sou · GPB394 · 2002-01-01 00:00:00 — Den senare typen av uppköp accepteras vanligtvis under amerikansk och europeisk konkurrensrätt även om resultatet är oönskad koncentration på produktmarknaden (s.k. failing firm defence). En fjärde faktor som påverkar koncentrationen på lång sikt är större internationell konkurrens. Marknadsintegration genom reducerade handels- eller investeringshinder leder till förbättrad konkurrens, vilket leder till lägre genomsnittspriser på berörda produktmarknader. I takt med att priserna faller så kan färre företag få täckning för sina genomsnittliga kostnader, vilket tvingar fram en rationalisering (koncentration) i den aktuella branschen. Det skall dock observeras att det i detta fall, i kontrast till andra fall, är den minskade marknads- makten som resulterar i att vissa företag lämnar marknaden. När antalet nationella företag blir mindre så beror detta på att den internationella konkurrensen har skärpts. Reducerade inträdesbarriärer vid nyetablering av företag I många situationer kan en reduktion av inträdesbarriären för nya företag vara en viktig motivering för företagsuppbrytningar. Detta motiv är särskilt relevant för vertikala företagsuppbrytningar eller i situationer med relaterade varor och tjänster. Vi kommer i den följande presentationen syfta på vertikalt integrerade företag liksom Även i vertikala situationer är det långsiktiga målet att reducera de etablerade företagens marknadsmakt. Medan tanken vid en horisontell företagsuppbrytning är att direkt skapa en fungerande konkurrens mellan de nyskapade enheterna så handlar det vid en vertikal företags- uppbrytning i huvudsak om att reducera de etablerade företagens marknadsmakt genom potentiell konkurrens8 eller nyetablering av företag på en eller flera av de marknader som berörs av åtgärden. Inträdesbarriärer för nya företag kan vara av olika slag, exempelvis fasta kostnader, monopolrättigheter, exklusiva (vertikala) relationer eller essentiella funktioner. Företagsuppbrytningar kan huvudsakligen påverka de sista två typerna av inträdesbarriärer. Tanken med att bryta upp en vertikal relation är att de nyskapade enheterna skall ha incitament att välja mellan flera motparter. I fallet med företag längre ned i distributionskedjan skall dessa företag ha incitament att välja mellan flera leverantörer för att på så vis skapa en bättre fungerande konkurrens högre upp i distributionskedjan. På motsvarande sätt är tanken att företag högre upp i distributionskedjan skall välja mellan flera distributörer för att på så vis befrämja konkurrensen i detaljhandelsledet. En annan viktig motivering för vertikala företagsuppbrytningar är att ge nya konkurrenter likvärdig tillgång till essentiella funktioner. Föremålet för denna typ av ingripanden är situationer där det är ett krav för en nyetablerad aktör på en produktmarknad att ha tillgång till produkter eller tjänster på en annan marknad där den senare marknaden utgörs av ett naturligt monopol. Om det senare monopolet kontrolleras av en aktör på den konkurrensutsatta produktmarknaden kan konkurrensen snedvridas, vanligtvis genom prisdiskriminering eller andra strategiska åtgärder. 8 Med potentiell konkurrens avses vanligtvis det konkurrenstryck som utövas av företag med en reell (men ännu ej utnyttjad) etableringsmöjlighet på den relevanta produktmarknaden. Företagsuppbrytningar kan utöver dess konkurrensbefrämjande effekt också påverka konsumentnyttan genom att produktvariationen ökar. Produktvariationen kan påverkas både vid uppbrytning och vid nyetablering. De nya företag som skapas i en företagsuppbrytning kan förväntas differentiera sina produkter och tjänster. kan etablering av nya företag leda till att fler varianter introduceras på marknaden. Den totala effekten på konsumentnyttan av ett ökat antal varianter bestäms ytterst av konsumenternas preferenser. Om konsumenterna exempelvis föredrar mångfald kan nyttan öka när antalet varianter ökar, även om det sammanlagda utbudet förblir oförändrat.9 I andra situationer – exempelvis då konsumenterna har olika uppfattning om vilket som är deras idealvariant – kan produkts- pridningen leda till oförändrad eller minskad konsumentnytta. 