sou · GPB390d2 · 2002-01-01 00:00:00 — 5.Möjligheter till utbyggnad av det digitala marknätet........... 7.Samhällsekonomisk bedömning av marksänd 7.2Samhällsekonomiska kostnader och fördelar ................. 7.3Värdering av en effektivare frekvensanvändning............ Bilaga: Programföretag med tillstånd att sända i det digitala marknätet 1Förslag om utbyggnad av marksänd digital TV Vi anser att det finns starka motiv för en fortsatt utbyggnad av de markbundna digitala TV-sändningarna. Vi föreslår att åt- gärder vidtas så att utbyggnaden av det digitala marknätet på ett flexibelt sätt snabbt kan anpassas till konsumenternas efter- frågan. Vi föreslår därför att beslutar om att marksänd digital TV får byggas ut i hela landet. har i uppdrag att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sändningarna under den första etappen. Vi skall fortlöpande rapportera våra iakttagelser till regeringen och vid behov ta initiativ till förslag till förändringar av t.ex. de regler som gäller för verksamheten. I vårt uppdrag ingår att göra en ekonomisk analys av sändningsverksamheten. Analysen skall bl.a. omfatta sändningskostnaderna och programföretagens och konsumenternas intresse och betalningsvilja. I och med att sändningarna i realiteten kom igång först , har vi bedömt att det är för tidigt att göra en fullständig analys av programföretagens ekonomiska bärkraft. Sekretariatet har därför som ett första steg i analysen genomfört intervjuer med programföretagen om deras syn på den digitala framtiden. Programföretagen är eniga om att all TV-sändning kom- mer att digitaliseras och att det digitala marknätet snabbt bör byggas ut till rikstäckning för att kunna konkurrera med övriga plattformar. Programföretagen tror på ett genombrott för digital TV , med en kraftig tillväxt för alla de tre stora distributions- plattformarna som är tillgängliga för hushållen, dvs. digitala sänd- ningar via satellit, kabel och det markbundna nätet. Denna syn beläggs i en studie från analysföretaget , Conver- gence and digitalisation – The Swedish TV market 2000/2001. I och med att alla programföretag, med tillstånd att sända i samtliga områden som det digitala marknätet täcker, nu har börjat sända ser vi ett ökat intresse från konsumenterna för denna distributionsform. Från knappt 1 000 registrerade hushåll finns nu drygt 15 000 utlevererade avkodare. Tillväxttakten har varit hög och ökar nu med närmare 2 000 nya abonnemang . Det kan förväntas att tillväxtakten ökar ytterligare . Vid en internationell jämförelse ligger tillsammans med längst fram när det gäller övergången till marksänd digital TV. Ett stort antal europeiska länder har beslutat att eller planerar att ersätta de analoga marksändningarna med digitala med start . Flera länder planerar att stänga av de analoga sändningarna under tidsrymden 2012. Vi har genomfört en samhällsekonomisk analys av marksänd digital TV som bygger på en modell framtagen av . Slutsatsen är att det är samhällsekono- miskt starkt motiverat med en fortsatt användning och en snabb utbyggnad till rikstäckning av det digitala marknätet. Känslighets- analysen visar positiva resultat vid alla de olika antaganden som gjorts. Viktiga orsaker till detta är att den digitala distributionstekniken erbjuder betydligt fler möjligheter än den analoga och att distri- butionskostnaderna i det digitala marknätet är betydligt lägre än i det analoga nätet. Marksänd digital TV innebär stora mervärden och ökad valfrihet för konsumenterna. En övergång till digital sändningsteknik innebär en effektivare användning av det begränsade frekvensutrymmet. Ju snabbare ett teknikbyte kan ske desto tidigare kan frekvensutrymme frigöras. I Post & presenterade rapport, Den framtida användningen av frekvensområdet , poängteras att frekvensutrymmet är en ändlig naturresurs som det i en snar fram- tid kommer råda brist på. Post & anser att det är viktigt med en snabb övergång till digital teknik för att ge utrymme till bl.a. mobilt Internet. har