Trots en allmän konjunkturförstärk- ning , fortsatte inte förstärkningen av de offentliga finanserna och budgetplanerna tyder på en svagt expan- siv finanspolitik. Eftersom konjunkturen mattats av kan en sådan omläggning av inriktningen på finanspoliti- ken visa sig motiverad. Mycket talar emellertid för att politi- ken hade haft samma inriktning även med en starkare konjunk- turutveckling. Det förefaller allmänt sett finnas svårigheter i flera euroländer att föra en tillräckligt stram finanspolitik i goda kon- junkturer och att den diskretionära finanspolitiken riskerar att bli procyklisk. Några euroländer uppfyller heller ännu inte Stabi- litets- och tillväxtpaktens krav på offentliga finanser nära balans eller i överskott. Det har funnits skillnader i ekonomisk utveckling mellan medlemsländerna både före och efter valutaunionens start. Till viss del har dessa förstärkts av den gemensamma penningpoliti- ken, som för några länder, t.ex. , , och Ne- derländerna, med ett högt kapacitetsutnyttjande och hög infla- tion, haft en alltför expansiv inriktning. Motsatsen har gällt för som haft en förhållandevis svag utveckling. Mot bak- grund av tillgängliga siffror över konjunkturrensat offentligt spa- rande förefaller inte finanspolitiken i de olika i till- räcklig omfattning ha förmått motverka skillnaderna i makro- ekonomisk utveckling. Kommitténs slutsats så långt är att finanspolitiken inte med någon självklarhet kommer att få en lämplig utformning i valuta- unionen så att den kan spela en mer aktiv stabiliseringspolitisk roll i valutaunionen. Det pekar på behovet av att utforma såväl politikens mål och medel som beslutsprocesserna på ett sätt som gör detta möjligt. Mot denna bakgrund finns det enligt kommit- téns mening starka skäl att inför ett eventuellt svenskt medlem- skap i valutaunionen noga analysera finanspolitikens mål och inriktning, liksom de medel som står till förfogande och utform- ningen av beslutsprocessen. Agell, J. & P. (1995), Theories of Pay and Unem- ployment: Survey Evidence from , 97. Agell, J. & P. (1999), Survey Evidence on Wage Ri- gidity and Unemployment: in the 1990s, IFAU, Working Paper 1999:2. Agell, J., L. Calmfors & G. (1996), Fiscal Policy when Monetary Policy is Tied to the Mast, 40. Akerlof, G.A., W.T. (1996), The Macro- economics of Low Inflation, Brookings Papers on Economic Activity. Alberola, E. (2000) Interpreting Inflation Differentials in the Euro Area, , April. Alesina, A., O. , J. Galí, F. Giavazzi, & H. Uhlig (2001), Defining a Macroeconomic Framework for the Euro Area i Monitoring 3, (2000), Nominal Rigidities and the Optimal Rate of Inflation, Working Paper no. 2000-19, in Economics, . (2001), Stabilization Policy, uppsats presente- rad på kommitténs seminarium Fiscal Policy in EMU . Angeloni, I. & L. Dedola (1999), From the to the Euro: New Evidence on Economic and Policy Convergence Among EU Countries, ECB Working Paper no 4. , ., N.G. Mankiw & D. Romer (1988), The New Keynes- ian Economics and the Output-Inflation Trade-off, Brook- ings Papers on Economic Activity. Baras, J., R. Felke, & D. Daco, (2001), The Euro and the Inter- national , uppsats presenterad på EU- kommissionens seminarium The Functioning of EMU: Challenge of the . , F. (2001), Irish Fiscal Policy in EMU and the Brussels- Controversy, uppsats presenterad på kommitténs seminarium Fiscal Policy in EMU . Beetsma, R., X. Debrun & F. Klaassen (2001), Is Fiscal Policy Coordination in EMU Desirable?, uppsats presenterad vid ordination in the EU: How Far Should it Go?, . (2001), Finanspolitikens roll i en valutaunion, bilaga 2 till detta betänkande. Bordo, M. & L. (2001), A Return to the Convertability Principle? Monetary and Fiscal