sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — Målsättningen är att ett första utfall skall kunna redovisas och ett andra utfall . Data skall finnas . Nästa område gäller kvartalsstatistik över de offentliga finanserna. Här anges en tidsgräns för när medlems- länderna skall ha implementerat förordningen om kortfristig statistik över offentliga finanser. Det tredje området avser arbetsmarknadsstatistik där snabbare rapportering av arbetsmark- nadsindikatorer enligt 95-förordningen prioriteras till- sammans med en snabb implementering av kontinuerliga arbets- kraftsundersökningar. Den kortperiodiska statistiken är det fjärde området. Här krävs bl.a. insatser för en uppsnabbning av statistiken över industri- produktion, byggande och detaljhandel. Det femte området är utrikeshandeln där medlemsländerna uppmanas att hålla de tids- gränser för rapporteringen till som gäller för huvud- aggregaten. Som sjätte punkt uppmanas medlemsländerna att leverera nationella data till senast för publicering. I detta avsnitt redovisas synpunkter från , samt vetenskapliga rådet. SCB har ett antal programråd för att fånga upp användarnas synpunkter på statistiken. En av de externa rådsmedlemmarna är ordförande medan någon från SCB är sekreterare. Programråden skall ge synpunkter på prioriteringar och brister som de anser bör åtgärdas. Andra krav och synpunkter Denna sammanställning bygger på minnesanteckningar från 1998-2000 och täcker programrådet för ekonomisk statistik, programrådet för sysselsättning och löner, programrådet för finansmarknadsstatistik och . Synpunkterna som redovisas representerar normalt inte de samlade programråden, utan är en sammanfattning av vad som framförts av de enskilda medlemmarna enligt tillgängliga minnesanteckningar. Programrådet för ekonomisk statistik Programrådet för ekonomisk statistik träffas . De som har suttit i programrådet 1998-2000 är , , , , , , och Bo Dahlerus. Många önskemål har framförts och det är bitvis svårt att dra några allmängiltiga slutsatser. En allmän slutsats är emellertid att medlemmarna i programrådet är bekymrade över att nationalräkenskaperna inte har tillräckligt hög status och att resultaten bitvis ifrågasätts. Man menar att nedskärningarna av resurserna till SCB har varit förödande för den ekonomiska statistiken och att det krävs en rejäl satsning för att återskapa förtroendet för nationalräkenskaperna. Rådet diskuterade tidigt behovet av en genomgripande översyn eller utredning. Förbättringsönskemålen har koncentrerats på nationalräken- skaperna och underlagen till dem. En fullständig input-output- undersökning är ett återkommande önskemål, liksom förbättrad kvalitet för nationalräkenskapernas kvartalsräkenskaper. Medlemmarna i programrådet har pekat på statistik som saknas. Intresset för olika typer av statistik över tjänstenäringar är stort. Att SCB skall återuppta den nedlagda exportenkäten är också något som framförs med jämna mellanrum. Andra önskemål är statistik avseende immateriella investeringar och internet-handeln, investeringar uppdelade på kapitalföremål, kapitalstockar, förädlingsvärden i mittårspriser, förväntningsdata (för kortsikts- bedömningar), kvartalsvis statistik över offentlig sektor, statistik över sjukvårdsområdet (även privat producerad sjukvård), input i den kommunala verksamheten samt regionala räkenskaper. Statistiken över kapacitetsutnyttjandet behöver återupptas. En annan typ av synpunkter har gällt detaljeringsgraden. Nationalräkenskaperna bör på flera områden vara mer detaljerade. Andra krav och synpunkter Utrikeshandeln är däremot för detaljerad, vilket innebär stora risker för kvaliteten på mer aggregerad nivå. Nationalräken- skaperna behöver uppgifter om 60-70 grupper för varor och tjänster på kvartalsbasis. Nuvarande klassificeringar av näringsgren och varor behöver moderniseras. Det är svårt att skaffa sig en bild av tillförlitligheten i nationalräkenskaperna. Det är t.ex. lättare för konsumentprisindex där användarna