sou · GPB3101d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté med uppgift att lämna förslag till en ny rennäringspolitik samt göra en översyn av stödet till rennäringen och samisk kultur, rennärings- administrationen och rennäringslagstiftningen, m.m (dir. 1997:102). Till ordförande i kommittén förordnades numera f.d. universitetsdirektören . förordnades riksdagsledamöterna , numera f.d. riksdagsledamoten samt renägaren som ledamöter. förordnades dessutom riksdagsledamöterna som ledamöter. förordnades ombudsmannen och renägaren som ledamöter. Sedan begärt entledigande från sitt uppdrag, förordnades riksdagsledamoten som ledamot. Att som experter biträda kommittén förordnades departementssekreteraren , handläggaren , renägaren , vaktmästaren , renägaren , rennäringsdirektören , näringshandläggaren , ekonomen , departementssekreteraren , agronomen och ämnesrådet . förordnades dessutom avdelningsdirektören , departementsrådet , skogsmästaren och renägaren att som experter biträda kommittén. entledigades handläggaren från sitt uppdrag att vara expert. Till sekreterare förordnades hovrättsassessorn . förordnades agronomen som biträdande sekreterare. - och till har även hovrättsasessorn . Hagsgård varit förordnad som sekreterare. Kommittén har antagit namnet (Jo 1998:03). Härmed överlämnas kommitténs betänkande En ny rennärings- politik (SOU 2001:101). Till betänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Kommittén har därmed slutfört sitt arbete. Oktiigeassu (Nordsamiska) ................................................................... Tjoahkkájgäsos (Lulesamiska) .............................................................. Tjåangkan giesedh (Sydsamiska).......................................................... Förslag till lag om renskötselrätt................................................. Förslag till lag om bedrivande av rennäring................................ Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429).......... Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672)............... Utredningsuppdraget och arbetets bedrivande......................... Våra direktiv och uppdraget i övrigt ......................................... Avgränsningen av uppdraget..................................................... Allmänt om renskötselrätten ..................................................... Upphörande och inskränkning av renskötselrätten ................... Upplåtelser av jakt- och fiskerätt m.m. ..................................... Förhållandet till grundlagen och samernas urminnes hävd....... Renen, renbetet och rennäringen .............................................. Renen och betet ......................................................................... Rennäringens ..........................................struktur och ekonomi Mål för ................................................en ny rennäringspolitik Tre mål ...............................för en långsiktig rennäringspolitik 4.2.1 .........Samerna - ursprungsfolk och nationell minoritet 4.2.2 Synen på ursprungsfolk i ett internationellt 4.4.1 ..............................Det miljöpolitiska arbetet i korthet 4.4.2 .................................Dagens miljömål för rennäringen Förvaltningen ............................................av renskötselrätten Särskild ...................................................lag om renskötselrätt 5.3Vissa tvingande regler krävs för förvaltningen av 5.3.1 Organisationstvång är nödvändigt................................ 5.3.2Tvingande regler om organisationsform är nöd- 5.4 Nya regler för samebyn............................................................. 5.4.1 Bildande och upplösning av samebyn.......................... Ansvaret för samebyns skulder .................................... 5.5 Medlemskap i samebyn............................................................. 5.5.1 Rennäringslagens regler ............................................... 5.5.2 Medlemmarna skall vara samer.................................... 5.5.3Medlemmarna skall kunna härleda sitt ursprung från 5.5.4Samebyn skall anta den som uppfyller lagens krav 5.6Informationsprogram vid införandet av ny rennäringslag- Förhållandet mellan samebyarnas och andras markan- 6.1.1 Hänsyn till natur- och kulturmiljövården ..................... Renskötselrätt och äganderätt ................................................... 6.2.2 En generell och ömsesidig hänsynsregel...................... Hänsyn till andra intressen i samband med rennäring .............. Hänsyn till rennäring i samband med skogsbruk ...................... 6.4.1Nuvarande reglering av skogsbrukets hänsyn till 6.4.2Nuvarande reglering av skogsbrukets hänsyn till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen Nuvarande samråd skogsbruk - rennäring.................... 