sou · GPB363 · 2002-01-01 00:00:00 — verkar dessutom internt inom statsförvaltningen och t.ex. inte i förhållande till kommuner och landsting. Mot bakgrund av den nu företagna genomgången kan vi inte se att det finns någon befintlig myndighet som med hänsyn till nuvarande verksamhet och kompetens är lämpad att ansvara för SverigeDirekt och de andra uppgifter som föreslås samordnas med SverigeDirekt. Redan i arbetet med rättsinformationssystemet fann man att det inte fanns någon myndighet för vilken man kunde säga att det vore en naturlig eller ens lämplig uppgift att vara knutpunkt för all den information som rättsinformationssystemet omfattar. Vi har tidigare bedömt att den kompetens som krävs för att fullgöra de uppgifter som identifierats kring den elektroniska samhällsinformationen inte finns samlad i den offentliga förvaltningen. Oavsett var samordnings- och styrningsansvaret för frågorna kring elektronisk samhällsinformation placeras måste därför en kompetensuppbyggnad ske. Också erfarenheterna från tidigare utredningsarbete pekar på att det finns ett behov av samordning och viss styrning i syfte att medborgarna skall hitta relevant information. Som framgått ovan bedömer vi att erforderlig kompetens för detta inte finns hos någon central myndighet . ser vi skäl som i sig talar för att en egen myndighet för den elektroniska samhällsinformationen bör inrättas. Uppgifterna med den elektroniska samhällsinformationen är sektorsövergripande och avser samordning i enlighet med ett angeläget och avgränsat offentligt 58 Huvudmannaskap och organisationsform Verksamheten syftar till att stärka medborgarnas ställning. Det är angeläget att uppgifterna förblir tydliga och inte försvinner upp i någon annan verksamhet. Det faktum att den föreslagna myndigheten kan förväntas bli för- hållandevis liten kan i och för sig tala mot att inrätta en ny myndighet. Små myndigheter är typiskt sett mindre flexibla och mer sårbara. Nackdelar av det här slaget kan emellertid överbryggas genom utform- ningen av myndighetens ledningsform och närmare organisation. Som vi tidigare berört kan det dessutom tänkas att den föreslagna myndig- heten framgent kan komma att tillföras ytterligare ansvarsområden. Våra överväganden i frågan om de nu aktuella uppgifternas placering leder således fram till att det inte finns någon redan befintlig myndighet som lämpar sig för uppgifterna med den elektroniska sam- hällsinformationen. Det bör i stället bildas en ny myndighet för denna funktion. En statlig förvaltningsmyndighet lyder enligt 11 kap. 6 § regerings- formen under regeringen om det inte framgår av lag att myndigheten sorterar under . Den nya myndigheten bör, i enlighet med vad som är huvudregeln, lyda under regeringen. Det är följdriktigt, eftersom det är regeringen som har det samlade ansvaret för samhälls- informationen (1994/95:KU 41). En myndighet under regeringen svarar också bäst upp mot de krav på flexibilitet som ställs på myndigheten när verksamheten kan behöva breddas genom eventuell ytterligare samordning eller annars förändras till följd av utvecklingen på samhällsservice- eller IT-området. 7.5Den föreslagna myndighetens organisation Det är ännu för tidigt att ta ställning till hur den föreslagna myndig- heten bör organiseras. Organisationen måste givetvis anpassas efter de olika verksamhetsområden som myndigheten får. Vi har att i det fortsatta utredningsarbetet överväga behovet av ytterligare samordning med andra informationstjänster. Resultatet kan bli att fler ansvars- områden tillkommer. Vi avser att i vårt slutbetänkande återkomma till frågan om den förordade myndighetens ledningsform och närmare organisation. Huvudmannaskap och organisationsform 59 Den nya myndigheten torde kunna påbörja sin verksamhet per . 