sou · GPB381 · 2002-01-01 00:00:00 — Det är därför nödvändigt att arbetslöshetskassorna fullt ut kompenseras för oundgängliga kos t- nadsökningar, varför någon form av indexering vore en rimlig lösning på hur ersättningen ska räknas upp. Ett annat alternativ är att principen om full kostnadstäckning läggs fast och att arbetslöshetska s- sorna inför det budgetunderlag som ska lämnas till regeringen av AMS/tillsynsmyndigheten får möjlighet att redovisa ett sådant u n- derlag för regeringens och beslut. Ersättningsformen bör regleras i ett särskilt beslut som föreskriver att arbetslöshetskassorna ska få ersättning för administrationskostnader som uppstår i samband med hantering av utbetalning av aktivitetsstöd i enlighet med fastställd styckekostnad. Det bör även framgå att styck e- kostnaden kan revideras om någon part kan styrka att kostnadsersät t- ningen är missvisande. Utgångspunkten för ersättningen bör vara en av SO beräknad styc k- kostnad per utbetalning : s siffror. Denna styckekostnad ska även kunna anpassas till kostnadsutvecklingen av externa kostnader och en allmän kostnadsökning (t.ex. inflation och generella prissättningar). För den fasta avgiften bör man även komma överens om en rimlig a v- vikelsevolym till verkligt värde. Om avvikelsen understiger eller öve r- stiger vad som är överenskommet bör detta regleras genom betalningar av aktuell part i slutet av aktuellt år. Betalningen till arbetslöshetskassorna föreslås ske på olika sätt beroe n- de på om den avser täckning av de fasta eller rörliga kostnaderna. B e- talning av de fasta kostnaderna föreslås ske med en tolftedel av årsb e- loppet i förskott. Fördelningen av ersättningen till respektive arbetslö shetskassa föreslås bli baserad på en fördelningsnyckel från SO. AMS föreslås svara för utbetalningen av den rörliga ersättningen i sa m- band med att medel för arbetslöshetskassorna görs tillgängliga vid u t- betalningen av aktivitetsstöd. Förslag till administration för utbetalning av reseersättningar i samband med arbetsmar k- nadspolitiska program Till SO har utredningen ställt frågan om arbetslöshetskassorna också vill administrera reseersättningar. Styrelsen inom SO har vid sitt sam- manträde behandlat frågan och beslutat att arbetslö s- hetskassorna inte vill överta administrationen av reseersättningarna. Därför föreslår utredningen att utbetalningarna hanteras i sin helhet av länsarbetsnämnden (via AMS ekonomitjänster) och att försäkringska s- sans hantering upphör. AMS fortsätter att betala resor m.m. från ansl a- get 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader samt tar över ansvaret för utbetalningarna av särskilt stöd till resor m.m. till personer med funktionshinder. Beslut om resor kommer som tidigare att fattas av arbetsförme dlingen. Tidsplanen som föreslås för den nya rutinen avseende resor avviker från tidsplanen för aktivitetsstöd. Utredningen föreslår att delen avseende resor i samband med program behandlas på annat sätt än aktivitetsstöd. Det finns inget hinder att tidigarelägga denna förändring till en tidpunkt före 1/1 2003. Förslaget förutsätter att AMS får rätt enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd § 16-22 att ersätta kostnader för resor m.m. till pers o- ner med funktionshinder. Administration med två utbetalare skulle försvinna. I övrigt kommer inte utbetalningsservicen att förändras. Hanteringen sker manuellt hos båda myndigheterna. RFV har redan tidigare föreslagit att AMS ska ta över hela hanteringen av resor i samband med program. Kontrollerna av att utbetalning sker på rätt sätt (inga dubbelutbetalnin g- ar, kontroll mot regelverk) kommer som tidigare att skötas m anuellt. AMS har tidigare förklarat sig beredd att ta över hanteringen av stöd till resor för personer med funktionshinder . AMS har rutiner för en sådan hantering. Särskilt stöd till resor m.m. för personer med funktionshinder svarar för av den totala ersättningen för resor. Kostnaden för AMS Ekonomitjänster att överta denna del kommer inte att överstiga RFV:s nuvarande kostnader för denna hantering. Förslaget innebär således att förs över till AMS när förändringen genomförs. kan det vara ändamålsenligt att investera i ett IT-systemstöd för denna utbetalningshantering. , , Ekonomi & Kalkyler, Stora uppslagsboken. : , 1993. , Ekonomisk uppslagsbok. : , 1997. , KI-analysens grunder. 