sou · GPB310d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Det innebär också ett erkännande av den homosexuella familjen vilket är till fördel även för de barn som växer upp i homosexuella familjer utan att frågan om styvbarnsad- option blir aktuell. Jag förordar också att lesbiska par får möjlighet till insemination i . Det finns redan nu möjlighet att välja insemination utomlands eller privat. Insemination i är att föredra utifrån att barnet i vuxen ålder då har möjlighet att få veta vem som är den biologiske fadern. Jag förordar inte att homosexuella par får laglig möjlighet att prövas som adoptivföräldrar när det gäller adoption av barn, som inte är ena partnerns biologiska barn, dvs. i praktiken internatio- nella adoptioner. Jag förordar inte heller som en konsekvens av detta att styvbarnsadoption av ena partnerns adopterade barn blir lagligt möjlig. En sådan möjlighet skulle innebära en inkonsekvens som gör att hindren för internationella adoptioner i praktiken tas bort, eftersom det redan nu finns möjlighet att adoptera som ensamstående. Huvudskälet till detta ställningstagande är att vi vet för lite vad det skulle innebära att växa upp som adopterad i en homosexuell familj. Vi vet över huvud taget för lite om hur det är att växa upp från början i en homosexuell familj. Vi vet att det inte är lätt att Reservationer och särskilda yttranden växa upp som adopterad. Ur ett barnperspektiv måste frågan om vuxnas rättigheter komma i andra hand och omsorg om barn och barns bästa i första hand. Det finns, som jag redan berört, enligt min bedömning en motsättning mellan dessa perspektiv i kommit- téns uppdrag. När man förnekar denna motsättning uppfattar jag att vi vuxna (som så ofta) utövar makt över barn med det övertag vi har att kunna tala för oss. (1996), Comparing the Impact of Homosexual and Heterosexual Parents on Children: Meta-Analysis of . 32, nr 2, s. 19–35. Bailey, Bobrow, (1995), Sexual orientation of adult sons of gay fathers. Developmental Psychology, vol. 31, nr 1, s. 124–129. Barret & (1990), fathers, DC: and Company. Bigner & (1989), The value of children to gay and heterosexual fathers. 18, nr 1–2, s. 163–172 . Bigner & (1992), Adult Responses to Child Behavior and Attitudes Towards Fathering: and Nongay Fathers. 23, nr 3, s. 99–112 . (1994), Psychological Gender and Modernity. Bozett (1980), fathers: How and why They Disclose Their Homosexuality to Their Children. Family Relations, nr 29, s. 173–179. Bozett (1987), and Lesbian Parents. Brewaeys, Olbrechts, Devroey & (1989), Counselling and selection of homosexual couples in fertility treatment. Human Reproduction, vol. 4, nr 7, s. 850–853 . Brewaeys, Ponjaert, , & (1997), Donor insemination: Child development and family functioning in lesbian mother families. Human Reproduction, vol. 12, nr 6, s. 1349–1359 . K.Cameron & P.Cameron (1996), Homosexual Parents. Adolescence, vol. 31, nr 124, s. 757–776. K.Cameron & P.Cameron (1997), Did the APA Misrepresent the Scientific Literature to Court in Support of Homosexual Custody. 131, nr 3, s. 313–332. K.Cameron & P.Cameron (1998), Homosexual Parents: A comparative forensic study of character and harms to children, Psychological Reports, nr 82, s. 1155–1191. , Raboy, & (1998), Psychosocial adjustment among children conceived via donor insemination by lesbian and heterosexual mothers. Child Development, vol. 69, nr 2, s. 443–457 . (1989), Utlandsfödda adoptivbarn – anpassningsproblem i tonåren. (1991), Hög ålder vid adoption – största risken för att utveckla anpassningsproblem i tonåren. 88, nr 12, s. 1537–1542. , Irhammar, Mercke & (1993), God psykisk hälsa hos utländska adoptivbarn. 