sou · GPB310d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Såsom tidigare nämnts utgörs merparten av forskningen på området av studier av homosexuella mödrar samt deras barn som tillkommit i en tidigare heterosexuell relation. I dessa studier har man vanligtvis valt heterosexuella ensamstående mödrar som jäm- förelsegrupp. Skälet till att man valt just denna grupp är att de två familjetyperna är lika i det avseendet att båda gruppernas barn växer upp i familjer utan en närvarande far. Därtill har barnen det gemensamt att deras föräldrar har separerat.20 Valet av denna jämförelsegrupp har kritiserats eftersom en del annan forskning kring barn i allmänhet har visat att s.k. skilsmässobarn i större utsträckning än andra barn kan få problem under sin upp- växt. Således har jämförelsegrupperna i de senare studierna av barn i homosexuella familjer utvidgats till att även omfatta sammanbo- ende heterosexuella föräldrapar.21 Vid kvantitativa studier söker man uppnå representativitet genom slumpmässigt urval av stora grupper så att den undersökta grup- pens resultat skall kunna användas för generalisering. Ett sådant urval kräver tillgång till ett tillförlitligt register över hela populatio- nen.22 Homosexuella familjer utgör en s.k. dold population (hidden population). Med detta menas att det inte alltid existerar någon urvalsram, vilket beror på att storleken på och gränserna för popu- 20Se (1992), (1997:23). 21Se t.ex. Brewaeys m.fl. (1989). 22Kruuse (1998). Barn i homosexuella familjer lationen kan vara okända. Det finns således vanligtvis inga register med uppgifter om dolda populationer, såsom homosexuella famil- jer. Vid studier av barn med homosexuella föräldrar har man därför i stället fått tillämpa sådana alternativa urvalsförfaranden som brukar användas vid studier av dolda populationer. Man har i undersök- ningar om barn med homosexuella föräldrar varit hänvisad till att söka efter deltagare genom, t.ex. lokala intresseorganisationer för homosexuella, annonser i lokal- och rikspress, affischering eller flygblad. Att inte ha tillgång till tillförlitligt register över dem som skall undersökas påverkar möjligheten att kunna generalisera eftersom man inte har kännedom om hur pass representativt urvalet är. Dessa metodproblem behandlas i de flesta av de studier av barn i homosexuella familjer där kvantitativa metoder används. Bland annat diskuterar man hur och på vilket sätt resultaten skall tolkas eftersom det inte går att strikt statistiskt generalisera sådana resul- tat då bortfallet kan snedvrida det. I dessa sammanhang under- stryks dock den betydelse resultaten kan ha – även om de inte kan generaliseras strikt statistiskt – för att öka kunskapen om situatio- nen för barn i homosexuella familjer. Man menar att dessa studier kan bidra till att ge en god bild av hur situationen kan vara för barn i homosexuella familjer. De kan dessutom användas för att synlig- göra homosexuellt föräldraskap och på så sätt öka omgivningens förståelsen för dessa barn.23 Vid kvalitativa studier kan urvalsförfarandet av undersöknings- populationer ske utifrån strategiska överväganden och inte – som vid kvantitativa studier – utifrån principer om ett representativt urval.24 Även i undersökningar som utförts med hjälp av kvalitativa metoder används t.ex. intresseorganisationer, annonser och flyg- blad för att nå dem man vill undersöka.25 Därtill har man i flera av studierna på området – såväl kvantita- tiva som kvalitativa studier – gjort s.k. snöbollsurval.26 Metoden – som vanligtvis används när populationens omfattning är okänd eller svårdefinierad – går ut på att hitta några respondenter som i sin tur leder forskaren vidare till andra respondenter. 23Se (1992). 24Starrin & (1994). 25Se t.ex. Bailey m.fl. (1995). 