i en skrivelse till regeringen och hemställt att åtgärder vidtas för att möjliggöra dels rikstäckning av de nuvarande fyra digitala mark- TV-näten, dels att ett femte och sjätte marknät etableras. planer sträcker sig till 98 procents hushållstäckning. Vi eftersträvar att det digitala marknätet byggs ut till samma geografiska täckningsgrad som gäller för public service i det ana- loga marknätet, alltså till . Sammantaget anser vi att det finns starka skäl för att vidta åt- gärder som ger förutsättningar för så många TV-tittare som möjligt att få tillgång till marksänd digital TV. Vi föreslår därför att riks- dagen fattar beslut om att marksänd digital TV får byggas ut till Det ankommer enligt förordningen om marksänd digital TV (1997:894) därefter på regeringen att besluta om sänd- ningstillstånd i nya områden. Vi tar i denna rapport endast ställning till en utbyggnad av de nuvarande fyra digitala mark-TV-näten och inte till behovet av eller möjligheterna till att nu etablera fler mark- TV-nät. Den svenska TV-historien kan kort beskrivas i rubrikform: TV:n finns i många svenska hem. och regionala sändningar. Kabel- och satellitsändningar. En tredje markbunden TV-kanal. När de reguljära sändningarna startade hade konsumenterna tillgång till en TV-kanal. har TV-mediet utvecklats till att omfatta ett stort utbud av TV-kanaler som av konsu- menterna kan tas emot antingen genom marknätet, kabel eller satellit. Digitaliseringen av marknätet står som garant för att vi även i fortsättningen kan behålla ett rikt och varierat utbud och därmed värna om yttrandefrihet, mångfald och tillgänglighet. I den analoga världen ser fördelningen mellan de tre distribu- tionsformerna ut enligt följande: Antal hushåll med tillgång till kabel-TV (% av TV-hushåll) Antal hushåll med egen parabolantenn (% av TV-hushåll) Antal hushåll med samägd parabolantenn (% av TV-hushåll) Antal hushåll med enbart marksändning (% av TV-hushåll) Källa: SCB och MMS Mediamätning i . beslutade att digital marksänd TV fick in- ledas i fem områden som täcker av befolk- ningen. Områdena är med och , norra , södra och nordöstra , med omnejd samt och med omnejd. Regeringen har , , beslutat om vilka företag som skulle få tillstånd att sända television med digital sändningsteknik i marknätet. Tillstånden gäller till ut- gången av . Eftersom alla de stora svenska TV-företagen samt några nya aktörer sänder i det digitala marknätet har mark- nätet ett rikt och varierat utbud av TV-kanaler. (Se bilaga med tillstånd att sända i det digitala marknätet.) inledde (numera com hem AB) digital kabelsänd TV. Digital satellitsänd TV in- leddes av . Den andra satellitoperatören på den svenska marknaden, Viasat, skall också inleda digitala satellitsändningar. (tidigare ) kommer att sända digital kabel-TV . () har ett stort genomslag bland hushållen med SVT1 och SVT2. I den digitala världen har man även startat nyhetskanalen , SVT för sändningar till utlands- boende svenskar och regionala sändningar i marknätet. Förutom SVT finns det i huvudsak fyra stora mediekoncerner som konkurrerar om TV-tittarnas tid. är största mediekoncern och har kontrollen över TV4 genom direkt och indirekt ägande. Group MTG med bl.a. TV3, dominerar när det gäller kanalutbudet. Till den svenska publiken riktar man sig även med ZTV, TV6 och TV8 samt film-, sport- och evenemangskanalerna Viasat Sport, TV1000 och TV1000 Cinema. största operatör vad det gäller betal-TV-kanaler är som sänder tre samtidiga film-, sport- och evenemangs- kanaler. Genom uppköp av () som bl.a. äger Kanal har den stora europeiska kabel-TV- aktören () etablerat sig på den svenska marknaden. I och med digitaliseringen av marknätet öppnades möjligheter för ytterligare TV-kanaler att etableras. Nya aktörer som inlett sändningar i det digitala marknätets alla områden är kunskaps- kanalen K-World och en tjänsteinriktad interaktiv TV-kanal för bl.a. elektronisk handel kallad eTV. Det regionala utbudet av TV-kanaler har också ökat. SVT och TV4 