90, nr 16, s. 1537–1541. , Irhammar, Mercke & (1994), Identitet och anpassning hos utlandsfödda adopterade ungdomar. Institu- tionen för barn och ungdomspsykiatri, . Committee om Legal Affairs and Human Rights. Homosexuellas situation i medlemsstater, Doc. 8755. Dalen & Sætersdal (1988), Utlandsadopterte barn i – Sommerfugler i vinterland. J. W. : . Dalen & Sætersdal (1992), Utlandsadopterte barn i : Tilpasning -opplaering – identitetsutvikling, empirisk undersokelse og teoretisk vidareutvikling. Speciallaererhøgskolen, i . (1986), Utländska adoptivbarn på PBU. (1999), The Different Dimensions of . Report to the Economic and , / . (1997), ur Lesbian motherhood in Europe, (red) Mulholland. (1981), Ungdomens identitetskriser. : Natur och kultur (första upplagan, femte tryckningen). (1993), Barnet och samhället. : Natur och kultur (tredje upplagan). (1999), Förslag till en behandlingsmodell – Behandling av adopterade barn på särskilt ungdomshem. Feinbloom (1976), Transvestites and transsexuals: Mixed views. Flaks, Ficher, Masterpasqua & (1995), Lesbians choosing motherhood: A comparative study of lesbian and heterosexual parents and their children. Developmental Psychology, vol. 31, nr 1, s. 105–114 . (1997), Tema: Homosexuella och barn. Rapport från en hearing. (1979), Internationella adoptioner. (1973), Stigma. Den avvikandes roll och identitet. , (1983), Children in lesbian and single-parent households: Psychosexual and psychiatric appraisal. and Psychiatry, vol. 38, nr 4, s. 551–572 . , & Tasker (1994), Children in lesbian and gay families: Theories and evidence. Research, nr 5, s. 73–100. , Tasker & (1997), Children raised in fatherless families from infancy: Family relationships and the socioemotional development of children of lesbian and single heterosexual mothers. and Psychiatry, vol. 38 nr 7 s. 783–791. (2000), Parenting What really counts? Gottman ( 1990), Children of and Lesbian Parents ur Homosexuality and family relations, (red) Bozett & Sussman. (1978), Sexual identity of thirtyseven children raised by homosexual or transsexual parents. 135, nr 6, s. 692–697 . , Mandel, Hotvedt, (1986), Lesbian mothers and their children: A comparison with solo parent heterosexual mothers and their children. 15, nr 2, s. 167–184. (1986), and lesbian parents. 12, nr 2, s. 101–113 . Hene (1987), Vuxna utlandsadopterade i – en intervjuunder- sökning. Hene (1993), Utlandsadopterade barns och svenska barns ordförståelse. (1999), Lesbian and and Adoption. (1981), Effects of conscious and unconscious factors on child rearing attitudes by lesbian mothers. Opublicerad doktorsavhandling, . Hoeffer (1981), Childrens acquisition of sex-role behavior in lesbian mothers families. American journal of Orthopsychiatry, nr 5, s. 536–544 . Huggins (1989), A comparative study of self-esteem of adolescent children of divorced lesbian mothers and divorced heterosexual mothers. 18, nr 1– 2, s. 123–135 . (2001), For the Childs Sake. Parents and social Workers Discuss Conflict-Filled Parental Relations after a Divorce. To appear in Child, Family and Social Work. (1979), Att adopteras. (1982), Adoptivbarn och språk. Irhammar (1997), Att utforska sitt ursprung – Identitetsformande under adolescensen hos utlandsfödda adopterade. Betydelsen av biologiskt och etniskt ursprung. Kats (1990), Adoptivbarn växer upp. Kenteler (1989), Leihväter – Kinder brauchen Väter. Reinbek bei : . Kirkpatrick, (1981), Lesbian mothers and their children: A comparative survey. 51, nr 3, s. 545–551. Kirkpatrick (1987), Clinical implications of lesbian mother studies. 14, nr 1–2, s. 201–211 . Kitzinger (1987), The Social Construction of Lesbianism. (1995), Kvalitativa metoder för samhälls- och beteendevetare, : . Kruuse (1998), Kvalitativa forskningsmetoder i psykologi, : Studentlitterartur. Kweskin & (1982), Heterosexual and Homosexual Mothers Self-Described Sex-Role Behavior and Ideal Sex-Role Behavior in Children. Sex Roles, vol. 8, nr 9, s. 967–975 . (1995), Adoptionen – ett drama för tre parter samt Med adoptionen som början av livet – konsekvenser för vuxenblivandet och för moderskap. Psykisk Hälsa, nr 2, s. 99– 113. Leicke & Nilsén (1974), Om lesbiske familier – en undersøgelser. (1980), Children of lesbians: Their point of view. Social Work, nr 