sou · GPB37d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Mäklare blir skyldiga att informera om resultat av radonmätning vid försäljning. Tidpunkten för när gränsvärdet inte får överstigas i egnahem enligt är satt långt fram i tiden, främst mot bakgrund av att ett så stort antal mätningar och åtgärder beräknas behöva göras. En viss risk finns för att småhusägare därför avvaktar in i det längsta med att mäta. Detta har vi försökt att motverka genom att införa en trappa i bidragssystemet, med maximalt bidrag . Trots detta kan det finnas skäl att på fler sätt försöka se till att mätningar görs i ett relativt tidigt skede. Vi har redan tidigare konstaterat att det finns intresse av att känna till radonhalten vid överlåtelser. Vi föreslår därför att mäk- larna åläggs en skyldighet att informera köpare om resultatet av radonmätning vid försäljning. Mätning av radonhalt skall utföras enligt SSI:s metodanvisningar. 5.8Ingen miljökvalitetsnorm i nyproduktion Någon miljökvalitetsnorm införs inte för radon i nybyggnation. Ett gränsvärde skall bestämmas utifrån medicinska aspekter och miljöaspekter, utan hänsyn till ekonomiska eller tekniska förhållanden. har vi två värden för radon i inomhusluft i byggnader. Ett riktvärde för befintlig bebyggelse (/m3) och ett gränsvärde för nybyggnation (/m3). Det är inte förenligt med intentioner om hur gränsvärden skall bestämmas att ha två olika värden beroende av om byggnaden skall uppföras eller är befintlig. värde blir det högre värdet, /m3, då förslag till förändrade gränsvärden inte ligger i vårt uppdrag. Vi menar därför att gränsvärdet för radonhalt i nybyggda bygg- nader inte skall omfattas av miljökvalitetsnormen. Det finns kvar som gränsvärde i byggregler. För att skärpa tillsynen över att detta gränsvärde verkligen beaktas menar vi att kommu- nerna skulle kunna utfärda villkorade slutbevis, som innebär att en radonmätning med godkänt resultat skall göras i det nybyggda huset inom tidsramen för garantibesiktningen. Om inte annat kommer gränsvärdet i miljökvalitetsnormen, /m3, att fungera som en övre gräns. 5.9Ingen miljökvalitetsnorm för radon i dricksvatten Dricksvatten är ett livsmedel för vilket det finns särskild lagstift- ning och som därför inte som sådant berörs av . Den föreslagna miljökvalitetsnormen för radon i inomhusluft om- fattar även de fall av för höga radonhalter i inomhusluft, som är en följd av att radon i vatten avgår till inomhusluften. har fastställt ett gränsvärde för radon i dricks- vatten, (SLV FS 1993:35 och 1997:32) . Detta gränsvärde får inte överskridas och hälsoskyddet kan därmed upprätthållas inom kommunen. Åtgärder mot radon i dricksvatten stimuleras även genom att ett bidragssystem för åtgärder mot radon i dricksvatten återinförs. Uppföljning av miljömålet för radon i vatten kan göras via uppgif- ter från det för vatten. Analysföretag rap- porterar in uppgifter till registret bl.a. när radonmätningar gjorts för att ansöka om bidrag. SSI:s tidigare och nuvarande riskuppskattning, radon i dricks- vatten De gränsvärden som anges av i dricksvatten- kungörelsen baseras på en riskbedömning från () 1993. Denna har reviderats . SSI bedömer att den största hälsorisken med radon i dricksvatten härrör från inandning av radon som överförs till inomhusluften och inte från förtäring av det radonhaltiga vattnet. Risken vid förtäring av radonhaltigt vatten bedöms som något lägre . Man menar också att radondöttrar som finns i dricksvattnet när det förtärs förmodligen inte medför någon ökad risk för cancer. (Se Fakta och lägesrapport om radon, kapitel 7). 