sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — SAF:s ekonom tycker att kalender- korrigeringen i nationalräkenskaperna verkar bra, men det är alltid osäkert om den görs på ett riktigt sätt när det gäller långhelger. De vill t.ex. veta om justeringen är anpassad till företagens aktuella sätt att arbeta inför och under långhelger. Flera användare vill få en beskrivning av metoden för kalender- korrigering i nationalräkenskaperna. vill veta om SCB använder gamla metoder för kalenderkorrigeringen, eller om den har anpassats till dagens produktionsmönster. Metoden och dess antaganden om produktion i samband med långhelger, verkar vara densamma som den som har använts av SCB . Även ekonomen vid anser att metoden för dagkorrigering i nationalräkenskaperna är oklar och bör beskrivas. Det har inte gått att få någon information om metoden från SCB då de efterfrågat en sådan. Postens ekonomer vill veta vilken kalender som används. De vill t.ex. veta om SCB justerar kalendern till det aktuella året. Ekonomer vid , m.fl. försöker räkna arbetsdagar själva och tolka utvecklingen, men det är inte lätt. De vill veta vilken metod SCB använder. SEB:s ekonomer menar att kalendereffekter är omöjliga att förutsäga. Om nationalräkenskaperna ändå skall göra kalenderjusteringar bör de i förväg beskriva hur innevarande års kalender ser ut och hur den slår på produktionen. Flera användare vill få information om vilken säsongrensnings- metod som används i nationalräkenskaperna. framhåller att det finns en promemoria vid SCB om metoden för Det är en metod som EU rekommenderar, men den är inte obligatorisk i ENS 95. Metoden tar bort irreguljära störningar. skall se närmare på metoden och avgöra vilken metod de själva skall använda. använder de en annan metod. De är ännu osäkra på hur SCB:s metod fungerar. Den är svår att begripa. Den är extremt utjämnad, vilket också gör den svår att tolka. Flera användare efterfrågar förklaringar till säsongrensnings- metoden i nationalräkenskapernas. De har en rad frågor om metoden som de gärna vill få svar på. Informationen bör göras på ett pedagogiskt och enkelt sätt för användarna. Förenings- ekonomer skulle vilja få tillgång både till en beskrivning av nationalräkenskapernas säsongrensningsmetod samt till själva programmet för den, för att kunna använda det för att själva säsongrensa tidsserier. användare föredrar att göra egna säsongrensningar. Ett problem är att de inte känner till SCB:s metod för säsongrensning. Forskarna vid menar att det är viktigt att SCB publicerar både säsongrensade och orensade serier, eftersom de ofta vill säsongsrensa själva, t.ex. när flera olika källor skall användas tillsammans för en och samma analys. Postens ekonomer vill veta om SCB säsongrensar de kalenderkorrigerade serierna, eller de ickekalenderkorrigerade. De vill gärna få information om detta då nationalräkenskaperna publiceras (i , pressmeddelanden o.d.) Vidare vill de få fler delar än försörj- ningsbalansens poster säsongrensade, t.ex. produktion, investe- ringar och konsumtion uppdelad på branscher respektive ändamål. Användarna vid för ekonomisk statistik anser att nationalräkenskapernas säsongrensningskomponenter bör publiceras. Vidare anser programrådet att både de kalender- korrigerade och de okorrigerade nationalräkenskaperna bör säsongrensas. Flera användare anser att säsongrensningsmetoden i national- räkenskaperna tar bort information om konjunkturvariationer. Metoden uppfattas som alltför utjämnande. påpekar exempelvis att den säsongrensningsmetod som används för bl.a. BNP förefaller att snarare beskriva den trendmässiga än den kortsiktiga utvecklingen, vilket inte är tillfredsställande. ifrågasätter metoden, efter- som den inte visar någon säsongrensad variation. Variationerna går knappast att upptäcka eftersom SCB:s metod jämnar ut dem. Metoden tar därmed bort information om konjunktursvängningar. Utredningen bör titta på skillnaden mellan de säsongrensade värdena och de okorrigerade och analysera om