sou · GPB323d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Den största konkurrensen kommer med all sannolikhet att finnas inom de tekniska områdena samt inom IT-området, där konkurrenterna framledes inte enbart kommer att finnas på den svenska marknaden utan även på den internationella. En allmän uppfattning, som stöds av flera undersökningar, är att ungdomar i ökad omfattning söker sig till arbeten som anses intressanta, utvecklande och kreativa. Fria arbetstider, möjlighet att själv styra sina arbetsuppgifter och rörlighet i arbetet anses viktigt. En bra löneutveckling har inte alltid högsta prioritet, men är naturligen en viktig faktor. Arbete i hierarkiska strukturer kan komma att uppfattas som negativt. Försvarsmakten anser sig kunna erbjuda arbeten som i flera avseenden motsvarar dessa önskemål. För att Försvarsmakten även skall kunna vara med och konkurrera om den kvalitativt bästa arbetskraften och även motverka oönskade förtida avgångar, måste organisationens attraktionskraft bibehållas. Detta kan åstadkommas bl.a. genom olika former av utvecklingsinsatser. Exempel på sådana är en mer strukturerad och genomtänkt form för kompetens- och karriärutveckling för såväl civila specialister som civila chefer. Ett brett upplagt arbete för att åstadkomma detta pågår inom Försvarsmakten. Möjligheter till olika former av internationella åtaganden är ett annat område, som ökar organisationens attraktionskraft. Även här pågår verksamhet för att förbättra möjligheterna för civil personal. 7.3Kompetensförsörjning av civil personal Ett pilotprojekt har genomförts på fem av Försvarsmaktens förband. Syftet med projektet har varit att skapa modeller för kompetensinventering, behovsanalys och individuell utvecklingsplanering för civil personal. Resultatet efter utvärd- eringen har medfört, att beslut fattats om att implementera modellen i resten av Försvarsmakten. I arbetet har utvecklings- samtal och arbetsplatsträffar haft en central roll, vilket även ligger i Civilanställda i det nya försvaret linje med det ingångna statliga avtalet om samverkan för utveckling. Därutöver har ett arbete genomförts i syfte att skapa enhetliga kompetensområden och befattningsbenämningar för all personal i Försvarsmakten, vilket ger en förbättrad möjlighet till behovsstyrd rekrytering och kompetensutveckling. Eftersom krigsorganisationens behov är styrande för antalet yrkesofficerare, bör enligt Försvarsmakten befattningar som inte ovillkorligen kräver kompetens förvärvad på militära skolor öppnas för civil personal. Det bör i detta sammanhang beaktas, att civil personal rekryteras färdigutbildad till en betydligt lägre kostnad än yrkesofficerare. Yrkesofficerens kompetens bör reserveras för befattningar för vilka denna kompetens är nödvändig. Detta innebär också, att det bör sättas tydligare gränser mellan militära och civila befattningar. En förutsättning för detta är enligt Försvarsmaktens uppfattning att dagens system med stela personalramar förändras. Kon- sekvensen av en förändring inom detta område skulle bli en reellt utökad möjlighet till utveckling för den civila personalen. En analys bör därför enligt Försvarsmakten inledas i närtid. Befattningar för civil personal bör enligt Försvarsmakten nivå- grupperas för att skapa befordringsmöjligheter. Dessutom måste vitsord för civil personal införas som ett instrument för vidare utveckling. Andelen civila chefer bedöms vidare öka , varvid det uppstår ett behov av att skapa chefsutvecklingsprogram i likhet med dem som finns för yrkesofficerare. Sammantaget bedömer Försvarsmakten att förändringarna leder till att kompetenssammansättningen bland de civilanställda för- skjuts på så sätt, att antalet i befattningar med korttidsförvärvad kompetens minskar och antalet i befattningar med långtidsför- värvad kompetens ökar. Detta leder, i kombination med de stora avgångar som förutses till följd av åldersstrukturen, till ett betydande kompetensutvecklingsbehov. Detta kan tillgodoses genom en