6.4.4 Våra överväganden och förslag.................................... Samråd i hela renskötselområdet.................................. 6.4.6Tydligare skydd för samebyarnas vinterbetes- Hänsyn till rennäringen i avverkningsanmälan ............ 6.4.9Prövning av avverkningar med hänsyn till Samordning av hänsyn till natur - och kulturmiljö - vården med hänsyn till rennäringens intressen ............ Ökad kunskap om renskötseln och stöd för lokal sam- Samebyarnas markanvändning på statlig mark......................... Våra överväganden och förslag 6.7Upplåtelser av nyttjanderätter på skogssamebyarnas 6.8 Rennäringen i samhällsplaneringen 6.8.1Planerings- och beslutsprocesser om markanvänd- 6.8.3 Våra överväganden och förslag.................................... 6.9 Jakt och fiske inom renskötselområdet ..................................... Samers jakt- och fiskerätt............................................. Markägares jakt- och fiskerätt...................................... 6.9.3Jakt- och fiskerätt på kronomark ovanför odlings- gränsen och på renbetesfjällen ..................................... 6.9.4 Jakt- och fiskerätt på övrig statlig mark ....................... 6.9.5 Våra förslag och överväganden.................................... Särskild lag om hur rennäring skall bedrivas ............................ Så få regler som möjligt ............................................................ Tillsyn över förvaltningen av betesresursen ............................. 7.3.1 Utvecklingen av nuvarande regler om högsta 7.3.3 Högsta renantal i respektive ................. 7.3.4 Tillämpningen av bestämmelserna om högsta Vad är koncessionsrenskötsel....................................... 7.4.2 Gällande regler om koncessionsrenskötsel .................. Överväganden och förslag............................................ Vad är renmärken ......................................................... 7.5.2 Gällande regler om renmärken ..................................... 7.5.4 Renmärken i , och i den svensk - norska Överväganden och förslag............................................ Stöd och ersättningar m.m. ....................................................... 8.1Kartläggning av statsanslag till rennäringen och den samiska 8.1.1 Anslaget Främjande av rennäringen............................. 8.1.3 Samerna och samisk kultur........................................... 8.1.5Övriga förhållanden som kan påverka lönsamhet Förslag avseende statsanslag..................................................... 8.2.1 Mål för stödet till rennäringen...................................... Administration av budgetmedel ................................... Samordning av anslag................................................... Upphävande av förordningar........................................ Beskrivning av Samefonden......................................... 8.4.2 Särredovisade medel under Samefonden ..................... 8.4.3 Våra överväganden och förslag.................................... Transport av ren ........................................................................ Den statliga rennäringsadministrationen ................................. 9.2Utgångspunkter för våra förslag till ändring av administra- 9.3 Framtida myndighetsuppgifter .................................................. 9.4En ny rennäringspolitik kräver två lagar samt en översyn av 9.5.4 Hantering av övriga myndighetsuppgifter.................... Myndighetsuppgifter avseende skogsmark .................. 9.5.6 Handläggningen av rennäringsfrågor bör inte läggas på en av länsstyrelserna..................................... 9.5.7 Samisk delaktighet i övrigt........................................... Våra förslag i förhållande till nr 169 ............. Ett stärkt skydd mot inskränkningar i renskötselrätten ............. Ursprungsfolkens rätt till naturtillgångar .................................. Förändringar i lagstiftningen..................................................... Information, utbildning och samverkan .................................... Förändringar i administrationen................................................ 10 Innehåll SOU 2001:101 Förslaget till lag om renskötselrätt............................................ Förslaget till lag om bedrivande av rennäring........................... Förslaget till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) ................................................................................. Förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) ................................................................................. Reservationer och särskilda yttranden................................................ Direktiven med hänvisningar till betänkandetexten .................... Tabell med paragrafer i rennäringslagen och motsvarande bestämmelser i förslaget .............................................................. Tabell med paragrafer i förslaget och motsvarande bestäm- melser i rennäringslagen .............................................................. Statistik från riksskogstaxeringen................................................ Samerna har bott i norra och på . I äldre tid levde samerna av jakt, fiske och samlande. Renen var då ett viktigt bytesdjur. Över tiden förändrades samernas traditionella verksamhet till att arbeta med och följa en sammanhållen renhjord mellan olika betesmarker. Samernas historiska bruk av marken har givit upphov till en särskild bruksrätt till fastighet, renskötselrätten. Renskötselrätten innebär att den som är same får använda mark och vatten på visst sätt till underhåll för sig och sina renar. Renskötselrätten tillkommer den samiska befolk- ningen och grundas på urminnes hävd. I renskötselrätten ingår bl.a. rätt till renbete, jakt och fiske. Renskötselrättens närmare innebörd utveck- las i kapitel 2. Samerna har enligt 1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformen ett grundlagsskydd i egenskap av etnisk minoritet. har uttalat att samerna i är en etnisk minoritet som i egenskap av ur- sprunglig befolkning i sitt eget land intar en särskild ställning (prop. 1976/77:80, bet. 1976/77:KrU43, rskr. 1976/77:289). inrättade en särskild statlig myndighet, Same- tinget. De 31 ledamöterna i utses genom val bland den samiska befolkningen. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av organisation, sametingslagen (1993:327) och förordningen (1993:327) med instruktion för (dir. 2000:70). Vi har haft i uppdrag att lämna förslag till en ny rennäringspolitik som ger underlag för en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring. Vidare skall vi bl.a. föreslå hur renskötseln bör organiseras , utreda vilka uppgifter som i fortsättningen bör vara myndig- hetsuppgifter samt granska förhållandet mellan rennäringen och andra areella näringar. För att uppnå målet, att skapa förutsättningar för en kulturellt, ekono- miskt och ekologiskt långsiktigt hållbar rennäring, har vi formulerat vissa delmål för arbetet med våra förslag. För att målet skall nås bedö- mer vi att förslagen måste förtydliga innebörden och regleringen av den civila rättigheten, ren- skötselrätten, som samebyarna grundar sin användning av mark och vatten på, förtydliga regleringen av förhållandet mellan renskötselrätten och äganderätten så att den samverkan beträffande markanvändningen som måste ske på det lokala planet bygger på klara regler om den ömsesidiga hänsyn markanvändarna har att ta gentemot varandra, öka inflytandet för medlemmarna i samebyarna över sin egen inter- na organisation, ge samebyarna ett ökat inflytande över administra- tionen av rennäringen och de stöd och ersättningar som tillkommer rennäringen, samt ge alla samer möjlighet att bli medlemmar i den sameby från vilken de kan härleda sitt ursprung och samebyarna möjlighet att själva be- sluta om villkoren för utövandet av medlemskap i samebyn. I våra förslag om ett ökat inflytande för har vi utgått från att utredningen om organisation leder till en tydlighet när det gäller som myndighet respektive folkvalt organ. Mål för en ny rennäringspolitik (kapitel 4) Vårt uppdrag har således varit att lämna förslag till en rennäringspolitik som ger underlag för en kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt långsik- tigt bärkraftig rennäring. Vi föreslår därför tre mål för rennäringspoliti- ken. Dessa mål gäller kultur, ekonomi och miljö. De tre målen är ömse- sidigt beroende av varandra och inget kan sägas vara överordnat de andra. Samernas strävan att bevara och utveckla rennäringen och andra traditionella samiska näringar som en grund för samisk kultur skall främjas. En viktig följd av detta mål är att det är samernas egna prioriteringar, inom de ramar de förfogar över, som skall vara avgörande för hur staten skall utforma olika främjande åtgärder. har gjort internationella åtaganden som kan ses som en ram för ett kulturellt mål. Genom dessa har åtagit sig att främja de förutsättningar som är nödvändiga för att personer som tillhör en mino- ritet skall kunna bibehålla och utveckla sin kultur och bevara de väsent- liga beståndsdelarna av sin identitet, nämligen religion, språk, traditio- ner och kulturarv. I det här sammanhanget har kultur ansetts innefatta även t.ex. minoritetsgruppers traditionella markanvändning. Samerna skall så långt möjligt ha förutsättningar för att utveckla och upprätthålla ett samiskt näringsliv med renskötselrätten som grund. På samma sätt som för annat näringsliv har vi utgått från att det är nä- ringsidkarna själva som genom egna beslut skall