sou · GPB344d2 · 2002-01-01 00:00:00 — som ska präglas in? Kommentar: av deltagarna tycker att en stor del av utbildningen består av kunskap som ska minnas genom att präglas in. Resten av gruppen , , upplever att de rena minneskunskaperna är lagom eller ganska små i utbildningen. i hög grad I någorlunda grad I liten grad Anser du att du får tillräckligt med tid för att smälta det som lärs ut i kursen? Kommentar: anser sig inte ha tid för att smälta det som lärs ut i kursen. upplever att de i någorlunda grad har tid för att smälta kunskapen och anser sig i hög grad ha tid för det. Det femte alternativet i skalan, dvs i allra högsta grad valdes inte av någon deltagare. I mycket hög grad I ganska hög grad I vilken grad är litteraturen väl anpassad för självstudier? Kommentar: Nästan hälften av gruppen, anser att kurslitteraturen fungerar bra för självstudier. Däremot är inte helt nöjda och tycker inte att kurslitteraturen är ett bra hjälpmedel för självstudier. Observera att detta gäller alla tre utbildningsstegen. Följande diagram illustrerar hur varje grupp uppfattar anpassningen av kurslitteraturen för självstudier. IT Bas ( 8 deltagare ) I mycket hög grad I ganska hög grad I vilken grad är litteraturen väl anpassad för självstudier? Kommentar: av deltagarna anser att kurslitteraturen är väl anpassad för självstudier. Resten av gruppen får inte tillräcklig hjälp av litteraturen för självstudier. Generalister ( 8 deltagare) I ganska hög grad I vilken grad är litteraturen väl anpassad för självstudier? Kommentar: 62,anser att kurslitteraturen endast i viss mån är anpassad till självstudier. Resten av gruppen är nöjd. IT (3 deltagare) I ganska hög grad I vilken grad är litteraturen väl anpassad för självstudier? Kommentar: Klart delade uppfattningar finns mellan deltagarna i den mest avancerade utbildningsgruppen. I allra högsta grad Anser du att kravet som engelska fackspråket ställer är ett hinder för din inlärning? Kommentar: av deltagarna anser inte att engelska fackspråket på något sätt är ett hinder för deras inlärning och upplever det som ett hinder i liten grad. För de resterande av gruppen är engelska fackspråket ett hinder för inlärning. I ganska hög grad I mycket hög grad I vilken grad känner du att denna kurs stimulerar din nyfykenhet och lust för att fortsätta till mer avancerad kunskapsnivå? Kommentar: av gruppen känner att kursen stimulerar deras nyfikenhet och lust att fortsätta till mer avancerade kunskapsnivåer. Resten av gruppen upplever inte denna stimulans. Hur pass roligt tycker du att det är att lära dig datorteknik på denna kurs? Kommentar: av deltagarna tycker att det är roligt att lära sig datorteknik i denna kurs. Resten av gruppen upplever inte det. I allra högsta grad Anser du att du har fått träning i problemlösning ? Kommentar: tycker att de har fått träna i problemlösning . av gruppen upplever att träningen i problemlösning har inte varit tillräcklig. 16 veckors studier på IT Bas som ges på sex olika orter i , samlas deltagarna i Generalistutbildningen och genomgår ett gemensamt och lärarlett kursprogram. Pga att utbildningen på IT Bas varierar mellan orten, blir också nivåerna olika. Generalister ( 8 deltagare) I allra högsta grad Anser du att deltagarnas kunskapsnivåer inom programmering och nätverk är för olika? Kommentar: av gruppen anser att deltagarnas kunskapsnivåer inom programmering och nätverk är för olika. Resten av gruppen anser inte det. Sammanfattning av deltagarnas kritiska kommentarer Följande är en sammanfattning av samtalen som genomfördes i samband med enkätundersökningen, uppdelad per utbildningsgrupp. Det är viktigt att notera att deltagarnas muntliga kommentarer i grupp skiljer sig en del från de skrivna enkätsvaren. Under de olika träffarna gav deltagarna uttryck för ett stort behov av att kritiskt markera utbildningens opedagogika upplägg. uttryckte de behov av stöd för att förbättra utbildningsvillkoren. (från två orter) -Det borde inte heta , namnet är fel. Man tror att ECDL är . Det är missvisande. -ECDL har inget att göra med IT-teknik. Det har inte med vartannat att göra. Man kunde lära sig svaren utantill för att klara av testen på ECDL. -Undervisningen är inte upplagd för nybörjare. -A+ och programmering går inte. Hårdvarudelen var alldeles för kort :man byggde aldrig upp en dator, partitionerade, konfigurerade etc. -Visual Basic ska