8Finansiering och övriga konsekvensanalyser Vårt förslag: För att fullgöra de utökade arbetsuppgifter som föreslås i delbetänkandet kommer ytterligare resurser att behöva tillföras verksamheten. Resursbehovet kan inte tillgodoses på annat sätt än genom anslag över statsbudgeten. De anslag som finansierar SverigeDirekt, Samhällsguiden och rättsinformations- systemet skall föras över till den nya myndigheten. Eftersom SverigeDirekt även i bibehållen projektform hade behövt utvecklas i huvudsak enligt våra förslag är det rimligt att också det ytterligare anslagsbehovet täcks genom överföring till den nya myndigheten från förvaltningsanslag, som finansierat verksamheten. För vårt utredningsarbete gäller bestämmelserna om kostnads- beräkningar och andra konsekvensanalyser i 14 och 15 §§ kommitté- förordningen. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäkts- minskningar för staten, kommuner eller landsting skall förslag till finansiering lämnas. Om utredningens förslag har betydelse för den kommunala själv- styrelsen skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större 62 Finansiering och övriga konsekvensanalyser företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. 8.2Grunddrag i fråga om förslagens finansiering Vi har enligt direktiven att i delbetänkandet redovisa grunddragen för finansieringen av de förslag som lämnas. De budgeterade kostnaderna för den löpande driften av portalen SverigeDirekt beräknas för uppgå till . De största enskilda kostnadsposterna avser personal och marknadsföring. arbetar fyra personer med portalen SverigeDirekt. Av det totala belopp om som Utredningen om SverigeDirekt har till sitt förfogande – nyssnämnda för löpande drift samt ytterligare för utredningsarbetet – finansieras genom Regeringskanliets förvaltningsanslag (90:5 m.m. anslagsposten 13 gemensamma ändamål; den del som Statsråds- beredningen förfogar över). Resterande del – – finansieras av medel som förts över från för detta ändamål. Den angivna driftskostnaden för inrymmer inte kostnader för lokaler, normalt IT-stöd och expeditionsservice, som till- handahålls av . Inte heller inrymmer den kostnader för server och teknisk drift av portalen, eftersom dessa tjänster tillhandahålls av IT- avdelning. Också kostnaden för myndighetsledning ligger vid sidan av den angivna driftskostnaden. De kostnader för lokaler m.m. som hänför sig till SverigeDirekt redovisas inte särskilt i budgeten för förvaltnings- avdelning. beräknar kostnaden för lokaler, normalt IT- stöd och expeditionsservice till ett schablonbelopp om per arbetsplats och år. Schablonbeloppet omfattar inte kostnad för personal- och ekonomiadministration, som med stor osäkerhet kan uppskattas till och anställd. En tillämpning av schablonen innebär att kostnaderna för lokaler, normalt IT-stöd och expeditionsservice för den löpande driften av SverigeDirekt kan beräknas till för . Kostnaden för personal- och ekonomiadministration kan på samma sätt beräknas uppgå till . Eftersom verksamheten i SverigeDirekt avser just en portal på Internet är det vidare givet att IT-kostnaderna för SverigeDirekt inte ryms inom schablonen för normalt IT-stöd. Finansiering och övriga konsekvensanalyser 63 portalen beräknas till . I denna kostnad ryms dock inte någon kostnad för utveckling eller driftöverlämning. Den samlade kostnaden för driften av SverigeDirekt , så långt den är möjlig att urskilja, kan därmed uppskattas till . Kostnaderna för produktionen av Samhällsguiden beräknas uppgå till . har för den återstående projekttiden, 2001, en projektbudget om . Projekt- budgeten avser kostnader för externa konsulter och övriga kostnader, bl.a. underhåll och programvara. Kostnaden för erforderlig personal från redovisas för sig och kan grovt uppskattas till motsvarande knappt nio heltidstjänster. finansieras genom projektanslag från förvaltnings- avdelning. Projektet skall lämna sin slutrapport . Det finns ännu ingen uppgift om hur och i vilken omfattning verksamheten skall bedrivas i fortsättningen. Inriktningen på