2: a uppl. M & B fackboksförl a- get ab, 1975. Effektivare administration av utbildningsbidrag. Handledning i prissättning . Lagrådsremiss: Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsä k- ringen, socialförsäkringen och studiestödet. Rätt underlag – rätt beslut , betänkande av Informationsutbytesutre d- ningen SOU 2000: 97, 2000. Statlig revision av arbetslöshetskassorna – bakgrund, övervägande och fö rslag. Dir 2001:52, Utbetalning av aktivitetsstödet Antal aktivitetsstöds ärenden per A-kassa RFV: s beräkning av avvecklingskostnaden Beslut vid regeringssammanträde: Beslut vid regeringssammanträde . Bestämmelserna om aktivitetsstöd finns i förordningen En särskild utredare tillkallas med utgift att utreda om det är möjligt att effektivisera utbetalningarna av aktivitets- stöd och arbetslöshetsersättning genom att låta en och samma organisation sköta dem. De ekonomiska förutsättningarna för en överföring av utbetalningen av aktivitetsstöd från försäkringskassorna till arbetslöshetskassorna skall analyseras tillsammans med avvecklingskostnader hos försäkringskassorna. Olika modeller för hur arbetslöshet s- kassorna skall ersättas för sina kostnader för utbetalningen av aktivitetsstöd skall re- dovisas. Utredaren skall vidare kartlägga de förändringar som behöver göras i ersät t- ningssystemen för aktivitetsstöd och arbetslöshetsersättning för att underlätta anpas s- ningen av de båda systemen till varandra. En arbetslös person som deltar i vissa arbetsmarknadspolitiska program får ersättning i form av aktivitetsstöd . Detta stöd är lika stort som arbetslöshetsersättningen för dem som har rätt till sådan ersättning. Till dem som inte har rätt till arbetslöshetsersättning lämnas aktivitetsstöd med per dag. Aktivitetsstödet betalas nu ut av medan arbetslöshetsersättningen betalas ut av den arbet s- löshetskassa som den arbetslöse är medlem i eller ansluten till. Förutom aktivitetsstöd kan de som deltar i arbetsmarknadspolitiska program få stöd eller särskilt stöd till resor m.m. Dessa sistnämnda stöd betalas också ut av . I vissa fall reduceras aktivitetsstödet och arbetslöshetsersättningen på grund av vissa pensionsförmåner m.m. Reduktionsreglerna för de båda ersättningsformerna är eme l- lertid inte helt lika. Livränta t.ex. reducerar aktivitetsstödet men inte arbetslöshetse r- sättningen. (1996:1100) om aktivitetsstöd . Bestämmelserna om arbetslöshetsersättning finns i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshet s- kassor samt i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring och förordningen (1997:836) om arbetslöshetskassor. finns ett samarbete mellan arbetslöshetskassorna och () vad gäller utbetalning av de olika ersättningarna. Samarbetet sker främst i form av att arbetslöshetskassorna utfärdar intyg om rätten till arbetslöshetsersättning och nivån på denna för personer som skall delta i arbetsmarknadspolitiska program. Int y- gen behövs för att deltagarna skall få rätt belopp i aktivitetsstöd . Försäkringskassorna fattar på grundval av bl.a. dessa intyg beslut om det ekonomiska stödet till individen. infördes betydande förändringar i bestämmelserna för arbetslö s- hetsförsäkringen. Bl.a. infördes en möjlighet för regeringen att fastställa en högre högsta dagpenning i en ersättningsperiod. Denna möjli g- het har ännu inte utnyttjats utan torde bli aktuell först i samband med en höjning av den högsta dagpenningen . När det gäller dessa första med en högre dagpenning skall en samordning ske mellan arbetslöshetsersät t- ningen och aktivitetsstödet. Ett nytt sanktionssystem för den som t.ex. avvisar ett erbjudet lämpligt arbete har också införts . I stället för att bli helt avstängd från ersättning kan den som tackar nej till det erbjudna arbetet få en tidsb e- gränsad nedsättning av ersättningen. Dessa förändringar ställer, vid ett oförändrat ansvar för utbetalning av de båda ersättningsformerna, starkt ökade krav på främst informationsutbytet mellan arbetslöshetskassorna och försäkringskassorna. Skrivelse från Arbetslöshetskassornas till regeringen Arbetslöshetskassornas () föreslog i en skrivelse föreslagit att arbetslöshetskassorna skall överta hela