differenserna inne- håller något säsongmönster. Om differenserna inte följer ett säsongmönster så torde säsongrensningen vara felaktig. En säsongrensningsmetod bör också vara stabil i den meningen att den historiska serien inte förändras nämnvärt då ett nytt kvartal tillkommer. Det är därför viktigt att metoden för säsongrensning ses över. Även andra användare uppmärksammar att säsongrensningen i nationalräkenskapernas knappast visar någon konjunkturvariation, bl.a. användarna vid , , FöreningsSparbanken och . Den nya metoden ger nästan helt linjära förlopp. ekonomer uppfattar de säsongrensade serierna som mindre intressanta, eftersom de knappast visar några variationer alls. SEB:s ekonomer ser helst att SCB byter till en bättre säsongrensningsmetod, där de säsongrensade serierna ger någon information om konjunkturför- ändringar. Flera användare undrar varför det inte går att få ihop de säsongrensade kvartalsserierna i nationalräkenskaperna summerade till helår med originalserierna summerade till helår. Det frågar sig bl.a. användarna vid , , och Posten. och Postens ekonomer påpekar dessutom att den säsongrensade utvecklingen för delarna av ett aggregat inte går ihop med utveck- lingen för hela aggregatet. Exempelvis går utvecklingen för statlig och konsumtion var för sig ibland inte ihop med utvecklingen för offentlig konsumtion totalt. Skillnaden i förändringstakt kan ibland vara stor, vilket tyder på att något är fel, menar ekonomerna. ekonomer uppfattar att aggregaten i nationalräkenskaperna verkar säsongrensas för sig och aggregatens delar för sig, vilket gör att den säsongrensade utvecklingen för delarna kan visa en motstridig utveckling jämfört med aggregatens utveckling. De undrar om detta är en bra metod. användare anser att nationalräkenskapernas säsongrensning minskar tillförlitligheten. Som den ser ut nu är den oacceptabel. Det finns också användare som är nöjda med nationalräken- skapernas säsongrensning. förlitar sig på SCB:s kompetens när det gäller säsongrensning. De konstaterar att den nuvarande metoden tenderar att jämna ut utvecklingen mer än den tidigare metoden. ett analysinstitut anser att det är bra att SCB gör säsongsjusteringar i nationalräkenskaperna. ser de tillfredsställande ut. En annan synpunkt är att SCB bör använda samma säsongrens- ningsmetod för all officiell statistik. anser att det är besvärande att olika säsongrensningsmetoder utvecklas och används inom olika delar av SCB. Övergången till de nya nationalräkenskaperna innebar bl.a. att volymförändringar beräknas med utnyttjande av s.k. kedjeindex. Istället för att som tidigare använda priserna från ett valt basår vid omräkningen från löpande till fasta priser använder SCB numera föregående års priser för fastprisberäkningen . För att kunna kedja ihop åren och presentera dem som tidsserier används ett s.k. referensår, som alltså inte är samma sak som ett s.k. basår. Flertalet användare anser att kedjeindex är att föredra framför fasta basår. anser att kedjeindex fungerar bra när en stor och viktig sektor har visat prisfall. Utan kedjeindex hade det varit ännu svårare att uppfatta vad som hänt i exempelvis telekombranschen. Även industriproduktionsindex bör använda kedjeindex (och inte som ) anser Finansdeparte- mentet. Forskarna vid anser att behovet av kedjeindex ökar i tider av snabba förändringar. Experten från för ett analysinstitut anser att kedjeindex fungerar bra för t.ex. telebranschen, men när det gäller IT-tjänster är läget sämre och också allvarligare eftersom felet fortplantas till andra sektorer. Den främsta invändningen mot kedjeindex är att det anses som mindre användarvänligt. användare menar att användarna har svårt att förstå principen bakom kedjeindex och har svårt att hantera dem. SAF:s ekonomer anser att SCB borde förklara kedjeindex på ett pedagogiskt sätt för användarna. SCB borde t.ex. utförligare förklara skillnaden mot att som tidigare ha ett fast basår. Forskarna vid anser att kedjeindex är en utmärkt idé, men