utredningsarbetet innebär att den föreslagna myndigheten kommer att ha högre ambitionsnivå än den nuvarande organisationen. Detta gäller i det egna redaktionella arbetet med portalen SverigeDirekt men framför allt i uppgifterna att genom sam- verkan med de offentliga informationsproducenterna vidareutveckla den elektroniska samhällsinformationen. Vårt förslag innebär att portalen SverigeDirekt skall tillföras en problemorienterad struktur av det slag som Samhällsguiden haft. Förändringarna syftar till att åstadkomma en samordnad informationstjänst som håller högre kvalitet än nuvarande SverigeDirekt och Samhällsguiden tillsammans. Vi bedömer på det här stadiet att de nya arbetsuppgifter som tillförs organisationen, utöver de uppgifter som gäller rättsinformations- systemet, skapar behov av att öka personalstyrkan till ungefär det dubbla jämfört med dagens fyra personer. Allt för stor del av vårt arbete kvarstår för att kostnaderna för den nya samordnade tjänsten och den nya myndigheten skall kunna beräknas med någon fullständighet. Vidare är de framtida kostnaderna för samordningsmyndigheten för rättsinformationssystemet okända. Vi återkommer i slutbetänkandet med en närmare bedömning av det totala resursbehovet för de förslag som slutligt lämnas. I detta skede kan vi bara göra en grov uppskattning av de förväntade kostnaderna för den föreslagna verksamheten. Uppskattningen bygger på en kostnadsberäkning som lämnats in till förvaltnings- avdelning . Uppskattningen avser i princip en verk- samhet med den omfattning som följer av förslagen i delbetänkandet. Eftersom det ännu inte finns några uppgifter om hur rättsinformations- systemet skall drivas vidare har det dock inte varit möjligt att ta hänsyn 64 Finansiering och övriga konsekvensanalyser till rättsinformationssystemet vid uppskattningen av kostnaderna för den föreslagna myndigheten. Kostnaderna kan enligt nedan angiven beräkning grovt uppskattas till . Av detta belopp utgör kostnaden för organisationsuppbyggnad och uppbyggnad av löne- och ekonomiadministrationssystem en engångskostnad. På samma sätt torde det förhålla sig med delar av utgiftsposten för uppbyggnad, utveckling och drift av SverigeDirekt-portalen. Hur stor del som utgör en engångskostnad finns det dock inte underlag för att kunna beräkna. Arvode för ledning av den löpande Lön och lönebikostnader under sex och åtta personer under sex Tillgång till löne- och Uppbyggnad av löne- och Finansiering och övriga konsekvensanalyser 65 Hård- och mjukvara, konsulttjänster och drift av SverigeDirekt- m.m, varav delar är engångskostnad Åtagande enligt avtal med Såväl SverigeDirekt som rättsinformationssystemet har i sin helhet finansierats genom anslag över statsbudgeten. Inte minst av demokratiskäl, men också för att SverigeDirekt-portalen skall användas av medborgare och företag och därmed stödja det allmännas informationsåtagande, är det självklart att medborgare och företag skall ha tillgång till den samhällsinformation som tillhandahålls på Sverige- Direkt kostnadsfritt. Detsamma gäller den information som tillhandahålls kostnadsfritt via rättsinformationssystemet. Vi gör därför bedömningen att någon avgiftsfinansiering inte är aktuell för en framtida SverigeDirekt-tjänst eller för motsvarigheten till dagens rättsinformationssystem. En annan alternativ finansieringsmöjlighet är reklamfinansiering av verksamheten eller del av denna. Publicering av kommersiell reklam på webbsidorna skulle dock motverka syftet med att avgränsa informationsutbudet till offentlig information. Det kan antas att tjänstens trovärdighet i så fall skulle rubbas och att tjänsten skulle bli mindre attraktiv. Tvärtom ger den omständigheten att SverigeDirekt är fri från reklam tjänsten ett mervärde och större attraktivitet. Reklam är därför inte något lämpligt finansieringsalternativ. Mot bakgrund av detta och de utgångspunkter som vi har angett i fråga