25, s. 231–240 . Mandel & Hotvedt (1980), Lesbians as parents. Huisarts & Praktijk, nr 4, s. 31–34 . , Barbaree & (1988), Sexual offenders against male children: Sexual preferences. Behavior, Research & Therapy, vol. 26, nr 5, s. 383–391 . McCandlish, B. (1987), Against all odds: Lesbian mother family dynamics ur and Lesbian Parents, Bozett (red.) 23–38. , NY: Praeger. McNeill, Rienzi & Kposowa (1998), Families and parenting: A comparison of lesbian and heterosexual mothers. Psychological Reports, vol.82, s.59–62. , (1998), Samtal med vuxna adopterade. i samarbete med för internationella adoptions- frågor (), . , (2000), Adopterade får barn – internationellt adopterade berättar. : för internationella adoptionsfrågor (). (1978), Adult sexual resocialization: Adjustments toward a stigmatized identity. Alternative Lifestyles, nr 1, s. 207–234 . (1979), fathers and their children. The Family Coordinator, nr 28, s. 544–552 . Mucklow (1978), Lesbian and traditional mothers responses to adult response to child behavior and selfconcept. Opublicerad magisteruppsats, university, . Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring (1999), Levekår og livskvalitet blant lesbiske kvinner og homofile menn. 1/99. (1992), Children of Lesbian and . Child Developments, nr 63, s. 1025–1042 . (1995), Adoption of minor children by lesbian and gay adults: A social science perspective. journal of gender law & policy, vol.2:191, s. 191–205. Puryear (1983), A comparison between the children of lesbian mothers and the children of heterosexual mothers. Opublicerad doktorsavhandling, , CA. , (1982), Psychological health and factors the court seeks to control in lesbian mother custody trials. 8, nr 1, s. 27–39 . Rees (1980), A comparison of children of lesbian and single heterosexual mothers on three measures of socialization. Opublicerad doktorsavhandling, , CA. Scallen (1981), An investigation of pateral attitudes and behaviors in homosexuals and heterosexuals fathers. Opublicerad doktorsavhandling, , . (1986), An exploration of personality traits in daughters of lesbian mothers. Opublicerad doktorsavhandling, , CA. (1999) The New Family. föreskrifter och allmänna råd om inseminationer (SOSFS 1987:6). allmänna råd –Att fastställa faderskapet (1988:6). (1999), Assisterad befruktning 1994–1997. Hälsa och sjukdomar 1999:2. (2000), Får barnen veta? Barn som fötts efter givarinsemination. (1999), Familjerätt . (1994), Kvalitativ metod och vetenskapsteori, för internationella adoptionsfrågor (1997), Internationella adoptioner – , . (1999), Barn och deras familjer 1998 – om familjesammansättning, separation mellan föräldrar, boende, inkomster, barnomsorg och föräldrars sysselsättning. Demografiska rapporter 1999:03. Steckel (1985), Separation-individuation in children of lesbian and heterosexual couples. Steckel (1987), Psychosocial development of children of lesbian mothers, ur and lesbian parents, (red) Bozett, : Praeger. (1991), Spädbarnets Interpersonella värld - ur psykoanalytiskt och utvecklingspsykologiskt perspektiv. (1988), Barnets tidiga språkutveckling. : Liber, (andra upplagan). Tasker & (1997), Growing up in a lesbian family. (1993/1994), Gender Play. Girls and Boys in School. Tiby & (1996), Hat, hot, våld – utsatta homosexuella kvinnor och män. Tiby (1999), Hatbrott ? Homosexuella kvinnors och mäns berättelser om utsatthet för brott. Tiby (2000), De utsatta – Brott mot homosexuella kvinnor och män. , Rapport nr 2000:3. , (1996), Blod är tjockare än vatten. , Scadden & (1990), Parenting in gay and lesbian Psychotherapy, nr 1, s. 55– 66 . (1999), Förekomst av adoptivbarn och långtidsvårdade fosterbarn bland placeringar av tonåringar i dygnsvård. Socialvetenskaplig tidskrift, nr 4, s. 328. Walkerdine (1990), School Girl Fictions. (1994), Det evigt kvinnliga; en historia om förändring. Wyers (1987), Homosexuality in the family: Lesbian and gay spouses. Social Work, vol. 32, nr 2, s. 143–148 . Ds 2000:51 Behandling av