sou · GPB340 · 2002-01-01 00:00:00 — För tillträde till Yrkeshögskoleutbildning krävs antingen studentexamen eller yrkesexamen från andra stadiet. Yrkeshög- skoleexamina omfattar 140–(3,5–4,). Inom vuxenutbildningen finns även yrkes- och specialyrkes- examina som avläggs i fristående yrkesprov. Kortare, förberedande utbildning för dessa examina ges. En del folkhögskolor ger förutom allmänbildande vuxenut- bildning även grundläggande yrkesutbildning och yrkesinriktad tilläggsutbildning. Yrkesinriktade postgymnasiala utbildningar ges inom begreppet Videregående uddannelser och omfattar utbildningar inom alla ämnesområden. Det finns korta, medellånga och långa utbildningar. För tillträde krävs i regel studentexamen (motsv) eller relevant yrkesutbildning. Korta yrkesutbildningar finns inom det merkantila och tekniska området och ges vid handelsskolor och tekniska skolor. Utbild- ningarna är mellan 2 och 3 ½ år långa och viss praktik ingår. Medellånga utbildningar omfattar studier och ges inom det tekniska, pedagogiska, sociala, konstnärliga, informa- tions- och hälso- området. Utbildningarna omfattar både teoretiska studier och praktik. Vid de statliga högskolorna ges kortare och mer yrkesinriktade kurser/utbildningar än vid universiteten. Studietiden är vanligtvis . För tillträde krävs avslutad gymnasial utbildning (el motsv) eller realkompetanse (och yrkeserfarenhet). Utbildningar som ges är bl.a.: lärar-, förskollärar- och ingenjörs- utbildningar liksom utbildningar inom hälso- och sjukvård och inom det sociala området. Grundläggande yrkesutbildning (inklusive lärlingsutbildning) ges inom gymnasieskolans 3-åriga program. Yrkesutbildning ges bl.a. vid Fachgymnasien, Fachoberschulen, Berufsfachschulen, Berufsaufbauschulen och Fachschulen. För tillträde till krävs oftast avslutad 10-årig skolgång i vissa fall i kombination med minst 2-årig yrkesutbildning och viss yrkes- erfarenhet. Utbildningarna är mellan ett och långa och ger behörighet för vidare yrkesutövning. Yrkesutbildning på postgymnasial nivå ges bl.a. vid Fachhochschulen och Berufsakademien. Utbildningarna är i regel minst 3-åriga oftast längre. I utbildningarna kombineras teoretiskt och praktiskt lärande. På gymnasial/postgymnasial nivå finns även yrkesutbildning vid Berufsfachschulen, inom företag och som en kombination av utbildning vid Berufsfachschule och vid företag (anerkannte Ausbildungsberufe). Utbildningarna är oftast 3–3 ½-år långa och uppdelade i två steg. Kortare utbildningar finns. För ytterligare information se Studien- und Berufswahl 2000/2001 avd 8 och 6 (). Vid sidan av universitetens generella 2-åriga (Diplôme dEtudes Général ) inom första cykeln finns ett antal yrkestekniskt inriktade studieprogram vilka förbereder till: DEUST (Diplôme d'Etudes Scientifiques et Techniques). I utbildningen ingår både teoretisk och praktisk undervisning liksom företagspraktik. Orientering mot DEUST kan ske under det första eller andra året av grundutbildningen. DUT (de Technologie) är en tvåårig, postgymnasial utbildning som ges vid universitetens tekniska institut (de Technologie). Det finns 24 olika specialiteter. I vissa fall kan DUT fås efter endast studier (detta kallas année spéciale) Det gäller dem som redan har postgymnasiala studier . Antagningen till dessa yrkesorienterade program är mycket selektiv. BTS (Brevet de Technicien Supérieur) är tvååriga postgymnasiala ännu mer yrkesinriktade utbildningar som ges utanför universiteten inom lycées. Det finns 85 olika specialiteter och fler planeras. Cirlka en fjärdedel ligger inom jordbrukssektorn (BTSA) För tillträde krävs avslutad gymnasieskola (Bac). Licence Professionelle är en helt ny högskolexamen infördes fr.o.m ht 2000. Den innebär en ettårig påbyggnad på de tvååriga yrkesutbildningarna (bac +3). Den är öppen för alla som har en DUT, DEUST, BTS