har tillstånd att sända regionalt i samtliga fem områden. De tidigare lokala kabel-TV-företagen Länkomedia och har genom digitaliseringen av marknätet fått en möjlighet att nå alla medborgare i respektive region, med NollEttan i och Skånekanalen i . kommer nya aktörer inleda sändningar med start i det digitala marknätet. Dessa är , som skall sända program för olika invandrar- och språkgrupper i och 1 som skall sända regionala program över med och . Vi kan konstatera att det trots ett allt större kanalutbud fort- farande är ett fåtal TV-kanaler som dominerar. I diagrammet nedan kan vi se att de tre analogt marksända kanalerna (SVT1, SVT2 och TV4) stod för tre fjärdedelar av den totala tittartiden . De nämnda kanalerna tillsammans med de två största satellit- kanalerna (TV3 och Kanal ) svarar för av det svenska TV-tittandet under detta år. Källa: MMS Mediamätning i , Årsrapport . Olika undersökningar visar att det totala TV-tittandet inte påverkas så mycket av det befintliga kanalutbudet. I de hushåll där det finns tillgång till satellit-TV genom kabel eller egen parabol var den genomsnittliga tittartiden, , längre per dag jämfört med befolkningen som helhet. I tabellen nedan redovisas TV-tittandets genomsnittliga fördel- ning utspritt över veckan med satellitbefolkningen särredovisad. Vi kan här se att tittandet är mer omfattande under veckosluten, dvs. när människor är lediga. TV-tittandet fördelat över veckan Vardagar (må-to) Källa: MMS Mediamätning i , Årsrapport . Vad som kommer hända med den totala tittartiden och TV- kanalernas framtida tittarandelar i och med att TV nu digitaliseras får framtiden utvisa. 3Digitaliseringen kan gå snabbt Digital TV innebär en naturlig och tämligen enkel utveckling mot en effektivare TV-distribution. Digital distribution är billigare eftersom fler program får plats på samma utrymme. Dessutom ger digitaliseringen nya möjligheter till interaktivitet och hopkoppling med datorfunktioner. Vi har intervjuat de programföretag som har tillstånd att sända i marknätet för att diskutera deras syn på digitaliseringen och marknadsutvecklingen av digital TV. Vi har också tagit del av en studie, Convergence and digitalisation – The Swedish TV market 2000/2001, utarbetad av analysföretaget . Programföretagen tror på en digital utveckling Det finns tydliga indikationer på att det efter en trög start kommer att ske ett genombrott för digital TV eller början av 2001. Alla viktiga aktörer på den svenska TV-marknaden har gått över till eller beslutat att gå över till digitala sändningar. Programföretagen är överens om att samtliga TV-sändningar kommer att digitaliseras. Programföretagen använder eller avser att använda alla tillgängliga distributionsplattformar , dvs. marknätet, kabel och satellit. En ökad plattformskonkurrens anses gynna både programföretag och TV-tittare. Programföretagen påpekar att det är viktigt att marknätet är med på ett tidigt stadium för att kunna konkurrera med övriga distribu- tionsplattformar om hushållen. Marknätets primära målgrupp be- döms av programföretagen vara de hushåll som saknar satellit- och kabelmottagning. Hur många TV-hushåll som kommer att välja marksänd digital TV anses bero på hur snabbt marknätet byggs ut och på hur många som kommer ha tillgång till kabel-TV. Digitaliseringen av marknätet har särskilt haft betydelse för de regionala företagen och för de företag som etablerades tack vare att de fick tillstånd att sända i marknätet. De två regionala företagen som fick tillstånd att sända i marknätet i första omgången har från början byggts upp som kabel-TV-företag där endast en mindre del av regionens hushåll har kunnat nås. Båda företagen menar att det inte går att få lönsamhet med så pass få hushåll. De anger också att det är för dyrt att sända regional TV via satellit. Digitaliseringen av marknätet har därför avgörande betydelse för dessa företags över- levnad och är en förutsättning för att de skall kunna nå alla hushåll i regionen. Positiva tendenser i