5.10Varför inte en radonkontroll liknande OVK? bl.a. i kommentarer i samband med kommunenkäten om radonläget i landet, har flera förslag förts fram om att radon- halten inomhus skulle kunna kontrolleras som den obli- gatoriska ventilationskontrollen (OVK) görs. Förslag har lämnats om att införa ett liknande kontrollsystem för radon som det för ventilation. Vi har övervägt dessa möjligheter, men valt att istället föreslå en miljökvalitetsnorm för radon. Den obligatoriska ventilationskontrollen infördes . Av- sikten var att kontrollen skulle bidra till ett bra inomhusklimat. Ventilationsanläggningarna skall besiktigas återkommande med vissa intervall. konstaterar i sitt betänkande Bygg- kvalitet för framtiden (SOU 1997:177) att ett stort problem var att få genomslagskraft i kontrollen av ventilationssystem. Kommu- nerna vars byggnadsnämnd har till uppgift att bevaka kontroll- systemet hade framfört att det inte fanns förutsättningar eller re- surser att närmare övervaka att byggnadsägarna följde de uppställda kraven. Den tidsplan som föreskrivits av för kontroller hade inte infriats. Man konstaterade dessutom att ett mycket stort antal av de kontrollerade ventilationssystemen hade påtagliga brister. Det skulle svårligen gå att samordna besiktning av ventilation med radonbesiktning. Radonmätningar skall endast utföras och . En radonmätning skulle därför inte kunna göras som kon- troll av ventilations anläggningar, som kan göras vid vilken tid- punkt som helst året runt och vid ett besiktningstillfälle (om inte en ny besiktning befogad). Det har också visat mycket svårt att motivera fastighetsägare att göra mätningarna och att få in protokoll. Ursprungligen omfatta- des bostäder i småhus samt i flerbostadshus och lokaler. Efter pro- tester från småhusägarna lyftes de ur systemet. Systemet har trots ett vällovligt syfte fått en hel del kritik och har i praktiken inte fungerat på avsett sätt. 6 Konsekvenser av förslaget I detta kapitel redovisar vi konsekvenserna av våra förslag. För- slagen presenteras i kapitel 2 till 5. I stora drag innebär förslagen att en miljökvalitetsnorm införs för radon i bostäder och lokaler för förskolor, skolor etc., att bidragssystemet för radonåtgärder i egna hem förändras och utökas med bidrag för flerbostadshus, skolor, förskolor och brunnar, samt att satsningar görs på information och utbildning. Andra lokaler än dessa omfattas inte av uppdraget och vi analyserar därför inte konsekvenser av åtgärder i övriga arbetslokaler. Äldreboende och andra särskilda boendeformer ingår i redovisningen för flerbostadshus och särredovisas alltså inte. Våra bedömningar om behov av mätningar och åtgärder grundar sig på den bild av radonsituationen i landet som vår kommunenkät gav, samt på tidigare publicerat material om radonsituationen (SSI 1993, SIB 1993). En mer detaljerad redovisning av nuläget och bedömningar av åtgärdsbehovet görs i kapitel 8 Så här ser det ut , samt i del 2 Fakta och lägesrapport om radon. Uppskattningar om kostnader har gjorts i samråd med myndig- heter och konsulter verksamma inom radonområdet. Den slutliga bedömningen av resursbehoven är dock alltid vår egen. Vi vill dock påpeka att kostnaden för en radonmätning eller en viss typ av sa- neringsåtgärd kan variera kraftigt mellan såväl olika regioner som mellan olika entreprenörer inom samma region. Våra kostnadsupp- skattningar skall därför ses som medelvärden. För att möjliggöra en analys av de statsfinansiella konsekven- serna av ett förändrat bidragssystem, har vissa antaganden gjorts om den takt som bostäder och lokaler kommer att åtgärdas i. Dessa antaganden presenteras i avsnitt 6.2. Det är naturligtvis omöjligt att med någon större säkerhet kunna säga något om det verkliga ut- fallet och dessa beräkningar bör därför endast ses som räkne- exempel. 6.1Situationen om inga ytterligare insatser görs Konsekvenserna av förslagen skall inte ställas mot situationen , utan mot situationen om förslagen inte genomförs, ett så kallat nollalternativ. Nollalternativet skall beskriva en trolig framtidsutveckling utifrån dagens fattade beslut och de förutsättningar som är kända , och skall utgöra en referensram mot vilken effekten av de föreslagna åtgärderna skall ställas. En mängd olika faktorer bestämmer framtidsutvecklingen och det kan självklart finnas flera tänkbara och troliga framtidsbilder. Det är därför omöjligt att med någon större säkerhet beskriva ett tillstånd långt framåt i tiden. 