ofrivillig barnlöshet SOU 1967:57 Adoption av utländska barn SOU 1983:42 Barn genom insemination SOU 1984:63 Homosexuella och samhället SOU 1997:116 Barnets bästa i främsta rummet SOU 1999:104 Nya Samboregler till med förslag till lag om ändrad lydelse av 4 kap. 5 § m.m. (om socialtjänstlagen) om de homosexuellas situation i samhället 1996/97: 91 (förslag till ändringar i giftemålsbalken) LU 1984/85:10 LU 1986/87:28 om de homosexuellas situation i samhället 1992/93 LU 4 1993/94: LU 28 1997/98:LU 28 Homosexuella och barn m.m. 1998/99 LU 13 1999/2000 LU 3 1999/2000 LU 22 Föreskrifter och allmänna råd föreskrifter och allmänna råd om inseminationer (SOSFS 1987:6) NJA 1955 s. 63 (ang. en homosexuell kvinnas lämplighet som vårdnadshavare) RÅ 1993 ref. 102 (ang. en homosexuell mans lämplighet som adoptant) , beslut i mål T 445/98 (ang. talan mot spermagivare i faderskapsmål) , Salgueiro v. , 21.12.1999 (ang. En homosexuell mans lämplighet som vårdnadshavare). Barn i homosexuella familjer Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentariskt sammansatt kommitté skall undersöka och analysera villkoren för barn i homosexuella familjer. Kommitténs ena huvuduppgift är att utreda förhållandena för barn i homosexuella familjer. Kommittén skall därvid bl.a. sam- manställa, analysera och redovisa den kunskap som finns om dessa barn. Kommitténs andra huvuduppgift är att ta ställning till de rätts- liga skillnader som finns mellan homosexuella och heterosex- uella par i fråga om möjligheten att adoptera och att utses till sär- skilt förordnade vårdnadshavare. Kommittén skall bedöma om skillnaderna är sakligt motiverade och lämna förslag om hur even- tuellt omotiverade skillnader lämpligen kan undanröjas. Bedöm- ningen skall göras på grundval av vad som har utretts om förhållan- dena för barn i homosexuella familjer och vad som är känt om adoptivbarns särskilda behov. Bedömningen skall utgå från princi- pen om barnets bästa men i övrigt göras förutsättningslöst. Om kommittén kommer fram till att de rättsliga skillnaderna bör tas bort i fråga om adoption, skall kommittén även överväga om kvinnor som lever i homosexuella parförhållanden bör ges till- gång till assisterad befruktning. Barn i homosexuella familjer I vårt land finns ett stort antal barn som växer upp i homosexuella familjer. Många homosexuella har barn från tidigare heterosexuella förhållanden. Enligt vissa uppskattningar kan det röra sig om omkring 40 000 barn. Det förekommer också att personer i homo- sexuella förhållanden skaffar barn som sedan växer upp i det homo- sexuella förhållandet, i praktiken som parets gemensamma barn. Det kan ske genom att någon av dem har en förbindelse med någon av motsatt kön eller genom att någon av dem ensam adopterar ett barn eller låter sig insemineras. Två homosexuella par, dvs. två män och två kvinnor, kan också skaffa barn tillsammans och ta ett gemensamt faktiskt ansvar för barnet. Det är givet att den rättsliga relationen mellan barnet och dess föräldrar kan variera, såväl för barn i homosexuella familjer som för barn i andra familjer. Sålunda kan barnets mor eller far ha vårdna- den gemensamt med barnets andra biologiska förälder eller adop- tivförälder. I andra fall kan modern eller fadern vara ensam vård- nadshavare och barnets andra förälder vara utan del i vårdnaden. Det kan också vara så att barnets andra förälder är avliden eller att barnet adopterats av en ensamstående person. Trots att det i finns ett stort antal barn som växer upp i homosexuella familjer är kunskapen om dessa barn och deras för- hållanden bristfällig. En del forskning om homosexuella och barn har bedrivits i och i vissa västeuropeiska länder, bl.a. och , men någon svensk forskning som utförligt och samlat behandlar barnens situation finns inte. anordnade dock en hearing om homosexuella och barn. Vid hearingen, som i första hand riktade sig till riksdagspolitiker och intresseorganisationer, behandlades frågor om barn i homosexuella