2.1.4.Mer aggressiv konkurrens på grund av reducerad marginalkostnad Konkurrens mellan två eller flera företag har vanligtvis fler positiva effekter än dess direkta effekt på företagens prissättning. Lika viktigt är att konkurrerande företag drivs att utnyttja tillgängliga resurser på bästa sätt samt att ständigt förbättra och utveckla sin produktion och kvaliteten på sina produkter. I den utsträckning konkurrensen påverkar företagens marginal- kostnad kan detta ha en indirekt effekt på företagens prissättning, vilket i sin tur leder till positiva effekter för konsumenterna. En lägre marginalkostnad påverkar företagens incitament. Företagen reagerar på den lägre marginalkostnaden genom att öka sitt utbud så att marginal- intäkten faller till dess att den återigen är lika med marginalkostnaden. Ju mer aggressiv priskonkurrensen mellan företagen är desto större del av marginalkostnadssänkningen kommer att komma konsumenterna till del. En företagsuppbrytning kan förväntas påverka marginalkostnaden på flera sätt, exempelvis genom ökade investeringar i forskning och utveckling eller bättre utnyttjande av befintliga tillgångar. För det första ökar företagens incitament att investera i forskning och utveckling. Den direkta effekten av mer forskning och utveckling i produktionsprocessen är vanligtvis att företaget minskar sina rörliga kostnader. Dessutom har en sådan förändring en strategisk effekt 9 Preferenser som kan representeras med en CES-funktion (substitutionselasticitet) ger exempelvis detta resultat. eftersom den gör företaget mer aggressivt i konkurrensen på produktmarknaden. En lägre marginalkostnad för ett företag leder därför till att detta företag kan ta marknadsandelar på övriga företags bekostnad. Slutresultatet blir lägre konsumentpriser och mer effektiv produktion i jämvikt. För det andra ökar företagens incitament att utnyttja tillgängliga resurser bättre. Detta kan exempelvis bli resultatet då företagens ledning arbetar hårdare (reduktion av s.k. X-ineffektivitet). Den viktigaste kategorin av negativa effekter vid en företags- uppbrytning är olika former av effektivitetsförluster i produktionen. Dessa effektivitetsförluster kan påverka företagets produktions- kostnader direkt (statiska effekter) eller påverka företagets incitament att förbättra sina produkter eller rationalisera sin produktion på lång sikt (dynamiska effekter). Effektivitetsförluster som kan uppstå vid en företagsuppbrytning är bland annat: N Sämre utnyttjande av stordriftsfördelar och dubblering av fasta kostnader. N Minskad komplementaritet i informations- och produktions- processen. N Sämre utnyttjande av unika och odelbara tillgångar. N Minskade incitament för forskning och utveckling på lång sikt. 2.2.1.Sämre utnyttjande av stordriftsfördelar och dubblering av fasta kostnader Ett av de grundläggande skälen till att en produktmarknad blir koncentrerad är stordriftsfördelar i produktionen. Med stordriftsfördelar avses vanligtvis fallande genomsnittskostnad, vilket innebär att utbudet från ett företag kan fördubblas som produktionskostnaden ökar i långsammare takt. Vid fri etablering kan jämviktspriset förväntas drivas ned till genomsnittskostnaden i produktionen, vilket innebär att en mer koncentrerad marknad med större produktionsenheter är mer effektiv än en marknad med små atomistiska företag. Denna koncentration innebär att företagen har en viss marknads- makt på kort sikt. Under fri etablering kan dock marknadsmakten förväntas vara begränsad eftersom en prishöjning kan leda till nyetablering med en påföljande utbudsökning och fallande jämviktspris. Stordriftsfördelar i produktionen kan uppstå både på anläggnings- och företagsnivå beroende på produktionsteknik och organisationsform. På anläggningsnivå uppstår stordriftsfördelar genom att en produktionsanläggning