utveckla näringen. Även för detta mål är det en viktig utgångspunkt att samerna i så stor utsträckning som möjligt skall besluta i sina egna angelägenheter. Verksamheter som bedrivs med stöd av renskötselrätten skall utövas med hänsyn till naturresursernas långsiktiga produktionsförmåga, den biologiska mångfalden, natur- och kulturmiljövärden och värden för friluftslivet. Rennäringen har stor betydelse för upprätthållandet av natur- och kul- turmiljövärdena i fjällen. kan renskötseln även påverka mil- jön negativt. Ett miljömål för rennäringen, bör enligt vår uppfattning, formuleras mot den bakgrunden. Vår utgångspunkt är att samerna själva bör ha ansvaret för hur deras näringsliv skall se ut. Vi anser därför att ett miljömål bör gälla för alla verksamheter som utövas med stöd av renskötselrätten. Ett sådant mål bör utformas så att de allmänna målsättningarna för miljöpolitiken upp- nås. får inte resursernas betydelse för samiskt näringsliv och kultur motverkas. Förvaltningen av renskötselrätten (kapitel 5) bedriver med stöd av renskötselrätten renskötsel, jakt och fiske inom renskötselområdet. Renskötselområdet omfattar cirka en tredje- del av yta och berör , , , , och . För att kunna nyttja renskötselrätten måste den som är same vara medlem i sameby. Vilka som är medlemmar är bestämt i rennärings- lagen. Samebyn är en egen juridisk person och det finns särskilda regler för hur den skall vara organiserad. Det är dock de enskilda medlem- marna som äger renarna och bedriver rennäring i form av t.ex. enskild firma. Varje sameby är knuten till en bestämd del av renskötselområdet, byområdet. Enligt rennäringslagen är det som fattar beslut om indelning i byområdet. Renskötsel får bedrivas i och läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen, dels nedanför denna gräns på mark där skogsrenskötsel av ålder bedrivs , sommaren eller hösten och marken antingen tillhör eller vid utgången av till- hörde staten (kronomark) eller utgör renbetesland, på renbetesfjällen i , inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till ren- bete. Renskötsel får bedrivas i övriga delar av lapp- markerna nedanför odlingsgränsen, inom sådana trakter utanför lapp- markerna och renbetesfjällen där renskötsel av ålder bedrivs vissa tider av året. Vi föreslår att , i stället för länsstyrelserna, skall fatta be- slut om indelning i byområde. Innan fattar beslut skall som huvudregel sammanträde hållas med de berörda samebyarna. dock inte nödvändigt att hålla sammanträde om samebyarna är överens och indelningen är lämplig för sitt ändamål. Berörda fastighetsägare bör få en möjlighet att yttra sig över den planerade indelningen. Vårt förslag till nya regler om indelning i byområde innebär inte att äldre beslut om indelning automatiskt upphör att gälla. Vi anser att det alltjämt skall finnas tvingande regler om sameby. Det innebär att lagen skall innehålla en bestämmelse om att det för förvalt- ningen av renskötselrätten inom ett visst område skall finnas en same- by. Bakgrunden till förslaget är att vi utgår från att renskötselrätten i huvudsak är en kollektiv rättighet. Den tillkommer den samiska befolk- ningen och utövas av medlemmar i sameby. Vi har funnit att en lagregel om att det skall finnas en sameby för att förvalta renskötsel- rätten inom ett visst område är den mest ändamålsenliga lösningen. Vi föreslår att reglerna för samebyn så långt som möjligt skall vara desamma som för ekonomiska föreningar. Det innebär bl.a. att same- byn ensam skall svara för sina skulder. Medlemmarna skall inte längre ha något personligt betalningsansvar för samebyns skulder. När det gäller frågor kring bildande och upplösning av samebyn samt frågor om medlemskap krävs särskilda regler för samebyn. Förbudet för samebyar att bedriva annan verksamhet än renskötsel tas bort. Vi föreslår att samebyn som medlemmar skall anta alla samer som kan härleda sitt ursprung från samebyn. Kravet på att medlem skall vara same gäller inte make eller sambo till medlem. skall kunna pröva frågan om en sökande är same eller har sitt ursprung i samebyn om det uppstår oenighet. Vid bystämman skall röstning, som huvudregel, ske så att varje myndig medlem har en röst. Om minst en medlem begär det skall i frågor som rör renskötseln, jakt och fiske varje medlem ha en röst för varje ren han eller hon innehar. Särskild lag om renskötselrätt Vårt uppdrag har bl.a. inneburit att vi gjort en total översyn av rennärings- lagstiftningen. Vi föreslår att rennäringslagen skall ersättas av två lagar, lagen om renskötselrätt och lagen om bedrivande av rennäring. I lagen om renskötselrätt finns regler som i huvudsak är av civil- rättslig karaktär. Det är regler som beskriver hur renskötselrätten kon- kret får utövas, det område där den gäller, vem som skall förvalta den och vad som