administrationen av utbeta l- ningarna av aktivitetsstödet. En utgångspunkt för detta, menar SO, skall vara att a r- betslöshetskassorna betalar ut dagpenningen till dem som har beviljats aktivitetsstöd enligt närvarorapporter som deltagaren själv lämnar till kassan, varefter dagpenning betalas ut för den tid som deltagaren varit närvarande under utbildningen. Tid då de l- tagaren t.ex. är sjuk eller hemma för vård av sjukt barn ersätts med sjukpenning r e- spektive tillfällig föräldrapenning från . Samordning föreslås ske helt i enlighet med bestämmelserna i lagen om arbetslöshetsförsäkring. SO menar att om arbetslöshetskassorna administrerar utbetalningarna av aktivitetsstödet behöver inte några uppgifter lämnas till RFV (försäkringskassorna) inför beslutet om stödets storlek. Utredaren skall analysera om utbetalningarna av aktivitetsstödet och arbetslöshetse r- sättningen kan effektiviseras om en och samma organisation sköter utbetalningarna. Målet skall vara att göra hanteringen av utbetalningarna så kostnadseffektiv som mö j- ligt och att underlätta för den enskilde sökanden genom bl.a. kortare handläggningst i- der och färre kontakter med olika organisationer. En utgångspunkt i analysen skall vara att pröva om detta mål kan uppnås genom att ansvaret för utbetalning av aktivitetsstöd läggs över på arbetslöshetskassorna. De utbetalningsrutiner för aktivitetsstöd som utredaren skall överväga är sådana som så nära som möjligt ansluter till dem som gäller för arbetslöshetsersättning. De utbeta l- ningar som åsyftas här är aktivitetsstöd såväl i form av dagpenning som i form av stöd till resor m.m. vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska program eller särskilt stöd till resor m.m. till personer med funktionshinder. En annan utgångspunkt skall vara att rätten till aktivitetsstöd även i fortsättningen skall vara kopplad till beslut om att få delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Beslut om detta fattas av länsarbetsnämnden. Beslut om aktivitetsstödets storlek bör däremot kunna fattas av arbetslöshetskassan och kunna omprövas, ändras och öve r- klagas i samma ordning som gäller för beslut av i sådana ärenden. Utredaren skall för att underlätta anpassningen mellan de båda ersättningssystemen kartlägga i vilken mån bestämmelser som påverkar de båda ersättningarnas storlek skiljer sig åt för den enskilde. Det kan gälla reduktioner på grund av bl.a. pension s- förmåner. Utredaren skall föreslå de ändringar som behövs för att i möjligaste mån undanröja dessa skillnader. RFV och SO har redovisat för vad utbetalningen av aktivitets- stöd kostar hos RFV och försäkringskassorna respektive vad det skulle kosta hos a r- betslöshetskassorna om ansvaret fördes över dit. Redovisningarna pekar på en skillnad i kostnaderna för respektive alternativ. Den uppgivna kostnaden för arbetslöshetska s- sorna är lägre än den som anges för RFV och försäkringskassorna. Utredaren skall utifrån en analys av dessa kostnadsberäkningar bedöma om det är ekonomiskt förde l- aktigt och försvarbart för staten att föra över utbetalningen av aktivitetsstöd till arbetslöshetskassorna. Vid denna bedö m- ning skall hänsyn tas även till de avvecklingskostnader som kan uppstå hos RFV och försäkringskassorna vid en förändring. Dessutom skall utredaren ta ställning till de eventuella konsekvenser som överflyttandet av utbetalningen av aktivitetsstödet kan få för kontrollen av att inte dubbla ersättningar betalas ut. Utredaren ska föreslå förändringar som minimerar antalet felutbetalningar samt beräkna kostnader för dessa. Med hänsyn till att (), för att kunna fatta korrekta beslut om studiestöd, är beroende av information om utbetalat aktivitetsstöd skall eventuella effekter av överföringen för administrationen av studiestödet belysas. Utredaren skall i detta sammanhang redovisa modeller för hur staten, vid en eventuell överföring av utbetalningsansvaret, skall ersätta arbetslöshetskassorna för deras kos t- nader för utbetalningen av aktivitetsstöd . Såväl modeller med ett fast pris som med ett rörligt pris bör övervägas. Utredaren skall redovisa den författningsreglering som ett eventuellt överförande av utbetalningsansvaret för aktivitetsstöd till arbetslöshetskassorna föranleder. Utredaren skall i sitt arbete samråda med , Arbetsmarknadsst y- relsen, Arbetslöshetskassornas , och Ce n- trala . Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om a r- betet och ge dem möjlighet att framföra synpunkter. Uppdraget skall redovisas . Andel aktivitetsstödsärenden per arbetslöshetskassa Svensk Handels och Arbetsgivarnas *) Exklusive 20 000 ärenden Ungdomsinsatser RFV:s KOSTNADSBERÄKNING FÖR AVVECKLING AV AKTIVITETSSTÖD Om administrationen av aktivitetsstöd flyttas från RFV och försä k- ringskassorna till arbetslöshetskassorna beräknas kvarvarande kostn a- derna hos RFV/försäkringskassorna enligt följande. 0 redovisas samma siffror som lämnats ovan för som totala kostnader. Om administrationen av aktivitetsstöd ska flyttas från försä k- ringskassorna har RFV/försäkringskassorna följande kostnader kvar. År 0*) År 1*) År 2*) Om de nuvarande reglerna ska gälla i övrigt utom vad avser utbetalare kvarstå enligt nedan resursbehov hos försäkringskassorna även efter År 1 för godkännande av sjukp e- rioder, m.m. Därtill tillkommer kostnader för utveckling av IT-stöd för registr e- ring/överföring av godkända sjukperi oder, m.m. till a-kassorna (ny information) -drift/förvaltning Eftersom det är en öppen fråga om arbetslöshetskassorna ska hantera godkännande av sjukperioder och tillfällig vård av barnperioder, m.m. eller inte har kostnaderna för den hanteringen särredovisats i tabellen. Enligt ovanstående redovisning av kostnaderna för aktivitetsstöd ökar kostnaderna med år 1 jämfört med år 0 om godkännande av sjukperioderna m.m. ska vara kvar hos försäkringskassorna. År s- kar kostnaderna med jämfört med år 1. Nedan lämnas förklaring till uppgifterna i tabellen . *) År 0 avser kostnaderna före tidpunkten för uppsägning av personalen, År 1 avser kostnaderna och År 2 avser kostnaderna året efter uppsä g- ningstiden och för tid därefter. 1.Vid försäkringskassorna arbetade ca 282 årsarbetare med aktivitetsstöd enligt tidredovisningen . Vid försäkringskassorna är det endast persona l- kostnaden som direkt kommer att påverkas om administrationen av aktivitetsstöd upphör. Minskningen av personalkostnaderna sker med fördröjning p.g.a. uppsägningstiden. År 2 bortfaller kostnaderna för beräkning av aktivitetsstödets storlek och utbetalning. Kvarvarande resursbehov tillkommer enligt punkt 8 nedan för godkännande av sjukperioder m.m. 2.Här anges de faktiska kostnaderna för drift, förvaltning och kommunikation e x- klusive porto för år 0. År 1 bortfaller kostnaderna för beräkning av aktivitetsst ö- dets storlek och utskick av beslut. Viss avvecklingskostnad av dessa ruti- ner/funktioner tillkommer. Därtill bortfaller kostnaderna för utbetalningsfunkti o- nerna. Däremot finns kostnaderna för historik, kontrolluppgifter, m.m. kvar. År 2 och för tid därefter avser kostnaderna aviseringarna om anvisningar från länsa r- betsnämnden/arbetsförmedlingen för vilande SGI/studietids SGI, historik, m.m. 3.Samma redovisningsprincip som 2000. 4.Kostnaderna för porto upphör år 2 utom vad avser godkännande av sjukperioder enligt punkt 9. 5.Samma redovisningsprincip som 2000. 6.Samma redovisningsprincip som 2000. 7.Indirekta kostnaderna som avser administrativa stödfunktioner (ledningsfunktion, personalfunktion, ekonomifunktion m.m.) kommer inte minska även om admi- nistrationen av aktivitetsstöd upphör. 8.Beräknat resursbehov hos försäkringskassorna för godkännande av sjukperioder, tillfällig vård av barn, m.m. 9.Portokostnader för utskick av försäkran till deltagare för sjukperioder, ko n- trolluppgift, m.m. 10.Utveckling av IT-stöd för registrering och överföring av godkända sjukperioder till arbetslöshetskassorna samt drift och förvaltningskostnader. De gällande re g- lerna innebär att både och en eventuell ny utbetalare måste ha fullständig information om och när aktivitetsstöd ska utgå för att försäkring s- kassan ska kunna pröva frågor om sjuk- och tillfällig vård av barn perioder, m.m. . Detta innebär en engångskostnad om ca för att utveckla en ny informationsöverföring mellan den nya utbetalaren och RFV samt en årlig kostnad om för produktion och förvaltning för godkända sjukperioder, m.m. De beräknade kostnaderna är översiktliga. Närmare beräkning kan inte ske förrän förutsättningarna är klarlagda.