eller fabrik vanligtvis har en minsta effektiv storlek och ofta kan förväntas ha fallande genomsnittskostnad upp till sitt kapacitetstak. På företagsnivå uppstår stordriftsfördelar genom att fasta kostnader kan spridas på flera enheter av varan. Exempel på fasta kostnader är ledningsfunktioner, annonserings- och reklam, forskning och utveckling, företagsfinansiering, bokföring och juridiska funktio- ner. Stordriftsfördelar är en viktig förklaringsfaktor för uppkomsten av storföretag med flera anläggningar, exempelvis multinationella företag. Vissa typer av fasta kostnader påverkas dessutom av antalet företag på marknaden, dvs de är en endogen variabel och inte oberoende av marknadssituationen. På marknader med oligopolistisk konkurrens kan exempelvis företagens investeringar i marknadsföring öka om antalet företag ökar. Ett skäl till detta kan vara att företagen på så vis försöker få sina respektive produkter att verka mer differentierade eller för att försöka öka sina marknadsandelar på konkurrenternas bekostnad. En företagsuppbrytning kan i detta perspektiv få negativa effekter på den genomsnittliga produktionskostnaden genom att stordrifts- fördelarna minskar på anläggningsnivå eller genom att flera företag måste betala fasta kostnader för att investera i likartade företags- funktioner. Dessutom kan de fasta kostnaderna per företag öka på grund av att företagens incitament att investera i exempelvis marknadsföring ökar när koncentrationen på marknaden minskar.10 2.2.2.Minskad komplementaritet i informations- och produktionsprocessen Vid en företagsuppbrytning kan viktiga komplementariteter i produktio- nen gå förlorade. Ett sammanhållet företag är ett antal specialiserade enheter som utgör komplement i produktionsprocessen, både genom produktion av insatsvaror och informationshantering. Om företaget bryts upp i flera delar kan denna komplementaritet i produktions- 10 Relationen mellan marknadsföringskostnader och antalet företag är inte monoton utan beror på hur stort det totala antalet företag är vid den punkt som utvärderas och hur marknadsföringsteknologin ser ut. processen delvis gå förlorad. Resultatet blir i dessa fall effektivitets- förluster på grund högre produktionskostnader. För det första hanterar företag i olika utsträckning omfattande, komplex information och kontinuerliga informationsflöden. Anställda har i varierande grad företagsspecifika och individspecifika kunskaper, vilka på olika sätt kompletterar de kunskaper och färdigheter som andra anställda i företaget har. Denna specialisering är särskilt viktig inom företagets ledning och dess forskning och utvecklingsavdelningar. Att dela upp dessa anställda på flera företag leder på kort sikt och i vissa fall på till försämrad effektivitet. För det andra finns det viktiga synergier i utvecklingen av relaterade produkter och tjänster. Vid en företagsuppbrytning som delar företaget i flera enheter som producerar relaterade men inte identiska produkter så kan dessa synergier gå förlorade. För det tredje förutsätter implementering av nya innovationer och förbättringar i produktionsprocessen att denna information sprids till alla delar av produktionen. Det är uppenbart att en företagsuppbrytning kan fördröja eller helt förhindra att dessa innovationer och kostnads- reducerande idéer sprids till hela marknaden. Ett företag som gjort en processförbättring eller en innovation har ett självklart och legitimt intresse att skydda denna förbättring så att konkurrerande företag inte får tillgång till samma teknik. I vissa fall kan tekniken patenteras medan den i andra fall skyddas med andra immaterialrätter.11 Ett viktigt komplement är sekretess och incitaments- program som ger nyckelpersoner privatekonomiska skäl att stanna i företaget, vilket direkt och indirekt förhindrar att kunskapen sprids till konkurrenter. Sämre utnyttjande av unika och odelbara tillgångar Många företag har tillgångar som är unika och odelbara. Dessa tillgångar är särskilt svåra att hantera