kombination av kompetensutveckling av redan anställd personal och genom nyanställningar. Civilanställda i det nya försvaret Den snabba utvecklingen i samhället innebär, att kompetens snabbt föråldras och ständigt måste förnyas. Som konkreta kompetensutvecklingsåtgärder kan enligt Försvarsmakten följande nämnas. Vissa kurser och delkurser både vid militärhögskolorna och vid är öppna för civilanställda. Information om detta bör aktualiseras i samband med nyanställ- ningar, men också nyttjas som en del i de fortlöpande kompetens- utvecklingsinsatserna för civil personal. Av särskilt intresse för den civila personalen är det fackprogram som är under utveckling och där Försvarshögskolan har det samlade ansvaret. Fackprogrammet berör alla Försvarsmaktens skolor och samverkan sker också med det civila högskoleväsendet. I nedanstående tabell redovisas de civilanställdas deltagande i vissa relevanta kurser inom fack- programmet, nämligen personalledning och ekonomi/verksamhets- ledning. Antagningen är behovsstyrd. Det har mellan ifrågavarande planeringsperioder skett en viss ökning av de civilanställdas antal och en markant nedgång av yrkesofficerarnas antal. Växel-, studie- och utvecklingstjänstgöring bör på ett syste- matiskt sätt användas i utvecklingen av den civila personalen. Utvecklingstjänstgöring, nationell och internationell, syftar främst till att förbättra den individuella kompetensen, bl.a. genom ett utökat kontaktnät, men bidrar även till att utveckla berörda organisationer. Om besparingar, beroende på lokala eller andra förutsättningar, kan uppnås genom konkurrensutsättning eller köp av tjänster, bör detta enligt Försvarsmaktens uppfattning genomföras. Det är ett intresse för Försvarsmakten, att kompetensutveckling av den civila outsourcade personalen sker utifrån identifierade kompetensbehov i den konkurrensutsatta verksamheten. Försvars- makten har härvid ett ansvar att förmedla kunskap om den militära verksamheten. Särskild vikt vid detta måste läggas vid ett del- tagande i internationella insatser. Civilanställda i det nya försvaret användes för utbildning av den civilt anställda personalen. Detta motsvarar omkring i genomsnitt per anställd. Siffran har tagits ur Försvarsmaktens ekonomi- system och hänför sig till de registrerade utbildningskostnaderna för civil personal . Generellt kan sägas att utbildnings- kostnaderna avser allmän militär utbildning främst för kvinnor och olika kurser i personal- och ekonomiadministration, materiel- och tekniska system m.m. Framledes måste enligt Försvarsmakten betydligt större eko- nomiska resurser avsättas för kompetensutveckling av civil- anställda. Enligt Försvarsmakten kommer ökade möjligheter till inter- nationell tjänstgöring även för civilanställda att bidra till att Försvarsmakten uppnår större attraktionskraft som arbetsgivare både för redan anställda och för dem som kommer att rekryteras . Ur ett verksamhetsperspektiv bör det vara mer kostnadseffektivt att officerarna, även då det gäller internationella insatser, frigörs för uppgifter tillhörande kärnverksamheten. För att lösa uppgifter inom stödproduktionen, såväl i internationella staber som i utlandsmissioner och som bakre logistisk resurs i bör inriktningen vara att i ökad utsträckning använda särskilt utbildad civil kompetens. Förutom att detta bör vara det rätta sättet att använda Försvarsmaktens personal så kostnadseffektivt som möjligt, ger utlandstjänstgöring civil personal tillhörande en rad olika kom- petensområden en möjlighet att utvecklas även i internationella sammanhang. I viss utsträckning kommer även civil personal, som inte är anställd hos Försvarsmakten, att delta integrerat i internationella insatser. Det är då angeläget att Försvarsmakten bidrar till att säkerställa att denna personal har adekvat kompetens och status för att kunna lösa sina uppgifter. Civilanställda i det nya försvaret Utredningen konstaterar att det nu sker ett utvecklingsarbete inom Försvarsmakten som har stor betydelse för