26Se t.ex. (1979). Barn i homosexuella familjer också kedjeurval (chain referral sampling) eller nätverksurval (network sampling).27 11.2.4Redovisning av forskningsresultat – inledning I följande avsnitt redovisas resultaten från den hittillsvarande forskningen om homosexuella familjer. Den största delen av forsk- ningen består av studier av barn som tillkommit i mödrars tidigare heterosexuella förhållanden. I dessa studier har i huvudsak barns könsutveckling, psykologiska och sociala utveckling undersökts. I en del av dem har även mödrars psykiska hälsa och öppenhet med den homosexuella läggningen behandlats. Man har i dessa studier ofta tillämpat samma eller liknade undersökningsmetoder, främst standardiserade intervjuer och tester. Därför kommer inte alla de studier som kommittén gått igenom, av barn till homosexuella mödrar, att redovisas i detalj. I stället lämnas en mer övergripande redovisning av resultaten från dessa studier. Däremot kommer de fåtal studier som finns av barn till homosexuella fäder och barn som tillkommit genom insemination att redovisas mer utförligt.28 Inledningsvis bör en amerikansk studie nämnas, i vilken en metaanalys29 görs av befintliga kvantitativa stu- dier av barn med homosexuella mödrar. Syftet med studien var att undersöka om och i så fall hur föräldrars homosexualitet påverkar barns utveckling. Resultaten från arton kvantitativa studier – med kontrollgrupper bestående av heterosexuella föräldrar – behandla- des statistiskt för att se om det fanns några skillnader mellan för- äldragrupperna och deras barn samt i så fall vilka. Man fann inga signifikanta skillnader mellan barn med homosexuella föräldrar respektive barn med heterosexuella föräldrar vad gäller barnens könsutveckling, psykologiska och sociala utveckling. Inga skillna- der framkom heller mellan homosexuellt respektive heterosexuellt föräldraskap.30 27Se Tiby (1999). 28I kommitténs genomgång av forskningen har vi även påträffat studier av och (K.Cameron & P.Cameron 1996, 1997 och 1998). Dessa studier uppfyller inte de vedertagna krav som ställs på forskning för att den skall betraktas som tillförlitlig. Kommittén kommer därför inte att redovisa några resultat från studierna. 29Metaanalys är en statistisk metod som utnyttjar resultaten från ett varierande antal sinsemellan helt oberoende studier för att bredare belysa det man vill undersöka. Genom att kombinera resultaten från många studier reducerar man slumpens inflytande på resultaten och därmed risken för felaktiga slutsatser beträffande behandlingseffekter. 30Allen & Burrell (1996). Barn i homosexuella familjer 11.2.5Homosexuella mödrar och deras barn I kommitténs genomgång av forskningen om barn med homosexu- ella mödrar har vi funnit att de senaste studierna till stor del avser barn som tillkommit genom insemination. Som tidigare nämnts kommer resultaten från dessa studier att behandlas i ett särskilt avsnitt (11.3.4). I denna del redovisas således endast resultat från undersökningar som avser barn som tillkommit i homosexuella mödrars tidigare heterosexuella relationer. I vissa av dem kan det dock även ingå ett fåtal barn som tillkommit genom insemination eller som är adopterade. Den större delen av denna forskning genomfördes i och samt . Den består i huvudsak av kvantitativa studier. I en del av studierna har dock även kvalitativa undersökningsmetoder använts, såsom djup- intervjuer. Forskningen om homosexuella familjer har varit inriktad på såväl de homosexuella mödrarna som deras barn. Kommitténs redovisning koncentreras på resultat från forskningen om barnen, särskilt vad gäller deras könsutveckling, psykologiska och sociala utveckling. Undersökningar om barns könsutveckling Med könsutveckling avses i detta sammanhang barns könsidentitet, könsrollsbeteenden och sexuella läggning. Forskningen i denna del är genomförd , med undantag för en longitudinell studie av Tasker och Golombok.31 Studien är en upp- följning av en tidigare undersökning som de båda utförde i Stor- tillsammans med en kollega . I den tidigare undersökningen jämfördes 37 barn till ensamstå- ende homosexuella mödrar med 38 barn till ensamstående hetero- sexuella mödrar vad gällde barnens könsutveckling, psykologiska och sociala utveckling.32 undersöktes – med hjälp av standardiserade psykologiska metoder – dessa barn igen. Barnen hade nu blivit vuxna och deras medelålder var . 