gäller förhållandet mellan renskötselrätten, äganderätten och andra särskilda rättigheter till fast egendom. regleras både civilrättsliga förhållanden och hur rennäring får bedrivas i rennäringslagen. Detta kan leda till att renskötselrätten inte alltid uppfattas som en särskild rätt till fast egendom. Syftet med att före- slå två lagar är att göra tydligt att det dels är fråga om en särskild rätt till fast egendom, dels en näring som bedrivs med stöd av denna rättig- het. Hänsyn och samverkan mellan samebyar och andra markanvändare (kapitel 6) Inom renskötselområdet bedriver samebyarna naturbetesbaserad ren- skötsel. Inom samma område pågår många andra typer av markanvänd- ning. För att skapa goda förutsättningar för en kulturellt, ekologiskt, och ekonomiskt långsiktigt hållbar rennäring behövs hänsyn till same- byarnas behov av mark för naturbetesbaserad renskötsel och ökad sam- verkan mellan samebyarna och andra markanvändare. Sådan samverkan skall bygga på ömsesidig respekt och hänsyn för varandras rätt och behov av att använda marken för olika ändamål. Det förekommer liksom tidigare störningar för samebyarnas renskötsel och konflikter mellan samebyarnas och andras markanvänd- ning på flera håll. De konflikter som förekommer beror i många fall på oklar- heter som rör vad samebyarnas renskötselrätt innebär och hur den för- håller sig till äganderätten samt var renskötselrätten gäller. En del av orsaken till de konflikter som finns rörande jakten och fisket inom renskötselområdet är också att det finns oklarheten om om- fattningen av den jakt- och fiskerätt som är en del av renskötselrätten och hur denna jakt- och fiskerätt förhåller sig till markägares och statens jakt- och fiskerätt. För att åstadkomma hänsyn till samebyarnas behov av mark för naturbetesbaserad renskötsel och en ökad samverkan mellan samebyar- na och andra markanvändare föreslår vi följande åtgärder, en tydligare reglering av renskötselrätten och hur den förhåller sig till äganderätten, en klarare reglering av den hänsyn som måste visas av rennäringen gentemot andra intressen, en klarare reglering av den hänsyn som måste visas av skogsbruket gentemot rennäringen, ökad kunskap hos andra markanvändare om vilka förutsättningar som krävs för att bedriva en naturbetesbaserad renskötsel och hur olika typer av konkurrerande markanvändning påverkar dessa förut- sättningar samt ökad kunskap hos renskötare om vilka förutsättning- ar som krävs för annan markanvändning inom renskötselområdet och hur renskötseln påverkar denna, stöd för lokal samverkan mellan samebyar och andra markanvända- re rörande markanvändningen. I vissa fall medling och konfliktlös- ning, ökat deltagande av samebyarna i beslutsprocessen när ny markanvändning planeras, en utredning om omfattningen av vars och ens jakt- och fiskerätt så- väl på privatägd som på statlig mark inom renskötselområdet, med särskild uppmärksamhet kring den mark som avsattes för samernas bruk och som i gällande lagstiftning tolkas som kronomark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. På statlig mark inom renskötselområdet – dvs. mark som förvaltas av staten – föreslår vi att hänsynen för samebyarnas markanvändning för renskötsel och annan samisk markanvändning särskilt lyfts fram i markförvaltningen. Löpande samråd bör ske med samebyarna om hur den statliga marken skall förvaltas. Det skall tydligare markeras att kronomarken ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen i första hand är avsedd för samebyarnas renskötsel och annan samisk mark- användning. och länsstyrelserna kommer även fortsättningsvis att förvalta denna mark men skyddet för samebyarnas markanvändning och samebyarnas möjlighet att delta i förvaltningen av marken skall förtydligas. Skogssamebyarna får samma rätt till ersätt- ning för nyttjanderättsupplåtelser inom sin året-runt-mark som den rätt till ersättning fjällsamebyarna nu har på sin året-runt-mark enligt 34 § rennäringslagen. Rennäringen (kapitel 7) Vi föreslår att regler som har anknytning till hur rennäringen bedrivs skall regleras i en särskild lag. Motivet för det framgår ovan när vi beskriver lagen om renskötselrätt. Vår utgångspunkt för förslaget till lag har varit att förenkla regelsystemet i enlighet med moderna förvalt- ningsprinciper och att beslutanderätten så långt möjligt delegeras. Tillsyn över förvaltningen av betesresursen Vi föreslår att samebyarna skall redovisa tillståndet för sina betes- marker. Utifrån bl.a. dessa redovisningar, fältstudier, studier av slakt- statistik och anmälningar angående strövrenar och sammanblandade renhjordar skall utöva tillsyn över att samebyarnas förvalt- ningar av renbetet lever upp till miljömålen. skall även bestämma ett högsta tillåtna renantal för varje sameby, som ytterligare ett led i tillsynen.