har god insyn via nämnden för konsument- prisindex. Det är vidare väsentligt att väga kraven på snabbhet och tillförlitlighet mot varandra. Kravet på snabba resultat kan ha nått en gräns där uppgifter från företag inte kan erhållas. Användaren måste inse och SCB behöver visa att tillförlitligheten påverkas negativt när kravet på snabbhet drivs för hårt. Även andra aspekter på tillförlitlighet har diskuterats. Revide- ringar i nationalräkenskaperna måste, menar rådet, publiceras systematiskt. Viktiga revideringar skall läggas in . Producentprissystemet bör ses över, särskilt med tanke på dess roll som deflator i nationalräkenskaperna. Valutahantering och kvalitetsjusteringar är problematiska områden. Inhämtandet av priser kanske kan knytas till leveransstatistiken. Det upplevs som oklart om man mäter list-, order- eller leveranspriser. Ett område som får mycket kritik är tillgängligheten. Det behövs mer analys och beskrivning av statistiken. Resultaten måste analyseras bättre och mer ingående, både för användarnas skull och för att hitta tendenser som skall fångas in statistiskt. Det bör finnas mer förklaringar och en bättre pedagogisk framställning, t.ex. i nationalräkenskapernas pressmeddelanden. Ökad ämneskompetens och fler erfarna nationalekonomer behövs, inte minst på nationalräkenskaperna. Dokumentationen behöver förbättras avsevärt med tekniska beskrivningar av definitioner och populationsavgränsningar. Data bör följas av generella kvalitetsomdömen och upplysningar om vilka felkällor som föreligger och hur stora de kan vara. SCB bör ägna mer resurser åt den typ av analys som görs i SCB Indikatorer, även om man kanske kunde spara in papperspubliceringen och använda Internet. Spridning via Internet ökar kravet på olika typer av dokumentation. SCB:s databaser behöver byggas ut med mer detaljerade data. En del beräkningar som görs skulle behöva publiceras: nationalräken- skapernas produktionssida i löpande priser samt beräkningarna av arbetade timmar där man tar hänsyn till veckoskifteseffekter för att Andra krav och synpunkter räkna fram arbetstiden för en kalendermånad. Pressmeddelandet för lagerstatistiken borde redovisa lagerförändringar. Säsongrensning bör göras på fler dataserier och på ett likartat sätt inom SCB. Den okorrigerade serien måste alltid finnas tillgänglig. Säsongrensningskomponenterna bör publiceras och metoderna kräver utförligare beskrivning och dokumentation. Både kalenderkorrigerade och okorrigerade nationalräkenskaps- serier bör säsongrensas. När det gäller långa tidsserier finns motstridiga synpunkter. Vissa menar att långa tidsserier har inte så hög prioritet eftersom strukturen i den svenska ekonomin har förändrats kraftigt . Andra menar att det är väsentligt att räkna tillbaka tidsserierna i nationalräkenskaperna. Jämförbarhet mellan olika statistikprodukter är ett annat problem som har diskuterats. Kvalificerad analys för att göra ingående avstämningar mellan olika resultat är nödvändigt och kräver kanske en särskild kvalitetsgrupp. Olika statistikgrenar borde samordnas mer, både mellan varandra och framför allt gentemot nationalräkenskaperna. Det gäller bl.a. arbetsmarknads- statistik (sysselsättning, löner) och det finansiella sparandet. Definitionsskillnader borde redovisas tydligare. Rådet återkommer också ofta till problemet med ökande bortfall, särskilt bland stora globala företag. SCB bör vara mer aktivt både gentemot uppgiftslämnare och användare och ta upp kvalitetsfrågor till en öppen diskussion. Tveksam statistikkvalitet kan leda till försämrat förtroende hos uppgiftslämnarna, vilket i sin tur kan leda till att det blir ännu svårare att samla in uppgifter. SCB har en pedagogisk uppgift att informera företagen om deras roll. Kurser för företagen, ökad återrapportering och massmediala utspel är några förslag. När det gäller problem med att skilja på vara och tjänst samt verksamhet i och utlandet behöver SCB ha mer kontakter med företag och branschföreningar för