det borde finnas mer information om hur man går tillväga rent praktiskt som användare av statistiken. Ekonomerna vid Nordea anser att det visserligen är krångligt att använda kedjeindex, men att det går att hantera. Vissa användare anser att det är svårare att hantera kedjeindex i samband med prognosberäkningar. ekonom anser t.ex. att det är svårt att använda de nuvarande nationalräken- skaperna med i prognosmodeller, eftersom det inte går att summera delarna på efterfråge- respektive produktions- sidan till BNP för prognosåren. Även Postens ekonomer anser att det är bra med aktuella vikter, men att det är svårare som prognos- makare att hantera kedjeindex. Postens ekonomer med flera räknar om referensåret i nationalräkenskaperna till det finns utfall för. SEB:s ekonomer anser att det vore lättare om SCB alltid vid redovisningen använde som referensår, på det sätt som gör. SAF:s ekonom menar att ju senare referensår i nationalräkenskaperna desto lättare för användarna. SCB skulle kunna presentera det senaste tillgängliga utfallsåret som referensår, även om de måste leverera nationalräkenskaperna räknad med ett annat referensår (nu 1995) till . menar att SCB är skyldig att använda 1995 som referensår i rapporteringen till , men att de inte är skyldiga att göra det i sina vanliga publikationer. Fler publicerade tabeller skulle underlätta för användaren, t.ex. tabeller med priser för år t-1 samt produktion i löpande priser, anser . Tabellerna borde finnas tillgängliga på SCB:s hemsida. Flera användare, bl.a. , betonar att de största bristerna i deflateringen i nationalräkenskaperna gäller den för tjänstesektorn, eftersom relevanta prisindex saknas i stort sett helt. Istället används ofta löneindex. SCB bör få fram bättre prisindex och gå ifrån löneindex, anser många. menar att bra och relevanta deflatorer i national- räkenskaperna är den viktigaste frågan för kvaliteten i national- räkenskaperna. Svaga områden är IT, telekom och tjänstesektorn. Det är mycket angeläget för , eftersom telekommunika- tionsbranschen svarar för en betydande del av såväl pro- duktion som export. Även begränsade brister i kvalitetsjusteringen vid deflateringen för branschens produkter kan därför påverka den redovisade utvecklingen i BNP, produktivitet m.m. En genomgång av deflateringen för branschen med jämförelser av hur kvalitetsjusteringar har genomförts för dataproduktion i andra länder är därför motiverad, anser . Man bör även titta på vilka olika metoder som används internationellt, menar Vidare vill veta hur nya varor kommer in i nationalräkenskaperna, när de skall klassas som nya, vilka principer SCB följer då de gör omklassificeringar för varor och tjänster m.m. Detta är avgörande för hur prisförändringar slår igenom i t.ex. KPI. Det är viktigt att inte välja den lättaste statistiska vägen. Riks- banken vill också veta hur kvalitetsjusteringar sker då prisindex tas fram, om hedoniska index används. För- och nackdelar med hedoniska index borde diskuteras. För övrigt ställer en rad frågor, med anknytning till nationalräkenskapernas fastprisberäkningar. En fråga är om nationalräkenskaperna mäter rätt saker. Nationalräkenskaperna fångar t.ex. inte in hemarbete (t.ex. när vården delvis flyttas från sjukvården till hemmen), ideella organisationer och svart arbete. frågar också hur denna produktion skulle kunna deflateras om nationalräkenskaperna skulle mäta den. Det behövs prisindex, som bättre speglar kvalitetsförändringar i samband med den nya ekonomin, anser många användare. Forskarna vid menar exempelvis att kvalitetsvärdering blir viktigare när produkternas eller tjänsternas förändringstakt är hög. KPI sägs ligga långt framme när det gäller kvalitetsvärderingar, men det finns svagheter vad gäller prisuppgifter för datorer. IUI:s forskare påpekar också att det är stora skillnader mellan producentprisindex för datorer och s.k. hedoniska index för datorer. Val av metod kan ge enorma skillnader i prisutveckling. Detta illustrerar också problemen