31Tasker & Golombock (1997). 32Golombok m.fl. (1983). Barn i homosexuella familjer I den tidigare undersökningen var såväl den homosexuella modern som hennes barn i centrum. I den longitudinella studien har fokus förskjutits mot de vuxna barnen och deras upplevelser av att växa upp i en lesbisk familj. Denna studie är den enda som följt barn till homosexuella mödrar från det att barnen var små till dess att de har blivit vuxna och som på så sätt undersökt hur deras uppväxt i en lesbisk familj har påverkat deras vuxenliv.33 Ett vanligt förekommande antagande är att barn som växer upp med homosexuella mödrar i högre grad än andra blir homosexuella som vuxna. Eftersom forskningen i huvudsak har behandlat homo- sexuella mödrars minderåriga barn har antagandet tidigare inte prö- vats i någon större utsträckning. Men i och med den longitudinella studien – i vilken vuxna barn till homosexuella respektive hetero- sexuella mödrar ingår – har frågan närmare kunnat undersökas. I studien framkom att nästan samtliga av de vuxna barnen till lesbiska mödrar under olika skeenden av uppväxten funderade över den egna sexualiteten. Dessa funderingar handlade mycket om den egna sexuella läggningen. Det gällde särskilt de homosexuella mödrarnas döttrar som i högre grad än sönerna även hade reflekte- rat över möjligheten att ha en relation med någon av samma kön. Sådana reflektioner fann man inte alls hos jämförelsegruppen. Såle- des var det endast de homosexuella mödrarnas barn som uppgav att de hade haft någon form av samkönad sexuell relation (fem döttrar och en son). Dessa relationer avsåg allt från en enstaka kyss till ett långvarigt förhållande. Endast två av dem betraktade sig som homosexuell. Denna skillnad mellan undersöknings- och jämförelsegruppen kan enligt Tasker och förklaras med att de som har växt upp i en familj som öppet har accepterat homosexuella relationer troligtvis ser homosexuella relationer som ett möjligt alternativ i större utsträckning än de som levt i en miljö där sådana relationer ifrågasatts eller förnekats.34 Det finns även en studie från slutet av vuxna barn till homosexuella mödrar som behandlat den sexuella läggningen hos barn till lesbiska mödrar. Studien – som utfördes av Gottman – 33Tasker & (1997). 34Tasker & (1997). Barn i homosexuella familjer omfattar 35 vuxna döttrar som har växt upp med homosexuella mödrar och två jämförelsegrupper med vardera 35 personer. Den ena jämförelsegruppen bestod av vuxna döttrar till ensamstående heterosexuella mödrar och den andra gruppen av vuxna döttrar till omgifta heterosexuella mödrar. Samtliga respondenter var i åld- rarna 18–. Studien utfördes med hjälp av olika standardiserade tester som bland annat mätte respondenternas könsidentitet, könsrollsbeteen- den och sexuella läggning. Vad gäller det sistnämnda så var det döttrarnas sexuella fantasier som undersöktes och inte deras bete- enden. Studien visar att av samtliga respondenter kände sig attraherade av kvinnor och hade homosexuella fantasier. Andelen kvinnor som hade sådan fantasier var lika hög i de tre grupperna, ingen skillnad uppmättes alltså mellan döttrarna till homosexuella mödrar och heterosexuella mödrar.35 Ungefär undersökte Huggins 18 tonårsbarn till homo- sexuella mödrar. Kontrollgruppen bestod av 18 barn till ensamstå- ende heterosexuella mödrar. De undersökningsmetoder som användes var standardiserade tester. En av tonåringarna i jämförel- segruppen identifierade sig som homosexuell, men ingen i under- sökningsgruppen.36 Tonåringars sexuella preferenser har även undersökts med kvali- tativa metoder. undersöktes detta av i en studie av barn och tonåringar till homosexuella mödrar och transexuella föräldrar. Inom ramen för studien intervjuades tonår- ingarna om deras romantiska preferenser, erotiska fantasier och sexuella beteenden. Med utgångspunkt från dessa intervjuer fann att samtliga tonåringar hade erotiska fantasier och beteenden som uteslutande var heterosexuella.37 35Gottman (1990). 