kompetensutveckling och uppföljning, men också för att förebygga kritik mot statistiken. Programrådet för sysselsättning och löner Programrådet för sysselsättning och löner har som främsta uppgift att informera om statistikverksamheten inom området och olika forskningsprojekt. Rådet ger inte så ofta uttryck för rena priorite- ringar eller önskemål. I rådet har ingått ett Andra krav och synpunkter trettiotal personer från departement, högskolor och intresse- organisationer med från som ordförande. Önskemål om förbättrad dokumentation och beskrivning förekommer emellertid då och då. Tabeller i statistiska meddelan- den bör t.ex. följas av noggranna kommentarer om definitioner och kvalitet. Resultat från arbetskraftsundersökningar borde spridas mer, som skillnaderna mellan arbetskrafts- undersökningarna och EU-arbetskraftsundersökningarna borde förklaras bättre. redovisning av sysselsatta efter med- borgarskap borde ersättas av redovisning efter födelseland eftersom det senare inte är avhängigt olika länders regler rörande medborgarskap. Tillförlitligheten i lönestatistiken oroar och det ökande bortfallet i arbetskraftsundersökningarna är ett problem. Andra synpunkter som har framförts är att långtidsarbetslösheten överskattas i arbetskraftsundersökningarna, att statistiken om arbetstid behöver förbättras när det gäller tillförlitligheten, särskilt över tiden eftersom nationalräkenskaperna använder förändrings- talen samt att statistiken över arbetstid även bör mäta efterfråge- sidan. Programrådet för finansmarknadsstatistik startade och träffas två/. De som har suttit i rådet är , , , och . Företrädare för , Finansinspek- tionen och brukar också vara med. Det är framför allt jämförbarheten mellan nationalräkenskaperna och finansräkenskaperna och frågor om tillgänglighet som har behandlats av ledamöterna i rådet. Problemen med att jämföra nationalräkenskaperna och finansräkenskaperna blir som mest tydliga när det gäller hushållssparandet och restposten. Redovis- ningen bör vara tydligare och skillnaderna måste beskrivas och för- i pressmeddelanden och Statistiska meddelanden. Analysen av restposten borde förbättras, t.ex. genom att ta fram och använda uppgifter om hushållens innehav, köp och försäljning av bostads- rätter. Man har också diskuterat sambandet mellan balans- räkningar, transaktioner och kapitalvinster i nationalräken- skapssystemet. Andra krav och synpunkter Tillgängligheten behöver förbättras på flera olika sätt. Rådet vill gärna ha en handbok i finansräkenskaper, både en tyngre variant och en pop-version på 15-20 sidor. Produkterna måste också förses med bättre varudeklaration. Definitionerna är för fåordiga. Det behövs flera sidor i varje statistiskt meddelande alternativt en separat årlig utgåva med definitioner och förklaringar. I tabellerna behövs också bättre hänvisningar till förklaringarna. Värderingen av olika poster behöver kommenteras, också mot bakgrund hur uppgiftslämnarna har rapporterat. I databaserna behövs både färdiga tabeller av samma typ som finns i statistiska meddelanden på papper och en rådatabas med långa tidsserier. Långa tidsserier, , bör tas fram, helst med en bedömning av kvaliteten. Övriga synpunkter som har kommit fram är följande. Hus- hållens ideella organisationer bör särredovisas även om fullständiga uppgifter för delsektorn saknas. Tillförlitligheten i uppgifterna på- verkas av att storföretag och banker lämnar felaktiga eller försenade uppgifter. Även premiereserven, banker och bostads- institut bör särredovisas. Det är viktigt att hålla god beredskap för att kunna fånga eurons effekter i statistiken. Kopplingen mellan den reala och finansiella sidan bör lyftas fram bättre. I SCB:s instruktion anges att det skall finnas en . En stor del av de frågor som behandlas är av teknisk natur, dvs. hur olika delundersökningar skall läggas upp och vilka principer som skall gälla. I nämnden har under 1998-2000 ingått , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Styrdokument