den civila personalen. Myndighetens redovisade inriktning att utnyttja yrkesofficerare i princip endast på befattningar som kräver officerskompetens och ambitionerna att satsa på kompetensutveckling av den civila personalen är några exempel. Utredningen instämmer i detta och tillfogar att det alltid är angeläget ur personalpolitisk synpunkt att kunna realisera sin inriktning genom faktiska beslut, t.ex. till- sättningsbeslut. Utredningen vill i detta sammanhang tillägga följande. I den verksamhet, som Försvarsmakten bedriver med egen personal, bör möjligheterna öka för civilanställda att kunna komma ifråga för befattningar, som i allt väsentligt bemannas med yrkesofficerare. Exempel på sådan befattningar finns inte minst på det administrativa området. Den traditionella synen på vilka befattningar som bör bemannas med yrkesofficerare bör över huvud taget mjukas upp. De kompetensbehov som uppstår , kan därigenom tillgodoses på ett mer rationellt och kostnads- effektivt sätt. Enligt utredningens mening är de åtgärder som krävs av personalpolitisk natur. Det bör därför ankomma på Försvars- makten att själv vidta åtgärder i den angivna riktningen. Utredningen föreslår i kapitel 5 bland annat att officersyrket öppnas upp; att det skall kunna vara möjligt att gå ut och in i yrket och att expertkarriärer för yrkesofficerare skall utvecklas . Detta kommer att öka möjligheterna för kvalificerade civila att få vissa specialistbefattningar ursprungligen avsedda för yrkes- officerare. Även helt civila befattningar med ett kvalificerat innehåll kommer att utvecklas i den framtida verksamheten. Utredningen anför slutligen att den civilanställdes olika möjlig- heter till utveckling genom arbete såväl nationellt som inter- nationellt, tillskapandet av förmåner som friare arbetsutövande och flexiblare arbetstider, där för övrigt distansarbete kan vara en metod, och sättet att nu genomföra omstruktureringsarbetet med- verkar till att Försvarsmakten bör kunna behålla sin position som en intressant och attraktiv arbetsgivare för civil personal även . 8Den internationella verksam- heten och tjänstgörings- skyldighet för officerare De internationella uppgifterna står i fokus i det nya försvaret. En bärande tanke är att det bästa medlet att trygga freden i är att genom ett internationellt engagemang bidra till fred och säkerhet i omvärlden. Regeringen anförde i prop. 1999/2000:30 i det hänseendet bl.a. att för del är vårt deltagande på stor bredd i det europeiska samarbetet och vårt bidrag till gemensam säkerhetsfrämjande verksamhet och krishantering centrala medel för att trygga också vår egen säkerhet och vidare att den för svensk försvarspolitik viktigaste slutsatsen av det senaste årets internationella utveckling är att vi behöver stärka förmåga att bidra till europeisk krishantering. Den internationella verksamheten inom Försvarsmakten är omfattande och har en betydande spännvidd – från enskilda officerares deltagande i kurs- verksamhet över svensk representation med försvarsattachéer eller tillhandahållande av militära observatörer och rådgivare till del- tagande med förbandsenheter i fredsfrämjande operationer eller i gemensamma övningar. Internationell verksamhet genomförs såväl multilateralt som bilateralt. Utredningen skall enligt direktiven överväga hur de ökade kraven på Försvarsmaktens deltagande i internationell verksamhet skall kunna tillgodoses, t.ex. genom tjänstgöringsskyldighet för officerare. Utredningen skall särskilt beakta de arbetsrättsliga konsekvenserna. Utredningens uppdrag vad gäller skyldighetsfrågan hänger således samman med de ökade internationella ambitionerna och utredningen redovisar därför i detta kapitel först den inter- nationella verksamheten och går därefter in på frågan om tjänst- göringsskyldighet. Den internationella verksamheten och tjänstgöringsskyldighet för officerare 8.2Internationell verksamhet – översiktlig redovisning har förbundit sig att på anmodan ställa militär personal till förfogande för