med att få bra internationella jämförelser. TCO:s ekonomer anser att statistiken bör ta mer hänsyn till hur konsumenterna använder en ny produkt, vilket ger information om både kvalitetsförändringar vad gäller produkter samt produktivi- tetsaspekten. TCO:s ekonomer vill veta om kvalitetsjusteringen verkligen speglar konsumtionsnyttan av datorer, mobiltelefoner etc. Man letar generellt efter förbättringar, men det finns också många exempel där det i stället har blivit försämringar. Även dessa bör mätas. Ekonomen vid Första AP-fonden anser att kvalitets- aspekterna av olika typer av tjänster borde vägas in bättre vid prismätningar. Det kan handla om att väga in både kvalitets- förbättringar och kvalitetsförsämringar. TCO:s ekonomer tror att kvalitetsförbättringar sannolikt överskattas i prisindex för telefoner och datorer. Kunden förmår inte tillägna sig eller uppskatta nya finesser i produkterna. SEB:s ekonomer anser att deflateringen av tjänstesektorn i nationalräkenskaperna är dålig, men det är inte säkert att det blir bättre om skulle gå före resten av med att ta fram bättre deflatorer. Det skulle kanske krävas parallella tidsserier då. Det måste ju gå att jämföra länder med varandra. Utredningen bör titta på de beräkningar som görs i , anser ekonomerna vid finns endast omkring 10 tjänsteprisindex (TPI), som används i nationalräkenskaperna, men det finns behov av ca 120 stycken. startade SCB ett TPI-projekt för att ta fram ideala index för fastprisberäkningar. tror att detta projekt kommer att stöta på stora svårigheter och ta att genomföras i praktiken. fortsätter SCB att använda olika typer av kostnadsbaserade ansatser. anser att det vore önskvärt att i första hand prioriterade index för värdemässigt tunga områden inom nationalräken- skaperna, även om detta skulle komma att resultera i index som inte är ideala. Ett sådant område är t.ex. utrikeshandeln med tjänster. utredare nämner också att de saknar bra prisindex för kommunala sektorer, men även för tjänstebranscher generellt i nationalräkenskaperna. De föreslår att SCB skall ha ett huvudansvar för att ta fram deflatorer för t.ex. kommunala kostnader. Nationalräkenskaperna har ju sådana. anser att det även finns brister i producentprisindex (PPI). Därför är det viktigt att mätningen av industrins producentpriser förbättras. Det är helt klart att svårigheterna är mycket stora när det gäller att på ett korrekt sätt spegla utvecklingen i en bransch som t.ex. teleproduktindustrin där pris- och kvalitetsförändringarna på de producerade varorna ofta är mycket stora. Om prisutvecklingen överskattas leder det till att produktionstillväxten, mätt som volymförändring, underskattas, menar . anser att tillförlitligheten i statistiken inom producentprissystemet bör höjas genom utvidgade urval och en förstärkning av arbetet med kvalitetsjusteringen. Flera användare vill få mer information om deflateringen i nationalräkenskapernas, både information om vilka prisindex som används samt deflatorerna i sig. SCB borde t.ex. redovisa hur deflatorer för tjänstehandeln har tagits fram menar Ekonomerna vid Företagarnas Riks- organisation m.fl. vill gärna få tillgång till de prisindex som används i nationalräkenskaperna. ekonom uppskattade SCB:s svar på försöket från att deflatera mjuk- varuinvesteringar (, ). De vill gärna se mer sådan information från SCB i massmedia. 3.11Särskilda synpunkter på fördelningsstatistiken Statistik över hushållens ekonomi kan förbättras på många områden. Den är delvis svårtolkad och osäker och det är svårt att jämföra inkomster i hushållsstatistiken och nationalräkenskaperna. Inkomstbegreppet behöver ses över som det behövs bättre metoder för att analysera inkomstfördelningen, dels mellan hushåll, dels över tiden. Statistiken över hushållens inkomster har också för lång eftersläpning när det publiceras. Mer och bättre longitudinella data efterfrågas också för att bättre kunna analysera orsaker till förändringar i inkomstfördelningen. Nuvarande metoder för