läsas först inom programmering; det ger en bättre ingång, den är grafiskt roligare, lättare. Studien av program- språket C ska komma efteråt och ges (en synpunkt från några av kursdeltagarna. -Detta paket är inte förberedande för arbetslivet utan det är ett sätt att sysselsätta folk i en kurs. Jag vill ägna mig åt webben och vet ej vad ska jag göra med denna kunskap. -Det finns formella krav och dolda krav. -Vi uppfyller de formella kraven men ändå räcker nivån inte till. -Det finns ingen annan kurs man ska gå före denna nivå. Hur ska man förbereda sig? Finns det ingen kurs som AF erbjuder? -Nivån ligger för högt. -Tempot är alldeles för högt. -Succesivt intag är inte bra. Nivån hos eleverna ska vara ungefär densamma. Angående det pedagogiska upplägget: -Vi har inte en vanlig undervisning. De lärarledda undervisningstimmarna varierade från c.a. beroende på vilket ort utbildnigens gavs. -Det behövs lärarledda genomgångar, självstudier och studier i grupper i kombination. -Det blir svårt att göra självstudier utan att först ha fått en genomgång. -Det finns tidsbrist. Kanske behövs bara för A+. -Läraren borde hjälpa till att lägga upp de individuella studierna. -På en av orterna upplevde deltagarna positiva förändringar i undervisningen. Exempel på detta var att A+ har många flera praktiska övningar än innan och att lärarledda självstudier på programmeringsdelen nu är tillräckliga. -Lärarna måste ha pedagogisk kunskap. Undervisningen är opedagogisk. Brist på lärarstöd. -Vi behöver en från IT-spets, någon som har gått alla steg i utbildningen och kan orientera oss för att välja det bästa efter det egna behovet. Man eller kvinna. -Alla har stressbeteende. Detta innebär en svår utgångspunkt. Deltagarnas uppfattningar var tydligt delade inför den följande frågan. Skulle ni vilja ha bara för tjejer/kvinnor? Svaren var de följande: bara för kvinnor och sedan fortsätta i Generalist och IT-spets i gemensamma grupper. Gemensamma klasser med 50/50 manliga och kvinnliga deltagare så att det skapas en balanserad atmosfär. Kvinnor får inte vara i minoritet. Inte bra att ha delade klasser efter kön.Tjejerna missar att lära sig av det som killar kan. Generalist (en ort) -är en sil. Man ska ta sig genom den psykiska pressen som kursen innebär. Tidspressen är mycket hög. -ser annorlunda ut på varje ort. Detta gör att man slutar med mycket olika nivåer. Sedan samlas man i Generalist med olika kunskapsbakgrunder. Det behövs mer homogena grupper. -Vi gör markarbetet hemma. Vi saknar tid att kunna följa med i den snabba takten. Det skulle behövas minst . -Det finns skillnad i kunskapsnivå jämfört med vissa män men inte med alla. -Innehållet i programmeringsdelen är bra upplagt. -Lägg till Java och ge inblick i alternativa programspråk som används ute på marknaden. Tillägg: webb-design grafik. -Vi vill ha fler projektarbeten. -Det finns dålig information om arbetsmålet. -Vi behöver information om företagen. Svårt att skaffa praktikplats utan att få hjälp av AF. AF borde bjuda in företagen för att presentera möjligheten att ha praktikanter i deras företag. Vi behöver en presentation av vår kurs så att det blir lättare att säga vad det är vi står för. Kanske AF borde ha ett avtal med flera företag. -Vi letar efter företag att göra praktik. Vi får göra det på egen hand. Vi blir väl mottagna av företagen. Attityden är lite ambivalent: vad roligt att det kommer en tjej och : vad är det du kan egentligen? Det krävs alldeles för mycket från och Generalist. Man hinner inte integrera. Ingen tid att lära sig. Det visas redan i Generalist. -Det finns bra lärare på C++. -Längre tid på Visual C++ -Om man har valt programmering, ska man inte behöva ha rätt på nätverksprovet. Gränsen ska vara lägre. -För stora nivåskillnader är negativt. -Inte bra att ha för tjejer. Det blir fel. Men kvinnor behöver börja från grunden. Vi får inte tid att meka med datorn. Undervisningen är för teoretisk. -A+ är gammal kunskap. Windows 98 är föråldrat. 4.