FN-uppdrag. Sedermera har ambitionerna att aktivt bidra till det internationella fredsfrämjande arbetet medfört att alltmer engagerat sig med trupper ingående i multi- nationella styrkor, senast i Kosovo. förmåga att delta i olika internationella insatser måste förbättras och det är närmast den frågeställningen som dominerar diskussionen kring den internationella verksamheten. Inte minst gäller det för att kunna gå in i en insats snabbare och med avpassade resurser. Regeringen har angett att strävan bör vara att kunna sätta in krigsförband (s.k. snabbinsatsförband) i ett operationsområde senast efter beslut av regeringen eller . Inom Försvarsmakten fortsätter arbetet med att utveckla den internationella samverkansförmågan. Detta sker främst genom den planerings- och översynsprocess (PARP) som bedrivs i samarbete med Nato inom ramen för Partnerskap för fred (PFF). Andra viktiga delar av den internationella verksamheten, och där militär kompetens är en viktig komponent, finns inom FN, VEU och . Inom EU sker en snabb utveckling som syftar till uppbyggnad av krishanteringsförmåga. Omfatt-ningen och innebörden av den utvecklingen på kan inte säkert kvantifieras i personella termer. De behov av personalresurser som kommer att aktualiseras för svensk del bör dock kunna hanteras så att de inte går utöver de resurser som inbegrips i PARP. Resursmässigt domineras den internationella verksamheten av de internationella operationerna genom utlandsstyrkan inom För- svarsmakten. Enligt vad utredningen inhämtat tjänstgjorde under totalt 329 yrkesofficerare utomlands. Av dem deltog 261 i utlandsstyrkan, i allt väsentligt arméofficerare, 25 tjänstgjorde som militärattachéer, 36 var lärare/elever vid skolor m.m., 5 tjänstgjorde vid Nato/PSE och 2 som militära rådgivare. Den sammanlagda personalresursen motsvarande 185 årsarbets- krafter. Redovisningen är sannolikt inte helt fullständig. Man måste dessutom komma ihåg att det även finns en betydande personalresurs som är engagerad i utlandsverksamheten på olika håll i , främst inom och inom Högkvarteret. Nedan redovisas personalsituationen närmare, som den enligt Försvarsmaktens underlag till utredningen kan överblickas . Flera olika begrepp används för att beskriva befattningar vid internationellt samarbete. Mot bakgrund av att tjänstgörings- förhållanden och skyldigheten att tjänstgöra varierar är det därför ändamålsenligt att dela upp redovisningen. Det bör hållas i minnet att redovisningen utgör en ögonblicksbild av Försvarsmaktens internationella verksamhet. Dess omfattning varierar självfallet . För att få en grov avgränsning har som en förutsättning angetts att tjänstgöringens varaktighet måste överstiga för att kunna inräknas i den internationella verksamhet som redovisas i det följande. I redovisningen har alltså inte inräknats de officerare som endast deltagit i kortare kurser, seminarier, möten, övningar etc. Vad gäller stöd i till den internationella verksamheten har inräknats den personal som arbetar heltid med detta. Där ingår främst personal vid , UhregM, SWEDEC samt För- svarsmaktens Hundtjänstenhet (FHTE). Ingen personal vid staber, exempelvis Högkvarteret, har tagits med, då det är svårt att beräkna antalet som på heltid ägnar sig åt stöd till den interna- verksamheten. Officerares arbete ute på utvecklings- förbanden för att exempelvis utbilda förbandsenheter för internationell verksamhet har inte heller inräknats då detta arbete bedömts ingå i den ordinarie verksamheten. Internationella befattningar förekommer inom multinationella organisationer och vid multinationella staber under genomförande av operationer. Befattningshavaren fyller en ordinarie funktion inom aktuell stab eller motsvarande och står under befäl av stabens chef. Inom SHIRBRIG arbetar 3 yrkesofficerare som deltar i insats. I NORDCAPS svenska del i planeringselementet finns 3 anställda, varav 2 yrkesofficerare. Totalt 5 yrkesofficerare. Den internationella verksamheten och tjänstgöringsskyldighet för