om huvudmannaskap och organisationsform kan enligt vår mening annan finansieringsform än anslag över statsbudgeten inte vara aktuell. Vi har redan nämnt att den verksamhet som bedrivs inom ramen för SverigeDirekt finansieras genom förvaltningsanslag. Det förslag som vi nu lämnar innebär bl.a. att den verksamhet som tidigare bedrivits i projektform skall utvecklas och övergå i myndighetsform. Verksamheten har bedrivits och, 66 Finansiering och övriga konsekvensanalyser enligt vår mening, i enlighet med ett offentligt åtagande. Av denna anledning är det inte möjligt att låta den bedrivna verksamheten upphöra. Det är därför naturligt att den del av förvaltningsanslag som finansierar verksamheten, så långt kunnat urskiljas , förs över till den nya myndigheten. Genom att Samhällsguiden upphör som egen produkt frigörs resurser i storleksordningen . Vi föreslår att tidigare del i kostnaden förs över från till den föreslagna myndigheten liksom att förs över från till den nya myndigheten. Vårt förslag innebär vidare att viss samordning skall ske även med rättsinformationssystemet. Också denna samordning kommer att inne- bära att resurser frigörs genom att bl.a. lokaler, personal och teknisk utrustning kan utnyttjas effektivare. Besparingarna bör dock inte över- skattas. Vi avser att i slutbetänkandet återkomma med närmare beräk- ningar av hur stora effektivitetsvinster som samordningen med rätts- informationssystemet kan förväntas leda till. saknas det emellertid uppgifter om omfattningen på rättsinformationssystemets verksamhet efter . Det är vår uppfattning att resurser motsvarande det anslag som kommer att finansiera rättsinformations- systemet efter bör föras över från till den nya myndigheten. Överföring av ovanstående anslagsposter är emellertid inte till- räckligt för att finansiera det förslag till en utvecklad verksamhet som vi lämnar. Ytterligare resurser behöver tillföras den föreslagna myndigheten. Vi anser dock att SverigeDirekt-verksamheten, med hänsyn till de krav som ställs på elektronisk samhällsinformation, även i bibehållen projektform hade behövt utvecklas i huvudsak enligt förslaget. Vi gör därför så långt bedömningen att det är rimligt att också det ytterligare anslagsbehovet täcks genom överföring från förvaltningsanslag till den nya myndigheten. är det vår uppfattning att en gemensam ingång till den elektroniska samhällsinformationen med högre kvalitet än bidrar till att effektivisera den offentliga informationsspridningen – liksom sökandet efter information inom olika offentliga organ – och därmed till att besparingar kan göras på andra håll i den offentliga förvalt- ningen. Här kan exempelvis nämnas att SverigeDirekt med den föreslagna inriktningen ökar tillgängligheten till myndigheternas själv- betjäningstjänster. Dessa syftar till – förutom att förbättra servicen – att minska det offentligas kostnader. Generellt kan konstateras att de offentliga organen sammantaget investerar stora belopp i elektronisk samhällsinformation; hur stora har såvitt vi känner till aldrig kartlagts. Finansiering och övriga konsekvensanalyser 67 SverigeDirekt förbättrar åtkomsten till denna samhällsinformation och ökar därmed nyttan av informationssatsningarna. De förslag som presenteras i delbetänkandet och som avser grund- dragen i den framtida organisationen och verksamheten för Sverige- Direkt är enligt vår uppfattning neutrala såvitt avser den kommunala självstyrelsen, förutsättningarna för små företag i förhållanden till större företag liksom för jämställdheten. Det finns inte heller anledning att anta att förslagen i delbetänkandet skulle ha någon effekt på brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. Delbetänkandet innehåller inte något förslag om var den förordade myndigheten skall placeras eller hur den närmare skall organiseras och avser dessutom en liten myndighet. Några märkbara effekter på syssel- sättningen