familjer och om barn till homosexuella föräldrar av internationellt erkända forskare och av svenska sakkunniga som föreläste om sina forskningsrön inom området. Föredragen och diskussionerna under hearingen dokumenterades i en rapport (Homosexuella och barn, 1997:23). Synen på barn har förändrats starkt och barnets ställning har successivt förbättrats. Principen om barnets bästa är väl förankrad i svensk rätt. Det är självklart att barnets bästa skall stå i centrum i de lagregler som nära berör barn. Detta gäller både de familjerättsliga och de socialrättsliga regelsy- stemen. Samma grundsyn kommer också till uttryck i FN:s kon- vention om barnets rättigheter (). Där sägs i artikel 3 att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller av pri- vata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myn- digheter eller lagstiftande organ. Principen om barnets bästa skall tillämpas på alla områden och gäller också i lagstiftningsarbetet. Det framgår av formuleringen av artikel 3 i att barnets bästa alltid skall beaktas när åtgärder som rör barn vidtas. Konventionen kräver inte att barnets bästa skall vara utslagsgivande, men barnets bästa skall ligga med och väga tungt i vågskålen när åtgärder som rör barn vidtas (se bl.a. prop. 1997/98:182). Svensk lag bärs emellertid upp av tanken att inga andra intressen kan ta över barnets när det gäller adoption och vårdnad. Syftet med en adoption är att skapa ett rättsligt förhållande mellan adoptanten (den som adopterar) och adoptivbarnet. En adoption innebär att barnet i rättsligt hänseende betraktas som adoptantens barn och inte som barn till sina biologiska föräldrar. Konsekven- serna framträder bl.a. i fråga om arvsrätten. Adoptivbarnet och dess avkomlingar tar arv och ärvs som om adoptivbarnet var adoptantens eget barn. En annan följd av adoptionen är att vårdnaden om barnet och skyldigheten att försörja det övergår till adoptanten. För adoption krävs tillstånd av domstol. I de flesta fall krävs även medgivande av socialnämnd. Bedömningen utgår från princi- pen om barnets bästa. Domstolen får således ge sitt tillstånd endast om adoptionen är till fördel för barnet. Dessutom krävs att den som vill adoptera barnet har uppfostrat barnet eller vill uppfostra det eller att det annars med hänsyn till det personliga förhållandet mellan sökanden och barnet finns särskild anledning till adoptio- En adoption kräver som regel samtycke av barnet. Är barnet under krävs normalt samtycke också av barnets föräldrar. Den som är gift får i princip adoptera endast gemensamt med sin make, såvida det inte är fråga om adoption av den andra makens barn (biologiskt eller adopterat). Efter en sådan s.k. styvbarnsad- option anses barnet som makarnas gemensamma. Andra än makar får inte adoptera gemensamt, dvs. inte heller sambor. Särskilda regler gäller för registrerade partner. Registrerade part- ner får varken gemensamt eller var för sig adoptera barn; inte heller i form av styvbarnsadoption. Det finns däremot inte något formellt hinder för en homosexuell person som inte är partner i ett registre- rat partnerskap att adoptera. Frågor om vårdnad skall alltid avgöras efter vad som är bäst för barnet. Bedömningen är beroende av en prövning av samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Vid avgörandet skall hänsyn tas till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. Den omständigheten att en förälder är homosexuell utgör inte hinder för förälderns möjlighet att få vårdnaden om sitt barn. Ett barn står normalt under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem. I vissa fall kan vårdnaden emellertid anförtros åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Så kan ske om en förälder vid utövandet av vårdnaden brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling. Har föräldrarna gemensam vårdnad om barnet och gäller bristerna i omvårdnaden endast den ena av dem, skall domstolen anförtro vårdnaden om barnet åt den andra föräldern