eller BTSA. Den ges på universiteten men omfattar också 12 till 16 veckors praktik på företag. Den har införts för underlätta inträdet på arbetsmarknaden. I har de äldre yrkesutbildningarna inom gymnasieskolan (Formación profesional I och II) ersatts av ett nytt yrkes- utbildningssystem. Det har också två nivåer – Grado Medio med 61 olika specialiteter och Grado Superior med 75 olika specialiteter. Den högre nivån betecknas som non university higher education och yrkesmässigt blir man tekniker på mellannivå (Técnico Superior). För tillträde krävs avslutad gymnasieskola (Bachillerato) eller en yrkesutbildning inom samma område på den lägre nivån, Grado Medio (med titeln ) samt inträdesprov (prueba de accesso). Den som fyllt och inte uppfyller dessa krav kan få tillträde efter godkänt test. Utbildningarna är ett eller långa inklusive praktik och äger rum antingen i vanliga gymnasieskolor eller speciella yrkesskolor. En avslutad yrkes- utbildning på högsta nivån (Grado Superior) ger direkt tillträde utan inträdesprov (selectividad) till den längre traditionella universitetsutbildningen inom det speciella området. Det finns också 3-åriga yrkesinriktade utbildningar på hög- skolenivå som leder till titeln , Ingeniero Técnico eller Arquitecto Técnico. Den som avslutat en sådan utbildning och vill fortsätta på det längre, mer teoretiska Licenciado programmet får tillgodoräkna av de tidigare utbildningen. Vid universiteten finns korta yrkesförberedande utbildningar inom en rad områden som leder till Diploma () De är två – långa, vanligen tre. En praktikperiod kan ingå. Till- trädeskrav är avslutad gymnasieutbildning och inträdesprov. Den som vill fortsätta på en längre universitetsutbildning får tillgodo- räkna . Postgymnasiala yrkesförberedande utbildningar finns också utanför universiteten inom specialskolor Scuole dirette a fini speciale (SDAFS). Tillträdeskraven är samma som för Diploma men utbildningarna är mer yrkesinriktade. Längden är två till inklusive obligatorisk praktikperiod. Exempel på områden är kosmetika, mode, marinbiologi. Utbildningarna leder till Diploma di Scuola di diretta a fini speciali. har ett omfattande system av yrkesutbildningar, både på gymnasial och eftergymnasial nivå. De gymnasiala systemet består av två nivåer där den första nivån bygger på åttaårig grundskola. Den första nivån är och avslutas med bevis över Voorbereidend Beroepsondewijs, VBO (Preparatory Vocational Education). VBO-utbildningarna omfattar i regel åldrarna 12–vilket innebär att utbildningen närmast är att betrakta som en grundskoleutbildning i . Nästa nivå omfattar två till och avslutas med bevis över Middelbaar Beroepsonderwijs, () och omfattar åldrarna 16–. stort antal yrkesprogram inom följande sektorer: teknologi, ekonomi, hälsovård, agronomi och miljökunskap. Skolorna har stor frihet i utformningen av dessa program. De allmänna ämnena har minskats till förmån för de mer yrkesspecifika. finns det fyra olika typer av : orienteringsprogram (oriënterende programma´s), korta program (korte opleidingen, ), medellånga program (tussenopleidingen, tre till ) och långa program (lange opleidingen, tre till ). De tre första programmen är mer praktiskt inriktade och ger inte behörighet till högskolestudier. Tillträdeskraven till de medellånga och långa MBO-programmen är antingen ett diplom över VBO eller MAVO, Middelbaar Algemeen Voortgezet Onderwijs (Junior General ) 8+4 år. De långa programmen innehåller mer teori och ger behörighet till yrkesutbildningar på högskolenivå, Hoger Beroepsonderwijs, HBO). HBO-utbildningarna omfattar 168 credits () och ligger inom högskolesektorn i . För tillträde krävs HAVO-diplom (8+5), VWO-diplom (högsta gymnasienivån i (8+6)) eller MBO-diplom (8+3–). HBO-utbildningarna finns inom följande sektorer: teknik (ingenjörsprogram bl.a.), ekonomi, hälso- och