36Huggins (1989). 37Green (1978). Barn i homosexuella familjer Ett tiotal studier av barn med homosexuella föräldrar har behandlat barnens könsidentitet och könsrollsbeteenden.38 Studierna har i huvudsak utförts med kvantitativa metoder, t.ex. standardiserade tester och intervjuer. Ett exempel på en sådan större studie är den som Kirkpatrick och hennes medarbetare genomförde . Syftet med studien var att jämföra barn till homosexuella mödrar med barn till heterosexuella mödrar vad gällde barnens könsutveckling och psykologiska utveckling. I undersökningsgruppen ingick 20 barn till homosexuella mödrar och i jämförelsegruppen 20 barn till ensamstående heterosexuella mödrar. Barnen var i åldrarna 5–och könsfördelningen var jämn. Inom ramen för studien genomfördes bl.a. psykiatriska och psy- kologiska bedömningar av barnen med hjälp av olika standardise- rade tester och intervjuer. Barnens könsutveckling undersöktes i ett speciellt lekrum där barnen dels fick leka med egna valda leksaker, dels fick svara på olika frågor om t.ex. tidiga minnen, drömmar, framtidsplaner och könsrelaterade intressen. Därtill tillämpades ett särskilt standardi- serat test för att ta reda på barnens egna könsuppfattning, dvs. Testet gick ut på att barnen skulle rita en människofigur och den information man ville få av testet var vilket kön barnen gav sin figur. Det var 32 barn, 16 i varje grupp, som ritade en figur av samma kön som de själva tillhör. Detta resultat var inom för testet. Information om barnens könsutveckling inhämtades också från deras mödrar och lärare genom olika standardiserade fråge- formulär. Man fann att det undersökta barnen uppvisade normal könsut- veckling. Deras könsutveckling skilde sig inte heller från jämförel- segruppens. De bör nämnas att den psykiater och den psykolog som testade barnen kände i testsituationerna inte till om barnen tillhörde undersökningsgruppen eller jämförelsegruppen.39 38Gottman (1990), (1986), m.fl. (1986), (1983), Kweskin & (1982), Hoeffer (1981), Kirkpatrick m.fl. (1981), Mandel & Hotvedt (1980), Rees (1979), (1978). 39Kirkpatrick m.fl. (1981). Barn i homosexuella familjer Ett annat exempel på en större kvantitativ studie av barns köns- utveckling är den som Hoeffer genomförde , i vilken könsrollsbeteenden hos barn till homosexuella mödrar undersöktes. I studien deltog 20 lesbiska mödrar, 20 heterosexuella mödrar och det äldsta barnet (6–) till respektive moder. Mödrarna var antingen frånskilda, eller separerade, () eller så hade de aldrig varit sammanboende med barnets far. Inom ramen för denna studie användes olika typer av standardi- serade tester, bl.a. ett test om barns leksakspreferenser. Leksakerna och aktiviteterna som ingick i testet var uppdelade i tre grupper; typiskt maskulina, typiskt feminina eller neutrala. Oberoende av mödrarnas sexuella läggning föredrog pojkarna typiska pojkleksa- ker och pojkaktiviteter framför neutrala sådana. Medan flickorna tvärtom föredrog neutrala leksaker och aktiviteter framför typiska flickleksaker. Hoeffer fann alltså att när det gällde val av leksaker var det ingen skillnad mellan de barn som hade homosexuella mödrar och de som hade heterosexuella mödrar. Resultatet var också inom för testet. Hoeffer studerade även mödrarnas preferenser vad gällde bar- nens leksaker och aktiviteter. De homosexuella mödrarna föredrog i högre grad än de heterosexuella mödrarna en blandning av köns- typiska och neutrala leksaker för sina barn. Deras preferenser ver- kade dock ha en mycket liten egentlig påverkan på barnens egna val av aktiviteter och leksaker. Både de homosexuella och de heterosexuella mödrarna ansåg att barnens kamrater hade ett mycket större inflytande på deras barns val av leksaker och aktiviteter än vad de själva eller barnens syskon hade.40 