marknadsutvecklingen Även analysföretaget utgår från att det kommer att ske en digitalisering av de tre distributionsformerna. Bakgrunden till analysen av den digitala framtiden är prognoser om de tre största kommersiella TV-företagens (TV4, TV3 och Kanal ) utveckling och framtida andelar av reklammarknaden. Mediavision anser att två händelser kommer att få avgörande betydelse för utvecklingen av digital TV. första att MTG beslutat att starta digitala satellitsändningar eller och att ambitionen är att stänga av de analoga satellitsändningarna , helst . För det andra att UPC som är en stor aktör i inom kabel-TV och bredband, har köpt företaget . UPC äger uppköp ett av de stora kabelföretagen och får genom denna affär tillgång till ett programföretag i , Kanal . Mediavision anser därför att tidigare prognoser om utvecklingen av digital TV bör omvärderas och att de troligtvis har varit alltför konservativa. Det påpekas att penetrationen1 även är beroende av att det kommer att ske en snabb produktion av digitala mottagare, avkodare. Tekniska brister med avkodarna och att inte alla pro- gramföretag började sända skapade stora problem för marknätet . Mediavision menar därför att bör ses som för digital marksändning i . Mediavisions prognos över framtida penetration av digital TV Antal abonnemang i tusental Källa: , Convergence and digitalisation – The Swedish TV market 2000/2001. 1 Penetration har i rapporten betydelsen antal registrerade abonnemang, alltså antal hushåll som använder digital TV. Mediavision uppskattar att penetrationen kommer att öka starkt inom alla tre distributionsformer 2001. Vid slutet av uppskattas 100 000 hushåll abonnera på digital marksänd- ning, 200 000 på digital satellitsändning och 100 000 på digital kabelsändning. Därefter förutses att digital marksändning får en något mindre ökningstakt och att digital kabelsändning ökar snabbare än . Vid slutet av 2002 uppskattar Mediavision att 1 250 000 hushåll kommer att ha digital TV, vilket motsvarar av TV- hushållen. Fördelningen mellan distributionsplattformarna anges till 250 000 hushåll i marknätet och 500 000 vardera i satellit och kabel. Man har i prognosen utgått från nuvarande geografiska täck- ningsgrad i det digitala marknätet. Tillgängligheten en konkurrensfördel för marknätet Programföretagen anger att den främsta drivkraften för att sända i marknätet är att nå nya kundgrupper och alltså en större publik. Några företag nämner att marknätet är en förutsättning för att nå hushåll i mindre tätbebyggda områden och hushåll som inte tidi- gare visat intresse för kommersiell TV. En rikstäckande tillgänglig- het är därmed marknätets styrka. Programföretagen anser därför att det är viktigt med en snabb utbyggnad av det digitala marknätet. Eftersom en stor del av mark- nätets målgrupp finns i områden som inte nås av marksänd digital TV, nämner flera företag vikten av att nätet byggs ut till full hushållstäckning. En snabb utbyggnad av det digitala marknätet är också en förutsättning för att det analoga nätet skall kunna av- vecklas. En snabb avveckling av det analoga nätet har dessutom stor ekonomisk betydelse för de programföretag som sänder i det analoga marknätet. Även de andra programföretagen anser att ett tidigt avvecklingsdatum är viktigt ur konsumentsynpunkt och för att frigöra frekvensutrymme. Innehåll och tjänster driver utvecklingen Att samtliga distributionsformer erbjuds hushållen på goda och jämförbara villkor kommer självklart att påverka hur snabbt den digitala utvecklingen sker. Det är därför avgörande för konsu- menternas intresse att avkodare kan hyras till ett relativt lågt pris. Programföretagen menar att ett brett och varierat utbud av TV- program är avgörande för penetrationen i marknätet under upp- byggnadsfasen. Genom att ytterligare TV-företag har fått tillstånd att sända anser man att alla viktiga TV-kanaler finns med i marknätet. På menar programföretagen att ett mervärde eller nyhetsvärde i form av interaktiva tjänster