sjukvård, konst- närliga utbildningar, lärarutbildningar, beteendevetenskap och sociala yrken (socionomutbildningar bl.a.), agronomi och miljö- kunskap. I utbildningarna ingår alltid ett examensarbete och praktik/projektarbete . är ett för- beredande år, propedeuse, med allmänna ämnen som har anknytning till yrkesinriktningen. De efterföljande åren omfattar yrkesspecifika kurser, tre ingår i regel praktik/projektarbete och fyra skriver man sitt examensarbete. Utbildningen leder till följande examen: getuigschrift hoger beroepsonderwijs eller getuigschrift van het afsluitende examen. Examen leder också till följande titlar: ingeniuer, ing för de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna och till baccalaureus, bc för de övriga. har två nivåer av yrkesutbildningar. Gymnasial yrkesutbildning (kutsekeskharidus) och högre yrkesutbildning (kutsekõrgharidus). Den gymnasiala yrkesutbildningen kan dels bygga direkt på och omfattar då , bygga på gymnasieutbildning och omfattar då , utbildningen räknas som gymnasial. Högre yrkesutbildning ligger inom högskole- sektorn och omfattar tre till . För tillträde krävs avslutad gymnasieutbildning. finns det 54 skolor som ger yrkesutbildningar som bygger på grundskola och 74 skolor som erbjuder yrkes- utbildningar som bygger på gymnasieutbildning. Yrkesut- bildningarna finns inom 35 olika områden med stora möjligheter till specialisering. Följande områden prioriteras: servicenäring (catering, turism, hotelledning, handel), logistik (transporter, kommunikation), IT, elektronik och telekommunikation. De treåriga programmen som bygger på grundskola leder till följande examensbevis tunnistus põhihariduse baasil kutsekeskhariduse omandamise kohta (certificate on acquiring secondary vocational education based on basic education). De ettåriga postgymnasial programmen som bygger på gymnasieutbildning leder till tunnistus keskhariduse baasil kutsekeskhariduse omandamise kohta ((certificate on acquiring secondary vocational education based on secondary education). Högre yrkesutbildning (kutsekõrgharidus) infördes och ersätter de tidigare diploma-programmen som också till största delen var yrkesinriktade. Det finns sju skolor som ger kutsekõrgharidus-utbildningar. De utbildningar som ges är bl.a. sjuksköterske-, barnmorske-, socionom-, förskollärare- och sam- hällsvetenskapliga utbildningar . Utbildningarna omfattar (120–160 credits). I utbildningarna ingår praktik omfattande av utbildningstiden. Slutförd utbildning leder till ett diplom som anger specialiseringen. har flera olika typer av yrkesutbildningar. Det finns gymnasial professionell utbildning (videja speciala izglitiba). Dessa utbildningar finns inom området teknik, ekonomi, sjuksköterska, apotekare (troligtvis receptarie (min anmärkning), konst och musik. Man kan antas direkt efter , utbildningen omfattar då fyra till och innehåller även allmänna gymnasie- ämnen. Den som har gymnasieutbildning kan läsa ytterligare två till och utbildningen består då huvudsakligast av de yrkesmässiga kurserna och räknas som postgymnasial. Både slutförda längre och kortare utbildningarna ger behörighet till högskolestudier. De skolor som erbjuder de professionella utbildningarna kallas i regel tehnikums eller koledza (college). Delar av de postgymnasiala utbildningarna (framförallt sjuk- sköterske, ekonom- och vissa tekniska utbildningar) har omvandlats till att vara en del av den första cykeln i högre utbildning. Dessa utbildningar leder till ett collegediplom och nivå IV yrkeskvalifikation (CEDUC-klassificering). I finns ett utbyggt system av eftergymnasiala utbildningar inom alla yrken, från teknik till vård och socialt arbete. Dessa ges vid speciella postgymnasiala skolor (szkoly policealne). För tillträde krävs fullständig gymnasieutbildning (8+4 år) från en teoretisk