och hennes medarbetare har också undersökt barns könsrollsbeteenden och könsidentitet. I deras studie av 37 barn till lesbiska mödrar undersöktes detta med hjälp av olika standardise- rade intervjuer och frågeformulär. Barnens resultat jämfördes med resultaten från en kontrollgrupp av 38 barn till heterosexuella mödrar. I intervjuerna med barnen framkom att de föredrog leksaker och fritidsintressen som överensstämmer med vad som är vanligt för deras kön. Intervjuerna med de lesbiska mödrarna bekräftade bar- nens utsagor. Barnens resultat var alltså inom för testerna. Det vill säga att barnen uppvisade en förväntad könsutveckling. och hennes medarbetare fann heller inga skillnader 40 Hoeffer (1981). Barn i homosexuella familjer mellan barnen till homosexuella mödrar och kontrollgruppen vad gällde barnens könsrollsbeteenden och könsidentitet.41 I de andra studierna som behandlat barns könsidentitet och könsrollsbeteenden har heller inget framkommit som tyder på att barns könsutveckling påverkas av att de lever tillsammans med homosexuella föräldrar. I samtliga dessa studier har man funnit att barn med homosexuella mödrar visar på en normal utveckling vad gäller deras könsrollsbeteenden och skapande av en egen könsidentitet. Inga skillnader har heller framkommit mellan dessa barn och barn till heterosexuella mödrar.42 Barns psykologiska och sociala utveckling Såsom tidigare redovisats var forskningen om barn med homosexu- ella föräldrar från början inriktad på barns könsutveckling. har forskningsområdet utvidgats och inbegriper även frågor kring barns psykologiska och sociala utveckling. Dessa områden behandlas främst i de studier som har utförts under 1990- talet och som avser barn som tillkommit genom insemination (avsnitt 11.2.7). Men i ett tiotal av de studier som avser barn som tillkommit i heterosexuella relationer tas även en eller flera aspekter av barns psykologiska och sociala utveckling upp, vilka redovisas nedan. Som tidigare nämnts i samband med redovisningen av forskningen om barns könsutveckling har Kirkpatrick och hennes medarbetare även undersökt barns psykiska hälsa. Barnen bedömdes bland annat av en psykiater och en psykolog och fick genomgå olika standardiserade tester. Man fann inga skillnader mellan barnen till de homosexuella mödrarna och jämförelsegruppen vad gällde barnens psykiska hälsa. Det noterades dock att det var ett större antal barn totalt 41Golombok m.fl. (1983) 42Gottman (1990), (1986), m.fl. (1986), (1983), Kweskin & (1982), Hoeffer (1981), Kirkpatrick m.fl. (1981), Mandel & Hotvedt (1980), Rees (1979), (1978). Barn i homosexuella familjer som uppvisade tecken på psykisk ohälsa än vad som är normalt för denna åldersgrupp. Denna upptäckt ansåg Kirkpatrick och hennes medarbetare kunde bero på att samtliga av barnen hade gått igenom en skilsmässa och till följd av detta hade flera av dem flyttat, bytt barnomsorg eller skola m.m. Sådana omständigheter menade de berör vissa barn mer än andra, vilket visade sig i deras resultat.43 I och Taskers studie genomfördes också psykiat- riska bedömningar av barn med homosexuella mödrar. Dessa bedömningar utfördes med liknande metoder som de som använ- des i Kirkpatricks studie. och Tasker fann heller inga skillnader mellan undersökningsgruppen och kontrollgruppen vad gällde barnens psykiska hälsa.44 Dessa resultat följdes sedan upp i den longitudinella studien när barnen blivit vuxna. I den longitudinella studien undersöktes de vuxna barnens psy- kiska hälsa med hjälp av standardiserade tester. Inom ramen för den standardiserade intervjun undersöktes även om responden- terna har eller hade haft några psykiska problem t.ex. depressioner eller stark oro samt om de i så fall sökt professionell hjälp. Inga skillnader framkom mellan de vuxna barnen till homosexu- ella mödrar och jämförelsegruppen vad gällde deras psykiska hälsa.45Det har från vissa håll antagits att barns uppväxt i homosexuella familjer kan ha negativa effekter på deras