officerare 8.2.3Svenska befattningar i internationell tjänst Svenska befattningar i internationell tjänst finns i form av svenska militära representanter i Nato, EU (VEU), militära rådgivare vid de svenska delegationerna till FN och , svenska officerare för samverkan i multinationella staber och i andra nationers staber, dock inte ingående i enheter som är insatta i en operation. Befatt- ningshavaren har som huvuduppgift att tillvarata svenska intressen och står under svenskt befäl eller annan svensk ledning. En militär rådgivare är representant med huvuduppgift att lämna militära råd till annan befattningshavare inom en svensk organisa- tionsenhet, vanligen . Inom FN-delegationen arbetar 2 yrkesofficerare samt dessutom 1 yrkesofficer i SHIRBRIG med fast placering på svenskt mandat. Inom OSSE-delegationen tjänstgör 1 yrkesofficer, i VEU 1 yrkes- officer, i EUMS 1 yrkesofficer och inom Nato/VEU-delegationen i 6 yrkesofficerare. Vid Nato/PSE tjänstgör ytterligare 6 yrkesofficerare. Suveränitetstödet inkl stödet till de baltiska staterna omfattar 35 yrkesofficerare. har 24 yrkesofficerare anställda som försvarsattachéer. Totalt 77 yrkes- officerare. Under denna punkt bör anmärkas att under ordförandeskap i EU tillkommer ytterligare personal både vid representationen vid EU och i Nato/VEU-delegationen i . Det kan vidare anmärkas att tillfälliga samverkansofficerare (exempelvis för KFORs behov) bedöms kunna tas ur lednings- element som organiseras enligt PARP. 8.2.4Befattningar i svenska enheter som ingår i en multinationell styrka Här avses befattningar i svenska förbandsenheter som ingår i en multinationell styrka. Befattningshavaren – utom styrkans chef – står normalt under svenskt befäl för att lösa de uppgifter som styrkan ålagts inom ramen för en pågående operation eller övning. Chefen för styrkan står normalt under befäl av en chef för en högre förbandsnivå. Inom utlandsstyrkan tjänstgör hos SFOR 29 anställda, varav 22 är yrkesofficerare och 6 reservofficerare. KFOR innehåller 133 anställda, varav 92 är yrkesofficerare och 28 reservofficerare. Som observatörer arbetar 64 anställda, varav 48 är yrkesofficerare och 12 reserv- officerare. Totalt 162 yrkesofficerare och 48 reservofficerare, 210 officers- befattningar. Under denna punkt kan anmärkas att antalet värnpliktiga befäl och meniga – anställda i utlandsstyrkan – är 688. 8.2.5Befattningar i för stöd till internationellt samarbete och samverkan m.m. Befattningar i för stöd till internationellt samarbete och samverkan inom , Högkvarteret och andra delar inom Försvarsmakten; som ovan berörts främst personal vid , UhregM, SWEDEC samt FHTE. Befattningshavarens huvuduppgift är att inom ordinarie organisation och ansvarsområde hantera frågor som särskilt berör internationellt samarbete och samverkan. Under denna punkt redovisar utredningen dessutom lärare, elever och studietjänstgörande. Anställd personal (heltidstjänstgörande) inom : Yrkes- officerare inom parentes: 129 (72), SWEDEC 5 (5), FHTE 6 (3), UhregM 65 (9). Lärare mm: 33 yrkesofficerare. Totalt 122 yrkesofficerare. 8.2.6Redovisning av officerare i antal och nivå Det är i ur personalförsörjningssynpunkt självklart av intresse att reflektera över hur den internationella verksamheten belastar officerskollektivet inom de olika kompetensnivåerna. För att ge en uppfattning om verksamhetens omfattning också i fråga om nivån på de officerare som arbetar med internationella frågor redovisar utredningen därför följande tabell, som avser situationen . Den internationella verksamheten och tjänstgöringsskyldighet för officerare 2001:23 Yoff 2–3 Övlt, Kk, Mj, Örlkn Vad som bör noteras är – den i och för sig kanske inte oväntade – överrepresentationen av officerare på kompetensnivå 2–3 och däröver. Vid (hösten ) förfogar Förvars- makten i sin helhet över ungefär 13200 yrkesofficerare som – i vart fall teoretiskt – kan komma i fråga för internationella uppdrag, varav mindre än 1500 på dessa nivåer. Ytligt sett kan tillgången på