linje. Utbildningarna ligger under tillsyn av lokala skolmyndigheter och leder till samma yrkestitlar som gymnasiala praktisk-teoretiska utbildningar (8+5 år). finns även yrkeshögskolor som tillhör högskole- sektorn. Dessa skolor har stark lokal anknytning och svarar mot den lokala arbetsmarknaden. Utbildningarna är 3-åriga och leder till examen licencjat. Exempel på områden inom denna sektor är offentlig administration, turism, ekonomi, informatik, lärar- utbildningar. Vissa tekniska utbildningar som avslutas med examen inzynier förekommer också. (dir 2000:35) (dir. 1996:26, 1996:41) Svenskt näringsliv (tidigare ) Arbetsgruppen med uppgift att kartlägga personalförsörjning och utbildningsbehov inom äldreomsorgen (S 1998:D): Personal- försörjning och kompetensfrågor inom äldreomsorg och äldrevård. (1999): Flaskhals eller överdrivet formu- lerade behov? – en analys av arbetsgivarnas krav vid rekrytering. (2001): Var finns jobben ? DS 2000:33 En ny eftergymnasial yrkesutbildning Högskolelagen (SFS 1993:100) Högskoleförordningen (SFS 1993:100) (1996): högskolereform – Vad blev det av den? (1998) Nittiotalets studenter. Bakgrund och studie- mönster. nr 2, 1998 (1999a): Den högre utbildningen och arbets- marknadens behov – delrapport med anledning av ett regerings- uppdrag. omvärldsanalys för högskolan. Arbets- rapport nr 3, 1999 (1999b): Högskoleutbildade – tillgång och efter- frågan. Rapport med anledning av ett regeringsuppdrag. Hög- skoleverkets arbetsrapport nr 9, 1999 (1999c): Internationella trender på högskole- området. nr 2, 1999 (1999d): Kan gymnasieskolan förse högskolan med studenter? nr 5, 1999 (1999e): Traditionella och icke-traditionella studenter. nr 8, 1999 (2000a): Nybörjare och registrerade /2000 – nya data från universitets- och högskoleregistret. (2000b): Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald. (2000c): Årsrapport för universitet och högskolor 1999 (2001): Internationell jämförbarhet och nationell styrning – aktuella perspektiv på högskolans examensordning. /: Ny kunskap – nya världar. Vilken kompetens behöver företagen? , : YTH – Vem och Varför? Samlade erfarenheter av landets yrkestekniska högskoleutbildning. Josefson, : Teoretisk och praktisk kunskap. Ur å andra sidan: Kvinnors och mäns villkor. : Hur fyller vi Kompetensklyftan? : Utbildningsutbudet – villkor och möjligheter. 1975:9 Regeringens proposition om reformering av högskole- utbildningen m.m. 1992/93:1 Universitet och högskolor: frihet för kvalitet 1994/95:100, bil. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystem 2000/01:1 Budgetpropositionen 2000/01:63 Kvalificerad yrkesutbildning revisorer: utveckling. Förslag till 2000/01:RR10 : Kursutveckling inom högskolan. : Barnomsorg och skola i siffror. SOU 1993:85 Ursprung och utbildning SOU 1999:66 God vård på lika villkor? Om statens styrning av hälso- och sjukvården. SOU 1999:119 Utvärderingen av KY SOU 1999:122 KY – Kvalificerad yrkesutbildning SOU 2000:47 Mångfald i högskolan SOU 2000:82 Högskolans styrning SOU 2000:119 Individuellt kompetenssparande IKS – med start SOU 2001:13 Nya villkor för lärandet i den högre utbildningen St. Meld: Om korte yrkesrettede utdanninger etter videregående opplaering St. meld. Nr 20 (2000-20001) St. meld: Gjör din plikt – krev din rett. St. meld nr 27 (2000-2001) : Arbetskraftsbarometern ´00 – Utsikterna på arbetsmarknaden för 78 utbildningar. Information om utbildning och arbetsmarknad 2000:4. Studiestödslagen (SFS 1999:1395) Studiestödsförordningen (SFS 2000:655) och : Fakta om vård- och omsorgspersonal i kommuner och landsting, 2000 Teknisk framsyn: Det framsynta samhället. En syntesrapport från teknisk framsyn. Teknisk framsyn, 1999 Higher Education Area. Joint declaration of Ministers of Education. Convened in on the 19th of 1999 (elektronisk referens) (elektronisk referens)