vid en företagsuppbrytning. Ett alternativ är att så långt som möjligt försöka replikera de tillgångar som finns. En sådan strategi kan exempelvis vara möjlig för patent eller andra immateriella tillgångar som lätt låter sig kopieras. För andra typer av tillgångar är en sådan strategi knappast möjlig. Då får en företagsuppdelning oundvikligen till följd att vissa värden går förlorade. Ett första exempel på en odelbar tillgång är unika entreprenörs- egenskaper hos vissa företagsledare. Mer allmänt kan vissa lednings- 11 I amerikansk rätt särskilt copyright och skydd för s.k. trade secrets. funktioner vara besatta med personer som har unika kunskaper, färdigheter eller egenskaper som inte går att replikera. En företags- uppbrytning leder i så fall till sämre utnyttjande av dessa personers unika egenskaper och därmed till en mindre effektiv produktion. Ett annat exempel på en odelbar tillgång kan vara vissa typer av forsknings- och utvecklingsmiljöer. För mycket känsliga utvecklings- miljöer kan en uppbrytning ha mycket negativa effekter både på kort och på lång sikt. Effekterna av en företagsuppbrytning kan ha en direkt negativ effekt genom att grupper och nätverk av forskare och nyckelpersoner bryts sönder. Även den osäkerhet som uppstår i samband med själva processen kan ha negativa effekter på möjligheten att hålla samman dessa utvecklingsmiljöer. Ett sista exempel på en odelbar tillgång kan vara det dominerande företagets varumärken. Om de nyskapade företagen vid en företagsuppbrytning skall konkurrera på samma produktmarknad med något olika varianter av samma vara är det knappast önskvärt att samtliga produkter säljs under samma varumärke eftersom det reducerar varumärkets informationsvärde och riskerar leda till förvirring bland konsumenterna. 2.2.4.Minskade incitament för forskning och utveckling på lång sikt Genomgången i föregående avsnitt har huvudsakligen varit fokuserad på statiska effektivitetsförluster av företagsuppbrytningar. I detta avsnitt kommer vi i stället att koncentrera presentationen på dynamiska effekter. En strukturell åtgärd som drastiskt påverkar företagens vinster kommer att påverka incitamenten för att investera i forskning och utveckling. I själva verket är möjligheten till vissa monopolvinster eller monopolräntor en förutsättning i en fungerande marknadsekonomi för att privata företag skall bedriva kostsam forskning och utveckling. Det ligger i den dynamiska analysens natur att monopolräntor och monopolvinster är av övergående art. Vinster i befintliga företag lockar till sig nyetableringar och stimulerar nya företag att bedriva forskning och utveckling för att dessa önskar erövra hela eller delar av de monopolvinster som finns att göra på den aktuella produktmarknaden. Effektivitetsförluster i produktionen är en allmän effekt av företags- uppbrytningar. I en rad olika fall uppstår också andra – specifika – effekter som kan motverka positiva, konkurrensbefrämjande effekter av en företagsuppbrytning. Detta avsnitt kommer att diskutera tre grupper av möjliga effekter som kan leda till att en företagsuppbrytning har negativa effekter inte bara för företagen utan också för konsumenterna: dubbel marginalise- ring, fragmentisering och inflexibilitet. Dessutom berörs en kategori av beteenden som helt eller delvis kan eliminera effekterna av en företagsuppbrytning, denna kategori kommer i presentationen att benämnas strukturell substitution. Dubbla monopol och dubbel marginalisering En företagsuppbrytning behöver inte med nödvändighet leda till prissänkningar i konsumentledet. Ett viktigt undantag är om företags- uppbrytningen resulterar i två vertikala eller horisontella monopol. I en situation då två parallella monopol säljer komplementära varor kan en fusion mellan de två företagen leda till att priserna på båda varorna blir lägre än i en jämvikt då de två monopolen sätter priser oberoende av varandra. Orsaken till detta är att två oberoende monopol inte beaktar den positiva effekt en prissänkning