att justera inkomster för att hushållen har olika sammansättning, s.k. ekvivalensskalor, behöver också förbättras. Synpunkter på inkomst- och fördelningsstatistiken Den officiella statistiken över hushållens ekonomiska förhållanden är delvis svårtolkad och statistiskt osäker. Det menar och andra användare bl.a. vid . menar att nuvarande mätmetoder visar mycket stora variationer i inkomstojämnheten mellan olika år. Inkomsterna mäts på ett i ekonomisk mening rimligt sätt eftersom inkomststatistiken främst baseras på taxeringsregister. Det gäller inkomst av eget hem, reala eller nominella räntor, ränteinkomster och ränteutgifter (som behandlas olika), periodiserade eller icke periodiserade realisationsvinster, inbetalningar av pensionsförsäkringspremier respektive utbetalningar av pensionsförsäkringar samt förhållandet mellan inkomster och förmögenhet. tycker att det finns betydande brister i underlaget för fördelningsanalyser. Det som framför allt saknas är longitudinella data med brett innehåll och av god kvalitet. Inkomstspridning och ekonomisk fattigdom kan inte beskrivas tillräckligt väl med tvärsnittsdata . Tillgången till registerbaserade longitudinella data har ökat , vilket har förbättrat möjligheterna att beskriva fördelningen av ekonomiska resurser, exempelvis risken för permanent fattigdom och inkomströrlighet. Registerdata ger emellertid begränsade möjligheter att analysera vad som orsakar förändringarna. En longitudinell och integrerad hushållsstatistik om inkomster, sparande, konsumtion och förmögenhet, inklusive uppgifter om den offentliga konsumtionen, behöver därför utvecklas. Även uppgifter om arbetstid och lön samt information om hushållens värderingar bör finnas med. Registerdata måste därför kompletteras med enkäter eller intervjuer. tycker att statistiken inte gör någon skillnad mellan välbeställda personer och personer med tillfälligt höga inkomster. Som fattiga räknas både personer med varaktigt svag ekonomi och de som tillfälligt har låga inkomster. Social- departementets utredare vill ha en bättre redovisning av gruppen fattiga i inkomststatistiken. Vissa grupper borde utgå till förmån för andra som borde ingå. företrädare påpekar vidare att inkomststatistiken behöver förbättras. Den behöver ge en bättre redovisning av gruppen fattiga och den lägsta decilen i inkomststatistiken. ger denna statistik en felaktig bild av fattigdomen i eftersom den inte täcker in vissa grupper som bör finnas med, exempelvis hemlösa. Å andra sidan kommer det med grupper som inte bör ingå. Sådana har en låg inkomst av andra skäl än att de är fattiga (invandrare som flyttat hem, unga som reser utomlands, överteckning av personnummer). Nuvarande metoder för hur man justerar inkomster för hushållens olika sammansättning, s.k. ekvivalensskalor, i den officiella statistiken har åtskilliga brister. Bland annat tas ingen hänsyn till stordriftsfördelar i hushåll med många barn och boendekostnaden ingår inte i skalan. I internationell forskning används andra skalor. Hushållets storlek är av stor betydelse när man jämför ekonomisk standard för olika hushåll. I den officiella statistiken ges ett hushåll med en person samma vikt som ett hushåll med t.ex. fem personer. Vid en utläggning av disponibel inkomst per konsumtionsenhet på varje medlem i hushållet erhålls en bättre bild av ekonomisk standard för olika grupper som möjligheten att redovisa på individens ålder och kön förbättras. Bland annat blir inte endast hushållsföreståndarens uppgifter avgörande. bör man även beakta det totala antalet medlemmar i det s.k. kosthushållet, d.v.s. även kvarboende ungdomar och andra som sammanbor med gemensam hushållning och delar på vardagliga saker som tidning, TV m.m. bör integreras i ett hushåll. Ekonomerna vid menar att den diskussion som pågår om (växande) inkomstskillnader inte belyses särskilt bra i SCB:s statistik. Inkomststatistiken har alldeles för lång eftersläpning. Det anser användarna vid , , Social- styrelsen och FöreningsSparbanken. utredare