psykolo- giska och sociala välbefinnande som visar sig först när de har blivit vuxna (sleeper effects). Men den longitudinella studien visar att de vuxna barnen till homosexuella mödrar har fortsatt att ha en god psykisk hälsa. och Tasker menar att detta resultat tyder på att det inte finns något belägg för ett sådant antagande.46 utförde djupintervjuer med 21 barn i åtta homosexuella familjer. Syftet med intervjuerna var bland annat att undersöka barnens psykiska hälsa och ta reda på om de hade några sociala beteendeproblem. Hon fann att tonårsfamiljerna var mer problemfyllda än småbarnsfamiljerna. I några av familjerna hade tonåringarna dessutom haft det extra jobbigt i samband med deras mödrars komma-ut-process. Vid intervjuerna framkom det också att de flesta av barnen hade upplevt föräldrarnas separation som mycket mer traumatisk än 43Kirkpatrick m.fl. (1981). 44Golombok m.fl. (1983). 45Tasker & (1997). 46Golombok (1994). Barn i homosexuella familjer mödrarnas homosexuella läggning. När det gällde de faktiska pro- blem som vissa av tonårsbarnen hade vid undersökningstillfället så menade att det inte gick att fastställa om problemen berodde på mödrarnas sexuella läggning eller på föräldrarnas skilsmässa.47 I flera av studierna har barns relationer till kamrater behandlats. Syftet med detta har varit att undersöka om föräldrars homosexu- ella läggning påverkar barns förmåga att skapa eller behålla kamrat- relationer. Den första studien på området som behandlat denna fråga är den tidigare nämnda studien av om barn till homo- sexuella mödrar och transsexuella fäder . Resultaten från studien visar att barnen till de homosexuella mödrarna inte skilde sig från barn i allmänhet när det gällde att skapa och behålla kamratrelationer. Exempelvis så hade merparten av barnen en s.k. bästis som var av samma kön som de själva. I denna studie ingick det dock ingen kontrollgrupp.48 Således fort- satte att tillsammans med några medarbetare studera denna fråga i en annan liknande undersökning i vilken även en jämförelse- grupp av barn till ensamstående heterosexuella mödrar ingick. Såväl barnen som mödrarna intervjuades och testades beträffande barnens förmåga att skapa kamratrelationer. Ingen skillnad uppmättes mellan undersökningsgruppen och jämförelsegruppen vad gällde barnens kamratrelationer.49 fann vid sina intervjuer av barn och tonåringar med homo- sexuella mödrar att vissa av de yngre barnen upplevde att de var annorlunda än sina kamrater och att de i vissa situationer därför kände sig utanför kamratgemenskapen. De var ibland även rädda för att bli retade av kamraterna på grund av mödrarnas homosexu- ella läggning. Men enligt verkade det som om bar- nens respekt för mödrarnas val att leva som öppen homosexuell överskuggade de eventuella problem barnen tyckte sig uppleva till följd av detta.50 I Wyers undersökning av homosexuella fäder och mödrar fram- kom att drygt hälften av mödrarnas barn erfor vissa relationspro- blem. Största problemet för dessa barn var deras rädsla för att 47Lewis (1980). 48Green (1978). 49Green m.fl. (1986). 50Lewis (1980). Barn i homosexuella familjer kunna bli klandrade eller förlöjligade på grund av mödrarnas homosexualitet. De var också i vissa situationer osäkra på hur och på vilket sätt de skulle kunna berätta om sin familjesituation. Problemen ansågs dock inte vara så pass allvarliga så att de i någon större utsträckning påverkade barnens kamratrelationer.51 I och Taskers första studie framkom inga signifi- kanta skillnader mellan de undersökta barnen och jämförelsegrup- pen vad gällde deras förmåga att skapa och behålla kamratrelatio- ner. Samtliga barn hade också en bästis av samma kön som de själva.52 följdes senare upp i den longitudinella studien av de nu vuxna barnen. Man undersökte också om de hade blivit retade eller trakasserade när de var barn eller om de på annat sätt känt sig utanför kamratgemenskapen. Det visade sig att de hade blivit retade i högre grad än kontrollgruppen.