och handlingsplaner behandlas också av nämnden och det är framför allt i de diskussionerna som prioriteringar och önskemål om utveckling tas upp. Problemet med kvalitets- skillnader och helt nya tjänster och marknader oroar nämndens ledamöter. har en successiv metodgenomlysning av olika delindex i KPI ägt rum enligt en Andra krav och synpunkter Exempelvis har KPI:s delindex för el, tele och persondatorer blivit föremål för genomlysning. Aktuella områden för genomlysning är bl.a. hälso- och sjukvård och metoderna för justering för kvalitetsförändringar i KPI. har stor betydelse i KPI-beräkningarna. Metoderna för att behandla bostadsposten är föremål för diskussion och omprövning i samband med beredningen av förslag (SOU 1999:124). Behovet av dokumentation är väl tillgodosett när det gäller KPI, men man skulle vilja ha dokumentationen om olika delundersök- ningar på webbplatsen. Mer samordning mellan KPI och PPI vore önskvärt. På det stora hela är man dock nöjda med KPI. Vetenskapliga rådet (VR) består nu av tio externa professorer, generaldirektören, överdirektören, chefen för , chefen för samt vid SCB verksamma professorer. Vid mötena diskuteras den vetenskapliga inriktningen av SCB:s arbete. VR enas om rekommendationer till SCB och man följer också upp hur SCB har agerat utifrån rekommendationerna. har följande profes- sorer medverkat i VR: , , , , , , , , och samt de interna professorerna . Vetenskapliga Rådet anser att SCB:s ekonomiska statistik är i stort behov av utvecklingsarbete. VR ser fram emot mer detaljerade planer för en brådskande upprustning, särskilt av nationalräkenskaperna. Bland annat efterlyser rådet en lång och enhetlig historisk statistik och anser att prissättningen inom tjänstesektorn är en viktig utvecklingsfråga. Detta är de rekommendationer som VR formulerade efter diskussion . behandlade VR statistiskt kvalitetsförbättrings- arbete i den ekonomiska statistiken. VR rekommenderade SCB att utse en internationell expertgrupp för att utvärdera framställningen av ekonomisk statistik vid SCB. Frågor som borde beaktas är höga kvalitetskrav med hänsyn till konsistens, huruvida bäst tillgängliga teknik används, organisation, SCB:s roll som analytiker (jämför Andra krav och synpunkter ) samt utbildningsnivån i nationalekonomi och statistik bland personalen. VR rekommenderade vidare SCB att utreda automatisk data- överföring samt automatisk överföring av pris- och volymdata direkt från fakturering, att noggrant beskriva utjämningar vid årsskiften och säsongrensning och alltid kunna tillhandahålla även okorrigerat material, att i kvalitetsredovisningen av icke-definitiv statistik upplysa om hur mycket den kan komma att revideras samt att stödja intern och extern forskning och utveckling på området tidsserieanalys. skrev , adjungerad professor och verksam vid , några kommentarer till . är kritisk mot att övergången till den nya standarden för nationalräkenskaperna, ESA95, har tagit så och att kvaliteten inte är den bästa möjliga. menar vidare bl.a. att de svenska nationalräkenskaperna inte står sig väl i en internationell jämförelse, att tillgången på långa tidsserier är för dålig och att statistiken avseende tjänstenäringarna borde förbättras kraftigt. I detta avsnitt redovisas resultat av de regelbundna användar- undersökningar som SCB genomför. SCB utför tre återkommande undersökningar av vad användare, allmänhet och kunder tycker om statistiken. undersöks ett urval av de som är viktiga användare av statistik i s.k. Nöjd-Kund-Index-undersökningar. Allmänhetens inställning till statistik undersöks också 1984. Vidare får alla kunder som köper en uppdragsprodukt för mer än avge en bedömning om hur nöjda de är med uppdraget. Denna s.k. leveransenkät har gjorts . SCB:s användare är relativt nöjda med den statistik som SCB levererar, enligt undersökningarna Nöjd-Kund-Index. Dock kan man se att användarna av den ekonomiska statistiken är något mindre nöjda än SCB:s användare igenomsnitt. Det gäller