och reklam kommer att ha stor betydelse för ett ökat intresse bland konsumenterna. De kommersiella programföretagen kan genom digitaliseringen av marknätet nå en ny kundgrupp, som endast har tillgång till utbudet i det analoga marknätet. Denna kundgrupp anses vara kommersiellt intressant inte bara som TV-tittare, utan även för introduktion av nya interaktiva tjänster på ett enklare sätt än över Internet. Digital TV en väg till Internet Vid en konferens om digital marksänd TV arrangerad av som ordförandeland i EU angavs en av de drivande faktorerna för digital TV vara att man för hem Internet till TV-soffan. Programföretagen har redan börjat kommunicera med TV-tittar- na genom att under programmen hänvisa till sina hemsidor på Internet. Digitaliseringen av TV innebär att alla tittare, även de som är ovana vid datorer, kan nås under sändningen på ett enklare sätt. Programföretagen kan därmed skapa ett mer personligt förhållande till TV-tittarna. Detta har inte bara betydelse ur ren kommersiell synpunkt genom att man kan sända t.ex. interaktiv reklam, utan även mer direkt för programföretagen som genom interaktiviteten kan skapa ett större intresse för kanalen. Flera programföretag menar att marknätet är ledande när det gäller implementering av interaktiva tjänster. Marknätet är den enda distributionsplattformen som erbjuder en rent interaktiv kanal för information och e-handel och flera programföretag testar olika tjänster med interaktiv reklam och tävlingar i marknätet. Orsaken är en väl utvecklad teknik för att sända denna typ av information och att man i marknätet klarar av att hantera retur- kanalen. Som returkanal används det fasta telefonnätet, men en utveckling pågår för att även kunna använda andra kanaler t.ex. det mobila nätet. Även i satellit och kabel är man hänvisad till det fasta telefonnätet som returkanal. kan man dock tänka sig att kabel-TV smälter samman med datorkommunikation och att man därigenom får en symmetrisk returkanal. Detta har dock ingen större betydelse för TV-tittaren så länge det handlar om enklare tjänster, för vilka behovet av returkommunikation är litet. som programföretagen vill se en snabb utbyggnad av det digitala marknätet, prioriteras utökat frekvensutrymme för interaktiva tjänster högt. Några företag menar att det begränsade sändningsutrymmet i marknätet kan verka hämmande på marknätets utveckling i förhållande till övriga plattformar. Samtliga programföretag anser att det är viktigt att det nu har utvecklats en för alla plattformar gemensam, öppen teknisk stan- dard (DVB:s2 Multimedia Home Platform) för interaktiva tillämp- ningar. gäller det att alla parter accepterar denna standard och att produktionen av avkodare som kan hantera standarden kommer igång. Enligt Mediavisions rapport kan handeln via digital TV i omsätta . Av de drygt 800 000 svenska hushåll som beräknas ha digital TV vid slutet av bedöms omkring hälften aktivt använda interaktiva tjänster via TV:n, t.ex. för handel. värderas andelen aktiva hushåll vara uppe i 600 000. Spenderar varje hushåll på handel via TV:n innebär det en total omsättning på . hänvisar Mediavision till andra rapporter som anser att hushållen mycket väl kan spendera betydligt mer än så. Företag engagerade i e-handel ser digital TV som en viktig faktor för ökat intresse för elektronisk handel. anger i en analys av framtida e-handel att i stort sett lika många, av hushållen i , kommer att handla via digital TV som via Internet . 4Stora vinster med en snabb utbyggnad Om marknätet digitaliseras kommer stora fördelar att kunna uppnås för konsumenterna, programföretagen och för samhället i stort. 