på en vara har på efterfrågan på den andra varan. Om båda varorna istället säljs av ett integrerat monopol så har företaget incitament att sänka priserna på respektive vara för att detta leder till en större efterfrågan på den andra varan. En företagsuppbrytning kan därför få till följd att priserna på båda varorna ökar (istället för att falla). Ett liknande problem uppstår om ett monopol bryts upp i två vertikalt organiserade företag, så att det ena företaget har en monopolställning i produktionsledet och det andra företaget har monopolställning i distributionsledet. I denna situation uppstår risk för dubbel monopolprissättning, dvs först utnyttjar produktionsmonopolet sin marknadsmakt och sätter ett pris över produktionskostnaden och därefter utnyttjar distributionsmonopolet sin marknadsmakt till att sätta ett pris som är över inköpspriset. På så vis uppstår en dubbel marginal vilket kan leda till en lägre konsumentnytta. Orsaken till att ett integrerat företag kan ha incitament att sätta ett lägre pris än två vertikalt organiserade företag är att försäljningen i produktionsledet och distributionsledet är komplement, vilket leder till att det integrerade företaget beaktar att ett lägre pris i distributionsledet ökar efterfrågan i produktionsledet och på så vis påverkar företagets vinst positivt. Vid sidan om skalfördelar kan externaliteter i efterfrågan vara en viktig förklaring till marknadskoncentration. Om ökad konsumtion av en variant leder till ökad efterfrågan på samma variant finns det en naturlig tendens till koncentration. När marknaden kännetecknas av externalite- ter i efterfrågan kan en företagsuppbrytning få direkt negativa effekter på konsumentnyttan, dels genom fragmentisering och dels genom minskade efterfråge-externaliteter. Ett dominant företag kan etablera en gemensam standard för hela marknaden, vilket i vissa fall kan uppfattas som positivt av konsumenterna eftersom olika varor på så vis är kompatibla med varandra. En företagsuppbrytning kan ge upphov till en differentiering som leder till att vissa varor blir sämre komplement till varandra. Inflexibilitet och försvårande av nyetablering En uppdelning i flera företag som har verksamhet på relaterade marknader kan också få en effekt på möjligheterna till nyetablering som är motsatt till den önskade. När ett dominerande företag är verksamt på flera marknader kan den produktionskapacitet som företaget har användas för produktion på flera marknader beroende på efterfrågeförhållanden och den aktuella konkurrenssituationen. Denna flexibilitet är en fördel för konkurre- rande företag som vill etablera sig på en av marknaderna. Vid en nyetablering kommer det dominerande företaget vanligtvis att minska sin produktion på den konkurrensutsatta marknaden för att istället använda en större del av sin produktionskapacitet på den marknad där företaget fortfarande har en monopolställning. Detta gör att förutsättningarna för en nyetablering (mer specifikt lönsamheten att göra inträde på en av flera monopolmarknader) är större om det dominerande företaget är flexibelt och kan anpassa sig till den nya konkurrenssituationen. En företagsuppbrytning kan få till följd att delar av det dominerande företagets kapacitet binds till specifika marknader och de nybildade företagens flexibilitet minskar. De nybildade företagens kapacitet kan inte flyttas mellan olika marknader och denna inflexibilitet medför att nyetablering blir svårare. Slutresultatet kan därför bli att en företagsuppbrytning i dessa fall försvårar snarare än att underlätta etablering av nya företag. En sista kategori av effekter som helt eller delvis kan omintetgöra de positiva effekter som eventuellt kan uppstå vid en företagsuppbrytning är strukturell substitution. Med strukturell substitution avser vi andra organisationsformer som kan leda till samma marknadsutfall som den ursprungliga monopolsituationen. Det grundläggande problemet med en företagsuppbrytning är att det dominerande företaget har starka incitament