påpekar att den årsvisa inkomststatistiken inte borde ta att publicera. Problemet skulle kunna lösas genom att använda Inkomststatistiken inkomstuppgifter baserade påskulle gå fortare om man använde kontrolluppgifter istället för slutligt granskade uppgifter för att göra en preliminär version och sedan senare komma med en slutlig version. Hushållens disponibla inkomst, men även ett begrepp som löneinkomst, har skilda definitioner i hushållsstatistiken och nationalräkenskaperna, vilket ofta leder till missförstånd vid bedömningar av utvecklingen. Det menar användarna vid Finans- departementet, , , och . Definitioner av hushåll m.m. avviker dessutom på flera punkter från gängse standard inom forskningen, enligt Finans- departementet. Samordning, beslut om redovisningssystem och rutiner för avstämning behöver ses över. vill ha en uppdelning av nationalräken- skapernas hushållssektor i de egentliga hushållen och de ideella organisationerna. I och med att kyrkan räknas in bland de ideella organisationerna ökar skillnaderna mellan de egentliga hushållen och hushållssektorn. Som en naturlig del i statistikredovisningen skall det dessutom finnas en uppdelning på kön, dvs. kvinnors och mäns andel av de ekonomiska resurserna skall synliggöras. Även här kan det dock diskuteras hur stor del av den disponibla inkomsten och de hushållsgemensamma bidragen som är att hänföra till respektive medlem i hushållet. Förteckning över genomförda intervjuer Per Juth, , , Bo Ahnegård, , , samt vid ett senare tillfälle , SCB:s program för miljö- Outi Haataja, , 4 Andra krav och synpunkter I kapitel 4 redovisas krav och synpunkter på statistiken som inhämtats från andra källor än de intervjuer som utredningen har genomfört. Kapitlet inleds med en kort beskrivning av den handlingsplan, EMU Action Plan, som har tagits fram inom EU. Därefter redovisas i avsnitt 4.2 synpunkter från m.fl. I avsnitt 4.3 återfinns resultat av de regelbundna användar- undersökningar som genomförs av SCB. Slutligen görs i avsnitt 4.4 en genomgång av de förslag om förbättringar och nyutveckling av den ekonomiska statistiken som framkommer av SCB:s planerings- och budgetunderlag. Den åtföljs av en beskrivning av några nya insatser som startats vid SCB och som rör viktiga användarbehov. 4.1EU:s handlingsplan för EMU-statistik Harmoniseringen av statistiken på EU-nivå har varit en pågående process . Inför införandet av den europeiska monetära unionen uppmärksammades på nytt behovet av god ekonomisk statistik som underlag för penning- politiska och ekonomisk-politiska beslut. Ett flertal allvarliga brister konstaterades och en arbetsgrupp tillsattes av (nuvarande Ekonomiska- och finansiella kommittén, EFK) . Ansträngningarna att förbättra statistiken har därefter pågått och arbetet har regelbundet avrapporterats till EFK och . I samband med avrapporteringen återupprepade vikten av tillgång till snabb och tillförlitlig ekonomisk statistik Medlemsländerna anmodades att förstärka ansträng- ningarna för att kunna leverera de nationella serier som behövs för sammanställning av aktuell och tillförlitlig statistik för EU och euroområdet. uppmanade vidare kommissionen (Euro- stat) att i nära samarbete med () Andra krav och synpunkter upprätta en handlingsplan där bl.a. behovet av snabba framsteg identifieras för varje medlemsland och varje statistikområde. En sådan handlingsplan, Action Plan on EMU Statistical Requirements godkändes av . Hand- lingsplanen har fyra avdelningar. I det första avsnittet beskrivs brister och prioriteringar för varje huvudområde. Därefter följer en lista på åtgärdspunkter för respektive land samt planerade åtgärder enligt de nationella handlingsplanerna. I tredje avsnittet återfinns åtgärder som kommissionen avser att genomföra och slutligen finns en sammanställning över vilka förändringar i regelverket som behövs. Handlingsplanen tar upp sex huvudområden där åtgärder är nödvändiga. Det första området avser kvartalsredovisade national- räkenskaper.