2 DVB = Digital Video är ett frivilligt samarbete mellan program- företag, tillverkare, sändningsoperatörer och myndigheter i mer än 30 länder för att utveckla gemensamma standarder för digital TV. Kortare parallellsändningstid ger lägre kostnader för programföretagen Kostnaden för drift och underhåll av det analoga marknätet är . Detta är vad SVT, UR och TV4 betalar i distributionsavgifter till för de analoga marksändningar- na, exklusive moms. Då dessa företag också sänder i det digitala marknätet, och alltså kommer att betala för distributionen också på denna plattform, önskar de en så kort parallellsändningstid som möjligt. Enligt den betalningsmodell som har förhandlat fram med programföretagen är den största delen av distributionsavgiften i det digitala marknätet rörlig och baserad på antalet abonnenter. Därför är det svårt att bedöma programföretagens framtida kostnader för de digitala sändningarna mer än att de kan förväntas öka . Enligt Mediavisions prognos med 100 000 aktiverade abon- nemang vid slutet av skulle de digitala distributions- avgifterna för exempelvis SVT, med tre rikstäckande TV-program och regionala sändningar, uppgå till (exkl. moms). skulle avgifterna vara (exkl. moms). Ökningen beror dels på att avgifter för distribution utgår för hela 2001, till skillnad mot för bara , och dels på att antalet abonnenter beräknas öka successivt . Dessa siffror skall dock ställas mot kostnaderna för att sända analogt. Trots att programföretagens kostnader för den digitala distribu- tionen i marknätet förväntas öka i tämligen snabb takt så kommer de aldrig i närheten av vad den analoga distributionen kostar. Ett rikstäckande digitalt marknät med den prognostiserade hus- hållstäckningen på av hushållen som abonnenter beräk- nas innebära distributionskostnader motsvarande om- kring per rikstäckande programkanal. Denna siffra antas dessutom bli lägre i takt med att fler program får plats inom ett givet frekvensutrymme. Vi kan jämföra detta med distri- butionskostnader på mer än för att uppnå samma hushållstäckning för ett analogt distribuerat program. Trots att programföretagens avgifter är låga vid digital utsänd- ning jämfört med analog, är den ekonomiska påfrestningen ändå betydande för de programföretag som parallellsänder. En så kort parallellsändningstid som möjligt är därför av största vikt för dessa företag. Den digitala distributionstekniken erbjuder betydligt fler möjlig- heter än vad den analoga tekniken gör. En uppenbar fördel är att frekvensanvändningen blir effektivare. Det frekvensutrymme som krävs för utsändning av ett analogt distribuerat program kan bära minst fem program som sänds med digital teknik. Antalet digitala program inom givet frekvensutrymme kan varie- ras och beror på flera olika faktorer, såsom önskad bild- och ljudkvalitet eller typen av TV-program. Ett studioprogram kräver exempelvis mindre frekvensutrymme än en sportsändning. Detta beror på att mängden information som behöver sändas kan redu- ceras utan att tittaren märker någon kvalitetsmässig förändring. Vid en digital sändning skickas endast de delar av bilden och ljudet som har förändrats , medan en analog utsänd- ning skickar allt ljud och all bild kontinuerligt. Den digitala tekniken erbjuder med andra ord stor flexibilitet när det gäller att utnyttja givet frekvensområde optimalt. I Post & presenterade rapport, Den framtida användningen av frekvensområdet , poängte- ras att radiofrekvenser är en ändlig naturresurs och att det sanno- likt kommer att råda brist på dessa under överskådlig framtid. Med detta som utgångspunkt är det viktigt att användningen av det begränsade frekvensutrymmet blir så effektivt som möjligt. Genom att erbjuda möjligheten för så gott som alla att ta del av marksänd digital TV, ökas utsikten att kunna avbryta de analoga marksändningarna och därmed nå ett effektivt frekvensutnyttjande. Ökad möjlighet för regional TV I och med marknätets digitalisering ökar förutsättningarna för regional och lokal TV. Vi kan konstatera att digitala marksändningar generellt är lämp- liga för regionala sändningar genom möjligheten att sända över ett Förenklat går det att sända olika program från var och en av de 54 stora sändarmasterna i ett digitalt marknät till i princip samma sammanlagda driftskostnad och med samma frekvensutnyttjande som vid en rikstäckande sändning.