framför allt statistikens innehåll och personalens kompetens. För den ekonomiska statistiken är innehållet i statistiken relativt sett en Andra krav och synpunkter faktor som väger mycket tungt när det gäller hur nöjda kunderna är. Nöjd-Kund-Index totalt för den ekonomiska statistiken var 2000 (på en skala mellan 1 och 100). För SCB som helhet var index 71, vilket är relativt högt jämfört med andra myndigheter och företag i servicesektorn. De faktorer som får högst betyg för den ekonomiska statistiken är telefonservice och personal, vilka båda har ett värde på 76. Information, presentation och innehåll har betyg mellan 64 och 65. Informationskanaler får lägst betyg med 58, men detta har väldigt liten betydelse för hur nöjda användarna är som helhet. Många är relativt nöjda med den information som ges om kvalitet, databaser och uppdrag, men mindre nöjda med infor- mationen om nya och förändrade statistikprodukter. Av innehållet i statistiken är många nöjda med tillförlitligheten i statistiken, medan aktualiteten kunde vara bättre. Det mesta är lätt att läsa och lätt att förstå, men kommentarer och analyser är något sämre. Att SCB tillhandahåller opartisk statistik är det få som ifrågasätter, medan uppdragsgivarna är mindre nöjda med prisvärdheten. Det vanligaste sättet som kunderna tar del av ekonomisk statistik är via Statistiska meddelanden och andra publikationer. Tre av fyra använder den kanalen. SCB:s webbplats används av nästan lika många. Varannan användare av den ekonomiska statistiken har köpt uppdrag och lika stor andel utnyttjar Statistiska Databaser. Vidare framgår av undersökningarna att graden av hur nöjda användarna är har minskat något . Jämfört med 1998, när undersökningen gjordes förra gången, är det just den ekonomiska statistikens innehåll som enligt användarna har försämrats. Det är framför allt tre faktorer som bidrar till försämringen; jämförbarheten mellan SCB:s statistikprodukter, jämförbarheten över tiden och tillförlitligheten, se tabell 4.1. Andra krav och synpunkter Tabell 4.1 Betyg för den ekonomiska statistiken i Nöjd-Kund- Betyg på en skala mellan 1 och 100 där 100 är högst Din allmänna syn på SCB Specificering av indikatorn för innehåll Jämförbarheten mellan SCB:s statistikprodukter Hur väl innehållet täcker Ditt behov Källa: Kundundersökning , och Resultaten i tabell 4.1 bygger på en enkätundersökning, Nöjd- , där tunga initierade användare av den ekonomiska statistiken betygssätter olika kvalitetsaspekter på en tiogradig skala. Undersökningen görs enligt QSP-metoden (Quality Satisfaction Performance) och ger förutom betyg på olika kvalitetsfaktorer också indikationer på kundernas prioriteringar. De faktorer som bedöms är informationskanaler, information, innehåll, presentation, telefonservice, personal, den allmänna synen på SCB och – för uppdragskunderna – uppdragshantering. Den senaste undersökningen gjordes . För den ekonomiska statistiken svarade 140 personer och för SCB som helhet 791. Andra krav och synpunkter Av allmänheten är positiva till SCB och klart negativa. Det framgår av undersökningen Bilden av verket – SCB:s image som genomfördes . Mer än tre fjärdedelar tycker att statistik är viktigt för beslutsfattande, forskning och debatt och ungefär lika många känner till åtminstone något om vad SCB gör. Lika många anser också att SCB är en objektiv och opartisk myndighet. Allmänhetens inställning till SCB är i stort sett oförändrad . Med varje uppdrag om som levereras följer en enkät där beställaren ombeds värdera uppdraget i sin helhet, tempot i genomförandet, servicen, punktligheten vid leverans, den innehållsmässiga kvaliteten, lättheten att förstå materialet, använd- barheten och prisvärdheten. Denna undersökning berör alltså bara uppdragsverksamheten och inte statistik som finansieras med anslag. var graden av nöjdhet 8,1 när det gäller uppdragen till avdelningen för ekonomisk statistik (på en skala mellan 1 och 10). Kunderna är mest nöjda med den service de får samt punktligheten. har användarna blivit allt mer nöjda när det gäller service, innehåll, lättförståelighet och prisvärdhet, medan nöjdhet och användbarhet har haft en negativ utveckling, se tabell 4.2. Tabell 4.2 SCB:s leveransenkät för avdelningen för ekonomisk statistik Betyg på en skala mellan 1 och 10 där 10 är högst, genomsnittligt betyg Andra krav och synpunkter Mätningar har utförts . Antalet svar har varierat mellan 139 och 219. Enligt en bortfallsstudie finns ingen systematik i bortfallet vad gäller typ av uppdrag, typ av kund och uppdragets storlek. 