yrkesofficerare för den internationella verksamheten både i högre grader och totalt sett förefalla god. Endast ett mindretal av dem är engagerade i det internationella arbetet. Men då bortses helt från att det är fråga om en stillbild som inte säger något om de dynamiska aspekterna. I själva verket är personalförsörjningsläget vad gäller de internationella operationerna ansträngt. Utredningen berör dessa frågor ytterligare i avsnitt 8.2.8. Försvarsmaktens personalbehov för internationella insatser styrs främst av åtaganden. Dessutom är behovet av att medverka med nationella representanter samt internationella officerare i viktiga fora styrande. För utredningens vidkommande är det därför nödvändigt att redovisa ett antagande om utvecklingen mot och därefter vad gäller omfattningen av den internationella verksamheten. Vad som då i första hand är av intresse är de bidrag som redan anmält inom ramen för PARP-processen och till EU:s styrkeregister för krishanterings- förmåga. Utvecklingen av internationell militär krishanteringsförmåga sker inom ramen för Nato/PFF Planning and Review Process (PARP), WEU Forces Answerable to the Western European Union (FAWEU) och EU:s gryende krishanteringssamarbete (den s.k. Headline Goals processen). Militära resurser måste även kunna utvecklas och tillhandahållas till FN, och inom ramen för det nordiska samarbetet. Nationella representanter och internationella officerare är en viktig del i detta sammanhang, även om personalvolymen är förhållandevis mindre. De resurser som anmälningarna avser att kunna tillhandahålla, efter erforderliga nationella beslut, består i praktiken oftast av samma resurs som anmälts i olika fora. Detta innebär att t.ex. en bataljon inom ramen för PARP, även kan vara anmäld inom ramen för FAWEU och EU. eftersträvar att låta PARP vara den dimensionerande processen för den egna utvecklingen av militär krishanteringsförmåga. Detta för att undvika s.k. duplication of efforts. Inom ramen för PFF antog regeringen följande partnerskapsmål. Den angivna resursen innefattar all personal. Det bör anmärkas att åtagandet av partnerskapsmålen endast innebär att de aktuella förbanden skall utveckla en förmåga att inom en viss angiven tidsram (30 resp. ) kunna delta i insatser, vilket bland annat – förutom beredskapskraven – ställer krav på s.k. interoperabilitet. Partnerskapsmålen innebär också en särskild prioritering och en kvalitativ utveckling av förbanden på listan. är ju inte medlem i Nato och det krävs särskilt beslut Den internationella verksamheten och tjänstgöringsskyldighet för officerare av statsmakterna om och med vilka resurser som kan delta i en viss insats. I det nämnda regeringsbeslutet åläggs Försvarsmakten att studera Möjligheterna att tillskapa ledningsstrukturer för särskilda CIMIC-förband av kompanistorlek och större Hur förmågan till lufttankning kan utvecklas Möjligheterna att säkerställa sjötransportkapacitet för transport av egna förband Möjligheterna att bidra till en brigadledningsstruktur för en nordisk fredsfrämjande brigad I förutsättningarna för studierna skall möjliga bidrag från andra länder i form av personal och andra resurser beaktas. Studierna skall delredovisas till Försvarsdepartementet . Genom regeringsbeslut anmälde följande förband mm till EU:s styrkeregister. Anmälan ligger i linje med Försvarsmaktens önskemål. JAS 39-div inkl basförband Tp 84-grp inkl basförband Det är att notera att i detta åtagande har anmält endast en mekaniserad bataljon men tillfört ett korvett- och ett ubåtsförband jämfört med PARP ovan. Genom denna förändring åstadkoms en jämnare personell fördelning mellan armé- (1285), marin- (372), resp. flygstridskrafter (295). Samtliga förband skall ha 30 dagars beredskap. Genom regeringsbeslut gjordes de förband som anmälts till Nato respektive EU för fredsfrämjande insatser även tillgängliga för FN och det nordiska försvars- samarbetet. I anmälan till UNSAS ingick dessutom 60 militär- observatörer och en ledningsresurs .