6.1.1Bedömning om framtida takt i åtgärdsarbetet I detta avsnitt redovisar vi våra bedömningar av vad vi anser är en trolig åtgärdstakt om inga ytterligare statliga insatser görs. Antagandena om åtgärder bygger på en framskrivning av den uppskattade historiska åtgärdstakten, med viss korrigering för trender som kan skönjas . Vi visar även som ett räkneexempel hur det skulle ta innan alla bostäder var sanerade med denna åtgärdstakt. Detta är naturligtvis endast en hypotetiskt framskrivning av åtgärder. Vår övertygelse är att utan ett generöst bidragssystem som morot och utan det krav som miljökvalitetsnormen innebär kommer ett stort antal bostäder aldrig att vare sig mätas eller åtgärdas. 83 000 småhus har radonhalter över /m3. Under an- tagandet att åtgärder görs med bidrag i 645 småhus och utan bidrag i ca 100 småhus, kommer det att ta innan alla småhus är sanerade. Enligt anslagsöversikt beräknas bidrag för radonsane- ringar att betalas ut med ca (2000). Det genomsnittliga utbetalade bidraget var ca åren 1995–1999. Om man antar oförändrade förutsätt- ningar innebär det att i genomsnitt 645 småhus kom- mer att få bidrag för radonsanering . Detta skall jämföras med att åtgärdades i genomsnitt ca 800 små- hus med bidrag, och som ett medeltal –1999 var siffran ca 960. Antalet småhus som fått bidrag för radonsanering har alltså sjunkit stadigt . Med nuvarande nivå på bidragsanslag kommer ännu färre småhus att få möjlighet till bidrag. Vår uppskattning är att i genomsnitt ca 230 småhus har sanerats utan radonbidrag (se kapitel 8). Men minskade statliga re- surser till radonsanering ger en negativ signal till allmänheten om vikten av att radonsanera bostäder. Vår bedömning är därför att det finns en risk att även saneringar i småhus utförda utan radonbidrag kommer att minska i nollalternativet. I av de småhus där man vidtar åtgärder för att sänka radon- halten nås inte en radonhalt under /m3 enligt vår kommun- enkät. Även bidragsstatistik pekar på att de mest effek- tiva åtgärderna väljs i alltför liten utsträckning. I nollalternativet antas att detta förhållande kommer att gälla även , och att ytterligare åtgärder därför krävs i dessa småhus. Av nyproducerade småhus har radonhalter över /m3. Om inga ytterligare insatser görs kommer detta pro- blem att kvarstå. Vi bedömer även att radonmätningar kommer att utföras i ca 25 000 småhus i nollalternativet. 40 000 bostäder i flerbostadshus har halter över /m3. I nollalternativet antas att 1000 bostäder i flerbostadshus kommer att åtgärdas . Med denna åtgärdstakt kommer det att ta innan alla bostäder i flerbostadshus är åtgärdade. Förutsättningarna i nollalternativet för radonsanering av bostads- beståndet i flerbostadshus är mer gynnsamma än för småhusen. Hyresgäster och bostadsrättshavare har rätt att förvänta sig att deras bostad inte medför några hälsorisker. Det är ju hyresvärdens skyldighet att hålla bostaden i ett sunt skick. Dessutom fördelas kostnaderna för åtgärder på samtliga boende i byggnaden och kost- naden för det enskilda hushållet blir i de allra flesta fallen lägre än för småhusägaren. I bostadsdeklarationer skall radonhalten uppges. Då information om radonhalter på detta sätt kommer att förekomma mer allmänt, är det troligt att det kommer att resultera i en ökad press på fastig- hetsägare och föreningar att vidta åtgärder mot radon. Det finns alltså mycket starkare incitament för att komma till rätta med för- höjda radonhalter i flerbostadshus än vad som är fallet med småhus. har uppskattningsvis 600–1 000 bostäder i flerbostadshus sanerats . Vid nästan alla saneringar nås en radonhalt under /m3. Vår uppskattning är att ca 25 000 radonmätningar i flerbostads- hus kommer att göras i nollalternativet. Förskolor, skolor, m.fl. En grov uppskattning är att ca 700 skolbyggnader har för höga radonhalter. Vår bedömning är att många kommuner kommer att åtgärda radonproblemet i skolor och förskolor . Det finns dock en risk att vissa kommuner