att hitta andra former som kan leda till samma jämviktsutfall som före uppbrytningen för att på så vis kunna behålla hela eller delar av monopolvinsten. Konsekvensen av detta är att det inte alltid är relevant att jämföra den koncentrerade marknaden med en hypotetisk företagsuppbrytning utan snarare med det jämviktsutfall som kan förväntas då de nybildade företagen utnyttjar tillbuds stående medel. Det finns åtminstone tre former av strukturell substitution som kan förändra effekterna av en företagsuppbrytning. För det första kan strukturell substitution ske genom geografisk substitution. Efter en företagsuppbrytning på en lokal marknad kan företaget söka omorganisera sig genom att bilda ett holdingbolag utanför den aktuella jurisdiktionen.12 För det andra kan strukturell substitution ske genom företagen väljer andra kontraktsformer. Om ett vertikalt monopol bryts upp kan de oberoende företagen välja en rad andra likartade kontraktsformer såsom leasing- eller franchiseavtal. Om ett horisontellt monopol bryts upp kan en kompenserande åtgärd vara att bilda gemensamma bolag för teknisk samarbete, s.k. joint , för att bättre kunna koordinera sitt beteende och uppnå en monopolliknande situation.13 En tredje typ av strukturell substitution är tyst koordination. Vid repeterad interaktion kan företagen uppträda koordinerat och på så vis uppnå en lönsamhet som är över de vinster som uppstår vid en fungerande konkurrens mellan företagen. Särskilt kan detta bli utfallet om antalet oberoende företag efter företagsuppbrytningen är litet. 12Troesken (1995) visar att detta var effekten av uppbrytningen av . 13Slade (1998) studerar uppbrytningen av bryggerinäringen i och finner att företagen valde andra kontraktsformer som höjde snarare än sänkte konsumentpriserna efter det offentliga ingreppet. Lämpligheten i en viss konkurrensrättslig påföljd måste utöver sitt hypotetiska eller önskade slutresultat också bedömas utifrån förutsättningarna för ett lyckat genomförande. Mer specifikt kan företagsuppbrytningar vara förknippade med ett antal problem som gör att det ekonomiska värdet av ingreppet kan komma att minska påtagligt. Den viktigaste invändningen mot företagsuppbrytningar som en konkurrensrättslig påföljd är att den rättsliga processen och ingripandet kräver så att åtgärden ofta genomförs när den inte längre har relevans för konkurrenssituationen på den aktuella marknaden. Processen i ett komplicerat konkurrensrättsligt ärende tar ofta . För amerikanska rättsfall är bilden entydig. Posner (1976) finner att tidsfördröjningen i monopoliseringsfall med företagsuppbrytning som påföljd är i genomsnitt (63 månader). För nationella fall som berörde företag med verksamhet på hela eller stora delar av den amerikanska marknaden var tidsfördröjningen , eller mer exakt 83 månader. (1969) finner på motsvarande sätt att tidsfördröjningen vid företagsuppbrytningar vid olagliga förvärv – under sektion 7 i – är (66 månader). En lång tidsfördröjning från ingripande till implementering är ett problem av flera skäl. Det viktigaste problemet är att eventuell skada för konsumenterna kommer att bestå än vid en snabbare implementering. Dessutom kan marknadsvillkoren i många fall ha förändrats så dramatiskt – exempelvis genom teknologisk utveckling, handelsliberalisering eller förändringar i konsumenternas preferenser – att åtgärden är lämplig. Slutligen kan en fortgående integration och utveckling inom företaget ytterligare försvåra en uppbrytning ju längre implementeringen dröjer. Ett annat viktigt problem med implementering av en företagsuppbryt- ning är att vissa processer är helt eller delvis irreversibla. Att återställa konkurrensen på en viss produktmarknad förutsätter dock att vissa förlopp är reversibla. I många fall är detta inte aktuellt eller ens möjligt. Ett första exempel på irreversibilitet är organisatorisk integration. Vid förvärv och fusioner så slås ofta huvudkontor och andra strategiska funktioner ihop för att bilda en sammanhållen enhet.