4.4SCB:s planerings- och budgetunderlag I detta avsnitt beskrivs kortfattat de förslag om utbyggnader och förbättringar av den ekonomiska statistiken, som SCB har framfört i det fördjupade budgetunderlaget för 2001-2003 (Treårsplan för 2001-2003) samt i SCB:s budgetunderlag för 2002-2004. Dessutom beskrivs några av de insatser som har igångsatts på områden där statistikanvändarna framfört starka krav på förbättringar. I enlighet med ett tidigare regeringsbeslut lämnade SCB ett fördjupat budgetunderlag för till regeringen. På basis av synpunkterna från programråden och andra användarkontakter, inte minst inom , föreslog SCB en betydande utökning av resurserna för den ekonomiska statistiken. Förslaget innebar både framtagande av ny statistik på flera områden samt förbättringar och utbyggnader av redan befint- lig statistik. Sammantaget uppgick förslagen till ca . För det första föreslog SCB särskilda insatser för att stärka ämneskunnandet och förbättra kvaliteten. Fördjupade kunskaper om branscher och företag samt om de enskilda statistikresultatens roll i den ekonomiska utvecklingen ger bättre förutsättningar för att presentera och förklara statistik. Ett stärkt ämneskunnande och intensifierade kontakter med företagen är också en viktig förut- sättning för att kunna minska risken för mätfel och bortfall, anförde SCB. För det andra föreslog SCB fortsatta insatser för EU- harmoniseringen av den ekonomiska statistiken. gäller det t.ex. reglering av undersökningarna för köpkraftspari- teter. En mindre revidering av näringslivsklassificeringen NACE samt en ny innovationsundersökning kommer också att genom- föras. Andra krav och synpunkter För det tredje föreslog SCB en ökad takt i förbättringen av statistiken över tjänstenäringarna. Det gäller t.ex. transporter på kvartalsbasis, personaluthyrning, IT-konsultverksamhet och sjuk- vård. Prisutvecklingen för tjänster behöver förbättras, även i utrikeshandeln. För det fjärde föreslog SCB att statistikansvaret för området informationsteknik skulle läggas på SCB och att särskilda resurser skulle avsättas för detta område. För det femte innehöll förslaget ett antal förbättringar av inkomst- och förmögenhetsstatistiken. Löpande anslagsfinansie- ring för uppdatering av inkomstregistret , en årlig snabbare preliminär inkomststatistik och en förmögenhetsstatistik var några av förslagen. SCB erhöll i budgeten (2001) en utökning av anslaget med för att förbättra den ekonomiska statistiken. Av dessa avsåg ökade resurser för att förbättra statistiken över tjänstenäringarna, för att anpassa statistiken till kraven från EU, för att uppdatera det longitudinella inkomstregistret () samt för att förbättra kvaliteten i den ekonomiska statistiken. Budgetunderlag för 2002-2004 för I budgetunderlaget för 2002-2004 återkom SCB till behovet av förbättringar på den ekonomiska statistikens område. I treårsplanen föreslog SCB en ökning av det årliga anslaget med för kvalitetsförbättringar av den ekonomiska statistiken. I budgetunderlaget begär SCB ytterligare . Tillkommande medel avses att användas till kvalitetshöjningar avseende bl.a. producentprisindex och SCB:s företagsdatabas, förbättrade tids- serier inom nationalräkenskaperna och för att tackla de problem med uppgiftslämnandet från företag som följer i globaliseringens spår. Vidare föreslår SCB att förbättringar genomförs i den ekonomiska välfärdsstatistiken till en kostnad av .