helt kommer att försumma arbetet med radon i skolor och förskolor om ytterligare incitament inte ges. Många kommuner har arbetat aktivt med att mäta radonhalten i skolor och förskolor och med att åtgärda de byggnader som upp- visar för höga värden, medan man i andra kommuner har gjort be- tydligt mindre. Arbetet har i första hand inriktat sig på byggnader av så kallad blåbetong och de flesta av dessa byggnader har också sanerats. Mindre arbete har lagts ned på att finna och åtgärda bygg- nader med markradonproblem. Vår uppskattning är att ca 10 000 enskilda djupborrade brunnar har radonhalter över 1 /l. I nollalternativet antas att 100 brunnar kommer att åtgärdas . Det kommer då att ta innan alla befintliga brunnar med förhöjda halter är åtgär- dade. Till detta kommer ett antal nyborrade brunnar som kan ha förhöjda halter. –1999 beviljades 1 800 bidrag för åtgärder mot förhöjda radonhalter i enskilda vattentäkter. Vår bedömning är att ytterligare ca 700 brunnar har åtgärdats utan bidrag. Om bidraget inte återinförs är vår uppskattning att ca 100 en- skilda brunnar kommer att åtgärdas och att mät- ning av radonhalten kommer göras i ca 15 000 brunnar . Ett stort antal bostäder och brunnar kommer fortfarande att ha för höga radonhalter 2023 Med de antaganden om åtgärdstakt som presenterats i nollalterna- tivet kommer ca 14 800 småhus och 22 000 bostäder i flerbostads- hus att ha sanerats . Det återstå då ca 68 200 småhus och 18 000 bostäder i flerbostadshus med för höga radonhalter. Enligt nollalternativet kommer ca 2 200 brunnar kommer att ha sanerats , vilket innebär att ca 7 800 av nu befintliga brunnar kommer att återstå att sanera. 6.1.2Tidigare bedömningar av åtgärdstakt () bedömde 1993 att det med då- varande takt i åtgärdsarbetet skulle ta innan alla bostäder med förhöjda radonhalter hade åtgärdats (SSI 1993). Denna be- dömning återfinns även i betänkande (SOU 2000:52). 6.2Antagande om åtgärdstakt efter våra förslag Syftet med våra förslag är att kraftigt öka takten i åtgärdsarbetet så att färre människor utsätts för höga radonhalter i sina bostäder. Det är naturligtvis en omöjlighet att veta när fastighetsägare kom- mer att välja att vidta åtgärder. För kostnadsberäkningarna har vi därför gjort vissa antaganden angående åtgärdstakten. Alla småhus med för höga radonhalter skall vara sanerade () enligt den miljökvalitetsnorm vi föreslår. För att motivera till tidiga åtgärder så är bidraget som mest förmånligt och som minst förmånligt (se kapitel 4 för utformningen av bidragssystemen). av alla småhus antas därför saneras under bidragssystemets första period, då bidraget är som mest förmånligt. Det skulle innebära att ca 58 000 småhus sa- neras . Under de efterföljande 5 åren antas att (ca 17 000) av småhusen saneras. Resterande (ca 8 000) antas saneras innan träder i kraft. För flerbostadshus antas en jämn åtgärdstakt över hela perioden fram till dess att gränsvärdet enligt miljökvalitetsnormen för fler- bostadshus träder 2013. Det skulle betyda att 4 400 bo- städer i flerbostadshus saneras under . Alla förskolor, skolor etc. med förhöjda halter antas saneras under innan gränsvärdet för skolor träder 2008. För brunnar föreslår vi ett bidragssystem under men däremot ingen miljökvalitetsnorm. Med bakgrund av åtgärdstakten då ett tidsbegränsat bidrag infördes för brunnar, antas att ca 700 brunnar kommer att åtgärdas under . Därefter antas att ca 100 brunnar kommer att åtgärdas . 