ensam. Brister även den föräldern i omsorgen om barnet på det sätt som angetts, skall domstolen flytta över vårdnaden till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Står barnet under endast en förälders vårdnad, skall domstolen flytta över vårdnaden till den andra föräldern eller, om det är lämpligare, till en eller två särskilt förordnade vård- nadshavare. Att flytta över vårdnaden till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare kan också bli aktuellt om barnet stadigvarande vårdats och fostrats i ett annat enskilt hem än föräldrahemmet och det är uppenbart bäst för barnet att det rådande förhållandet får bestå. Vårdnaden skall då flyttas över till den eller dem som tagit emot barnet eller någon av dem. Det kan vidare bli aktuellt att anförtro vårdnaden om ett barn till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare om någon av föräldrarna dör. Har föräldrarna gemensam vårdnad om barnet och dör en av dem, fortsätter visserligen den andra föräldern automatiskt att ha vårdnaden om barnet. Men om båda föräldrarna dör skall domstolen anförtro vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Om barnet står under vårdnad av endast den ena föräldern och den föräldern dör, skall domstolen anförtro vårdnaden åt den andra föräldern eller, om det är lämpligare, åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. När vårdnadshavare förordnas särskilt, skall någon som är läm- pad att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran utses. I det enskilda fallet får hänsyn tas till bl.a. barnets ålder och utveck- ling samt den personliga anknytningen till de tilltänkta vårdnadshavarna. När domstolen prövar vem som skall utses till vårdnadshavare för ett barn efter en förälders död beaktas under vilka förhållanden barnet har levt medan föräldern var i livet och vilka relationer som barnet haft och har till den efterlevande föräldern och andra vuxna personer (t.ex. en styvförälder). Skall vårdnadshavare förordnas efter föräldrarnas död och har någon av föräldrarna gett till känna vem han eller hon önskar som vårdnadshavare, skall den personen förordnas om det inte är olämpligt. Två personer kan utses att gemensamt utöva vårdnaden, om de är gifta med varandra eller bor tillsammans under äktenskaps- liknande förhållanden. Med uttrycket "samboende under äkten- skapsliknande förhållanden" avses i detta sammanhang endast hete- rosexuell samlevnad. Registrerade partner och homosexuella sam- bor kan inte utses att som särskilt förordnade vårdnadshavare gemensamt utöva vårdnaden om ett barn. Även här gäller alltså sär- skilda regler för homosexuella. En vanlig missuppfattning är att en ny partner till den förälder som är vårdnadshavare (en styvförälder) kan utses att gemensamt med denna förälder ha vårdnaden om barnet. Som framgått är detta emellertid inte möjligt, vare sig i heterosexuella eller homosexuella förhållanden. Om vårdnadshavaren avlider har den efterlevande samlevnadspartnern emellertid möjlighet att som särskilt förordnad vårdnadshavare få vårdnaden om den avlidnes barn, oavsett om det varit fråga om en homo- eller en heterosexuell samlevnad. Assisterad befruktning kan utföras dels i form av insemination, dels i form av befruktning utanför kroppen. Insemination får utföras endast om kvinnan är gift eller bor till- sammans med en man under äktenskapsliknande former. För inse- mination krävs skriftligt samtycke av maken eller sambon. Är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet avlats genom inseminationen, anses en make eller sambo som lämnat sitt samtycke vara barnets far. Insemination med sperma från en annan man än den som kvin- nan är gift eller samboende med (s.k. givarinsemination) får utföras endast vid allmänt sjukhus under överinseende av läkare med specialistkompetens i gynekologi och obstetrik. Läkaren skall pröva om det med hänsyn till makarnas eller de samboendes medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att inseminationen äger rum.