uppkommer därför inte genom vårt förslag. Däremot har utredningsförslagen betydelse för de regionalpolitiska strävandena i ett större perspektiv. Genom den förstärkning av portalen SverigeDirekt som vi vill se förbättras möjligheterna för medborgare och företag att få kännedom om och ta del av offentlig service via Internet oavsett var de finns i landet. De integrationspolitiska målen skall enligt våra direktiv särskilt beaktas i utredningsarbetet. Delbetänkandet behandlar inte integra- tionsaspekterna. Förslagen kan således sägas vara neutrala vad gäller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Vi återkommer i slutbetänkandet till hur portalen SverigeDirekt skall användas för att främja dessa mål. I det sammanhanget avser vi också att behandla frågan om funktionshindrades möjligheter att använda portalen SverigeDirekt och elektronisk samhällsinformation i allmänhet. SverigeDirekt - översyn av den fortsatta En särskild utredare skall föreslå hur den verksamhet som bedrivs i projektform under benämningen SverigeDirekt i sin permanenta form skall utvecklas och organiseras . Utredaren skall också överväga hur man tillgodoser behoven av samordning mellan denna verksamhet och annan närliggande IT-baserad samhällsinformation, som rättsinformationssystemet och Samhällsguiden. Utredaren skall under en övergångstid också ansvara för den löpande driften av verksamheten inom SverigeDirekt. Med anledning av ett förslag från Toppledarforum om att upp- rätta en gemensam ingångssida för det offentliga på Internet träffades ett avtal mellan staten, och om en gemensam webbplats för samhällsinformation från stat, kommuner och landsting. Staten företräddes av . träffades ett kompletterande avtal mellan de ursprungliga av- talsparterna och genom förvaltningskon- tor. Verksamheten drivs i projektform under benämningen Sve- rigeDirekt och finansieras gemensamt av avtalsparterna. Webbplatsen utformas och utvecklas av en redaktion under ledning av en styrgrupp med företrädare för avtalsparterna. svarar för den tekniska driften av webbplatsen. Tjänsten SverigeDirekt kan beskrivas som en gemensam in- gångssida – en portal – på Internet till den offentliga sektorn. Från denna sida kan en besökare länka sig till webbplat- serna hos alla statliga myndigheter, samtliga landsting och re- gionerna och samt samtliga kommuner. Om informationsproducenten uppfyller vissa kvalitetskrav som ställts upp av Toppledarforum kan producenten få ett kvali- tetsmärke på sin länk i SverigeDirekt. Från SverigeDirekts in- gångssida kan man också gå till Samhällsguiden och till ett an- tal andra offentliga . SverigeDirekt producerar således ingen egen information utan skall endast fungera som vägvisare till de ställen där informationen finns. Till SverigeDirekt-portalen hör dock ett mindre nyhetsblock och en mycket översiktlig beskrivning på svenska och engelska av den offentliga sektorns uppbyggnad samt en s.k. konferens för informationsproducenter. Gentemot informationsproducen- terna bedrivs också viss kontaktverksamhet genom seminarier m.m. för att sprida kunskap och erfarenheter om tjänsten och om hur webb-informationen om det offentliga kan ut- vecklas. Inom projektet planeras anskaffning av ett söksystem för den offentliga sektorn. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000: 86 s. 95) har regeringen anfört följande om Sveri- geDirekt. Behovet av en portal som inkörsport till offentlig sektor och med koppling till olika specialtjänster, t.ex. ingångar för att underlätta sökning för företagare och andra användar- grupper, kommer att öka i takt med att allt mera information produceras och publiceras i elektronisk form. Regeringen kommer därför att göra särskilda satsningar på att utveckla Sve- rigeDirekts sökmöjligheter. Regeringen har vidare gett i uppdrag att underlätta för företagare att söka information bl.a. genom att skapa en elektronisk