6.3Konsekvenser för samhället i stort I detta avsnitt redovisar vi de totala beräknade ekonomiska konse- kvenserna av förslaget för samhället i stort. Med samhällsekono- miska kostnader menas kostnaden av den totala resursförbruk- ningen av åtgärderna, oavsett om det är staten, hushållen, närings- livet etc. som direkt belastas av kostnaderna. Vi gör även en mer kvalitativ beskrivning av andra identifierade konsekvenser som inte värderats i ekonomiska termer. De kostnader som redovisas ingår i den samhällsekonomiska kalkylen som avslutar avsnittet där vi beräknar kostnad per räddat liv av våra förslag. Syftet med samhällsekonomiska kalkyler är att alla kostnader av en åtgärd skall ingå. I realiteten är det ofta svårt att uppskatta indirekta kostnader. Vi har t.ex. inte analyserat eventuella framtida minskade sjukvårdskostnader. Resultatet av analysen jämförs sedan med kostnader för insatser inom andra riskområden. För redovisning av bedömningar hänvisas till kapitel 8 Så här ser det ut , samt till del 2 Fakta och lägesrapport om radon. Hur kostnaderna belastar de olika aktörerna i samhället, i dessa fall stat och hushåll, redovisas i avsnitt 6.4–6.5. Kostnader för att minska riskerna med radon har sammanställts . En analys gjordes 1989 inför sänkningen av gränsvärdet gällande radondotterhalt från /m3 till /m3 (Clavensjö och 1989). De totala kostnaderna för att åtgärda 130 000 bostäder med radondotterhalter över /m3 (motsvarar ungefär en radonhalt på /m3) uppskattades till ca . Det ökade energibehovet för fläktar och ökat behov av uppvärmning beräknades till 90 GWh, vilket uppgavs motsvara en kostnad av (1993-års priser). Endast det energibehov som härrör sig till en ökad luftväxling över 0,5 omsättning ingår i kalkylen. Kostnader för samhället och för enskilda av att åtgärda av alla bostäder med radonhalter över /m3 under en 10-års pe- riod, uppskattades 1993 i SSI:s lägesrapport över radon (SSI 1993). Kostnaderna för detta beräknades vara ca . Den årliga kostnaden för ökad energiförbrukning för åtgärder i bo- städer med radonhalter över /m3, samt för merkostnad i samband med nybyggnation beräknades vara ca 110 miljoner kro- nor. 6.3.2Kostnader för mätning av radonhalten Enda sättet att ta reda på radonhalten i inomhusluften är att mäta. Tabell 6.1 redovisar behovet av radonmätningar och de uppskattade kostnaderna för detta. Konsekvenser av förslaget SOU 2001:7 Tabell.6.1 Mätbehov och kostnader för mätning 1Uppskattat medelvärde för mätkostnad. Hänsyn har tagits till att flertalet kommuner har avtal om mängdrabatt med mätföretagen och kan erbjuda fastighetsägare mätning till en lägre kostnad än om han vänt sig direkt till mätföretaget. Cirka 1 670 000 bostäder i småhus har okända radonhalter och be- höver därför mätas. I flervåningshus räcker det med att endast mäta de bostäder och lokaler som har direkt markkontakt, samt av övriga. Detta ger att ca 630 000 bostäder i flerbostadshus och 100 000 lokaler i skolor och förskolor behöver mätas. De sammanlagda kostnaderna för radonmätningar i bostäder samt skolor och förskolor uppgår till ca . Av dessa kostnader rör mätning av småhus och mätning av bostäder i flerbostadshus. Det finns flera olika metoder för att sänka radonhalten i en bygg- nad. Vilken metod som bör användas beror bl.a. på om radonet kommer från byggnadsmaterialet, marken eller hushållsvattnet, på befintligt ventilationssystem och på husets konstruktion i övrigt. I vissa fall kan radonhalten sänkas med enklare lösningar medan det i andra fall krävs mer kostsamma åtgärder. Kostnaden för att sanera en bostad varierar därför kraftigt beroende på problemets art och på vilken åtgärd som är bäst lämpad att sänka radonhalten i just det fallet. I tabell 6.2 redovisas behovet av åtgärder och de totala kostna- derna för dessa. En mer detaljerad redovisning av vår bedömning av omfattningen av olika typer av åtgärder och vad respektive åtgärd uppskattas kosta finns i bilaga 1. SOU 2001:7 Konsekvenser av förslaget Tabell 6.2 Kostnader för åtgärder, Kostnaden för att sanera alla bostäder och lokaler för skolor och förskolor med för höga radonhalter beräknas till ca . Av dessa kostnader står sanering av småhus för den i sär- klass största delen, ca . För flerbostadshus är siffran betydligt lägre, ca . Vår uppskattning är att ca 700 byggnader för skolor och för- skolor behöver åtgärdas. Kostnaden för detta bedöms vara ca . 