Regimes in Historical Per- spective, i A. , (red.) Monetary Theory as a Ba- sis for Monetary Policy, Palgrave (under utgivning). Braconier, H. (2001), Automatiska stabilisatorer och aktiv finanspolitik inom EMU, bilaga 1 till detta betänkande. Buti, M. (2001), The Stability and Growth Pact Three Years On: An Assessment, uppsats presenterad på kommitténs seminarium Fiscal Policy in EMU . Buti, M. & A. Sapir (red.) (1998), Economic Policy in EMU – A Study by , . Buti, M. & A. Sapir (2001), EMU in the : Differ- ences and Credibility, uppsats presenterad på EU- kommissionens seminarium The functioning of EMU: Challenge of the early years. Calmfors, L. (1998), Macroeconomic Policy, Wage Setting, and Employment What Difference Does the EMU Make?, Calmfors, L. (2000), EMU och arbetslösheten, Ekonomisk Debatt 28, Nr. Calmfors, L. (2001), Wages and Wage-Bargaining Institutions in the EMU a Survey of the Issues, stencil, , . Calmfors, L., A. Booth, M. , D. Checchi, R. . (2001), The Future of Collective Bargaining in Euro- pe, i Boeri, T. A. Brugiavini, & L. Calmfors (red. ), The Role of Unions in the Twenty-First Century, . De Grauwe, P. (2000), The Economics of Monetary Integration- ECB (2000), The Two Pillars of the ECBs Monetary Policy Strategy, Monthly Bulletin, . Eichengreen, B. (1998), European Monetary Unification: A Tour dHorizon, Policy 14. Eijffinger, S. & J. de Haan (2000), European Monetary and Fiscal Policy, . EU-Kommissionen (2001), EMU: The First Two Years, Euro- pean Economy, . Galí, J. (2001), Monetary Policy in the of EMU,uppsats presenterad på seminar- ium The functioning of EMU: Challenge of the . , V., K. Masuch & H. Pill (2001), The ECB:s Monetary Policy Strategy: Responding to the Challenges of the of EMU, uppsats presenterad på seminarium The functioning of EMU: Challenge of the . Heikensten, L. & A. Vredin (1998), Inflationsmålet och den svenska penningpolitiken erfarenheter och problem, Eko- nomisk Debatt 26, Nr. & M. (2001), Promoting Fiscal Responsabil- ity – Transparency, Rules and Independent Fiscal Authori- ties, uppsats till dItalias konferens om Fiscal Rules . Issing, O. (2000), How to Achieve a Durable Macro-Economic Policy Mix Favourable to Growth and Employment?, tal vid , , , 4-5 maj 2000, . (1996), och den europeiska monetära unio- nen: hur stor är sannolikheten att vi drabbas av asymmetriska chocker?, bilaga 5 till (SOU 1996:158). Krugman, P.R. (1991), Geography and Trade, , Cam- (2001a), Euro Area, Economic Surveys. (2001b), , Economic Surveys. Pekkarinen, J. (2001), Fiscal Policy and EMU: Finnish Perspec- tive, uppsats presenterad på kommitténs seminarium Fiscal Policy in EMU . Pichelman, K. (2001), Wage Discipline in EMU. A Feature of the ?, uppsats presenterad på EU- kommissionens seminarium The Functioning of EMU: Challenge of the . , J., G. Hufbauer, & E. (2001), Price Level Con- vergence and Inflation in Europe, Working paper No 01-1, , . SOU 1996:158, och EMU (). , H-W. & M. Reutter (2001), The Minimum Inflation Rate for Euroland, Working paper No 8085, . E.O. (2000), The First Year of the Eurosystem: Inflation Targeting or Not?, , 90(2). (2000), Monetary Relations in the Euro Area: An Assessment and Monetary Policy Consequences, Back- ground paper, EMU Monitor, Zentrum für Europäische In- tegrationsforschung. & S. Mundschenk (2001), The Political Economy of Policy Coordination at the EU Level, uppsats pre- senterad vid in the EU: How Far Should it Go?, . Automatiska stabilisatorer och aktiv finanspolitik inom EMU* * Författarens kontaktadress: (), Box 5501, 114 85 . Författaren tackar utredningens ledamöter för syn- punkter. Ett speciellt tack går till , , , , och . och har bidragit med värdefull data.