sökväg till relevant företagsin- formation (N1999/12595/NL). Regeringens uppfattning är att offentlig information måste hålla hög kvalitet. Portalen Sveri- geDirekt bör därför användas för kvalitetssäkring av den infor- mation som är kopplad till portalen. Frågan om verksamhetens fortsättning ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000: 100 s. 174) har regeringen slagit fast att projektet skall drivas vidare som en kommitté med uppgift att ytterligare utreda möjligheterna att samordna likartad verksamhet samt att sköta driften av det befintliga systemet. Nuvarande avtal om verksamheten inom SverigeDirekt gällde ursprungligen till och har förlängts automa- tiskt till utgången av . Som underlag för parternas fort- satta ställningstaganden har en översyn av projektet genomförts inom och . Översynen bekräftar att det är angeläget att verksamheten fortsätter i en mera perma- nent form och att det är naturligt att staten svarar för finansie- ringen och driften av den centrala portalen. Med hänsyn till kommunernas och landstingens stora andelar av den samlade samhällsinformationen är det viktigt att samarbetet med Svens- ka och fortsätter. För- bundens insatser är särskilt viktiga i fråga om samordning och sådant utvecklingsarbete som kan behövas när det gäller ut- formningen av och innehållet hos kommunernas och landsting- ens webbplatser. Översynen har visat att det finns ett stort antal rade informationsprojekt inom den offentliga sektorn vars verk- samhet i större eller mindre utsträckning är av intresse vid den fortsatta utvecklingen av SverigeDirekt. De viktigaste är rättsin- formationssystemet och Samhällsguiden som drivs av respektive . Därutöver pågår inom många myndigheter projekt för en utveckling av samhällsin- formation i elektronisk form. Det har inte varit möjligt att inom ramen för den begränsade översyn som genomförts närmare kartlägga alla de olika aktiviteter som pågår på olika håll och som kan vara av intresse för den fortsatta verksamheten inom SverigeDirekt. Det är därför inte heller möjligt att nu närmare bedöma vilka samordningsbehov som kan finnas. För att insatta resurser skall kunna utnyttjas effektivt och för att informa- tionsanvändarna snabbt och enkelt skall kunna finna den infor- mation de söker är det emellertid angeläget att samordningsfrå- gorna närmare uppmärksammas i det fortsatta arbetet. En särskild utredare skall nu som ovan sagts fullfölja utred- ningsarbetet om hur den verksamhet som bedrivs i pro- jektform under benämningen SverigeDirekt skall ges en perma- nent form och därvid överväga hur verksamheten skall organi- seras och utvecklas . Utredaren skall också överväga hur man tillgodoser behoven av samordning mellan denna verk- samhet och annan närliggande IT-baserad samhällsinformation, som rättsinformationssystemet och Samhällsguiden. Utredaren skall övergångsvis också svara för den löpande driften av verk- samheten inom SverigeDirekt. Utredaren skall föreslå vilken roll SverigeDirekt bör ha i fram- tiden i förhållande till olika databaser med information om det offentliga . I utredningen ingår vidare att kartlägga vilka andra informationssystem med söktjänster som finns när det gäller information om det offentliga och som har en verksamhet eller inriktning som liknar eller angränsar till den verksamhet som bedrivs inom SverigeDirekt. Med utgångs- punkt i en sådan kartläggning skall utredaren överväga vilka samordningsbehov och rationaliseringsmöjligheter det finns. Utgångspunkten för sådana överväganden bör vara intresset av en tydlig och användaranpassad struktur på samhällsinforma- tionen med så goda sökmöjligheter som möjligt. I detta sam- manhang är det viktigt att integrationsaspekterna beaktas. Be- hövs t.ex. översättningar av informationen under SverigeDirekt till andra språk än engelska. En annan utgångspunkt är att in- satta resurser används så effektivt som möjligt.