6.3.4Energikostnader och kostnader för underhåll Flera av åtgärderna för att sänka radonhalten i inomhusluften ger en ökad energianvändning. I bilaga 1 redovisas de antaganden vi gjort vid beräkning av den ökade energiförbrukningen av radonåt- gärderna. Vid beräkning av energikostnader har vi utgått från Energi- myndighetens scenariobeskrivning av energiläget 2010 och deras uppskattning av energipriserna 2010 (, 2000). Energipriset för uppvärmning har beräknats som ett viktat medelvärde av priset för elvärme, fjärrvärme och eldningsolja för småhus respektive flerbostadshus. Tabell 6.3 redovisar den årliga ökade energiförbrukningen som kommer av att åtgärda alla bostäder och lokaler för skolor och för- skolor. I tabellen redovisas både den faktiska energiökningen som åtgärderna resulterar i och den del av energiökningen som belastar radonproblemet i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Enligt byggregler och dess föregångare skall bostäder som ventileras med någon form av mekaniskt ventilationssystem ha ett normalflöde av och kvadratmeter, vilket motsvarar en luftomsättning av 0,5 omsättning (oms/h) i en medelstor bostad med normal takhöjd. För självdragsventile- rade hus föreslås minimimått på kanaler och ventiler i syfte att luft- växlingen skall vara av samma storleksordning. Problemet är att många bostäder inte lever upp till denna norm och alltså har en undermålig ventilation. Luftväxlingen har stor betydelse för radonhalten i bostaden. Många av de bostäder som har för höga radonhalter skulle inte ha halter över gränsvärdet om luftväxlingen i dessa bostäder skulle uppfylla på 0,5 oms/h. Då energikostnaderna för att nå upp till för luftväxling inte bör belasta radonfrågan, har vi valt att i den samhällsekono- miska kalkylen inte räkna med kostnaden för en ökad ventilation upp till 0,5 oms/h. Tabell 6.3 Årlig ökad energianvändning och ökade energi- kostnader -36,35 -18,25 1Beräkningar utifrån antaganden 2010 (;2000) 3Andel småhus : elvärme, fjärrvärme, eldningsolja. 4Andel flerbostadshus : elvärme, fjärrvärme, eldningsolja. 5Minusposterna i tabellen orsakas av att mekaniska till- och frånluftssystem förses med vär- meväxlare som återvinner energi ur hela luftflödet för ventilationen. Den faktiska ökningen av energibehovet av att åtgärda alla hus blir enligt beräkningarna knappt 210 GWh/år. Den totala kostnadsök- ningen blir ca . Den del av denna energiökning som kan anses radonrelaterad enligt diskussion ovan, är betydligt lägre. Det ökade energibehovet för fläktar samt uppvärmning av luft utöver 0,5 oms/h efter det att alla hus radonsanerats blir ca 10 GWh/år. Merkostnaden för detta ökade energibehov blir . De flesta åtgärder för att sänka radonhalten kräver visst underhåll bl.a. i form av utbyte av fläktar. Vi har i våra beräkningar antagit att fläktar i radonsugar och radonbrunnar har en livslängd och att fläktar i ventilationsanläggningar har en livslängd . Kostnaden av att kontinuerligt byta ut fläktar i radonsugar och radonbrunnar beräknas vara totalt , med start . Den årliga kostnaden av att byta ut fläktar i ventila- tionsanläggningar beräknas vara , med start . 6.3.5Kostnader för information och utbildning I detta avsnitt presenteras de totala kostnaderna av våra förslag till utbildning och information, inkluderat uppbyggnad av såväl en ra- donportal som nationella register för radon i bostäder, mark och vatten. I avsnitt 6.4 redovisas de statsfinansiella utgifterna för in- formation och utbildning uppdelade på olika år. Kostnaderna för information och utbildning av våra förslag upp- skattas i ett 50-års perspektiv till . De största in- satserna föreslås , men även längre fram krävs resurser för bl.a. drift och uppdatering av register och viss utbildningsverksamhet. För att arbetet med att sanera alla bostäder, lokaler och brunnar med för höga radonhalter skall ta fart, krävs det att medvetenheten om radonproblemet ökar. Vårt förslag innebär en intensiv satsning på information under i samband med att miljökvalitetsnormen införs. Mycket av det informationsmaterial som finns utarbetat är av hög kvalitet och kan i stora delar användas även i fortsättningen.