- Analys och diskussion ut ett kognitivt-och genusperspektiv 4.1 Utbildningens formella och informella krav. Alla deltagare uppfyllde de formella förkunskapskraven som förväntades. Deltagarnas uppfattning om innehåll varierade kraftigt. För en grupp deltagare hade förväntningen på kursen varit att den skulle handla om datoranvändning på ECDL-nivå. De som uppfattade att kursen var ingången till spetsutbildningar möttes av krav på höga förskunskaper och färdigheter som inte var uttalade men underförstådda då de börjat kursen. Undersökningens resultat tyder på att som första IT- utbildningssteg är otydligt i sin målsättning. Det finns en inbyggd motsättning i kursinnehållet. Å ena sidan avser utbildningen att vara en basutbildning med syfte att ge deltagarna nödvändig kunskap för att komma fram till spetsutbildningen, och å andra sidan kräver undervisningen en hög kunskapsnivå som inte kan omfattas av en nybörjare. Denna motstridighet visas i att IT-baskunskap beskrivs som ECDL kompetens, dvs kunskap om datoranvändning. Enligt kursdeltagarna är detta klart missvisande. Datoranvändningskunskap (motsvarande ECDL) är nödvändig kunskap för alla datoranvändare oberoende av studier eller arbetsinriktning. För att ge rätt föruttsättningar för att klara datatekniska utbildningar behövs något annat och framför allt mer. Trots att deltagarna uppfyllde de formella kraven, upplevdes deras kunskapsnivå som otillräcklig för att uppfylla de dolda förkunskaps-och färdighetskrav som utbildningen ställer. Detta innebär att deltagarna i själva verket inte får en adekvat basutbildning för att täcka denna kunskapslucka. Deltagarna ställde sig den berättigade frågan: Hur ska man förbereda sig? Denna kunskapslucka utgör för de kvinnliga deltagarna den första och mycket höga tröskeln att övervinna innan de kan ta sig genom basutbildningen och sedan fullfölja studierna till spetsutbildningen. Finns det samma kunskapslucka hos de manliga deltagarna? Den finns med stor sannolikhet. Men hur tar de sig igenom den? 4.2 Om inlärning/lärande av IT kunskap Gruppens absoluta majoritet anser att kunskapsmängden som ska assimileras under utbildningen är överväldigande i förhållande till tiden de har till förfogande. Inte på något av de tre utbildningsstegen hinner deltagarna integrera kunskapen och lära sig det som förväntas. Vid inlärning/lärandeprocessen spelar arbetsminnet en avgörande roll. Det är allmänt erkänt inom kognitionspsykologi att människan har en begränsad kapacitet i arbetsminnet och att själva utrymmet inte kan förändras (11). När mängden information prioriteras framför förståelse av sammanhanget och praktisk användning får eleverna göra ett orimligt stort kognitivt arbete för att det ska bli möjligt att integrera informationen. En av huvudfrågorna som kognitionspsykologin studerar är hur inlärningsprocessen sker, eller mer specifikt: hur vår tidigare kunskap fungerar när den bemöter ny information. Vad händer när vi lär oss nya saker? Begreppet schemarelevant information får speciell betydelse när vi tänker på hur IT utbildningar presenteras beträffande innehåll och upplägg. Olika aspekter inom schemateorin tas upp av olika författare. Enligt Fiske & (1991) är det vi kodar in i minnet starkt påverkat av schemat. Schemat representerar kunskap om ett begrepp, stimuli eller situation och har en inre organisation där egenskaperna är länkade till varandra. Till exempel lär vi ha ett schema för en semester, för en footballsmatch eller för en picknick där en sekvens av förväntade beteenden och handlingar är organiserad. Förståelse av nyinkommande information görs genom individens kunskaps-och erfarenhetsbank. En av schemats grundfunktioner är att styra uppmärksamheten, d.v.s det vi lägger märke till. Det utvärderar informationen och organiserar den, hjälper till att fylla luckor, tar fram tidigare erfarenheter och kunskap och integrerar dem samt påverkar det som kommer att aktiveras ur minnet. Det är ett ekonomiskt tänkande, det underlättar det arbete som vår hjärna utför för att tolka och göra den information vi möter begriplig, med andra ord: det hjälper oss i den dagliga anpassningen. Man tenderar att minnas schemarelevant information och glömma sådant som inte är relevant. I den mån eleven har erfarenhet av det som beskrivs, kan informationen bli begriplig men utan grund i den erfarenhet som fenomenet är hämtat ur, blir informationen inte relevant och läggs därmed inte in i minnet. Deltagarnas verkliga förkunskaper skiljde sig betydligt dem emellan. Spännvidden i en och samma grupp kunde sträcka sig från personer som använde dator enbart som skrivmaskin till dem som hade erfarenhet som IT-tekniker och som Engineer. Bl.a. på grund av dessa skillnader visade deltagarna också individuella skillnader i förståelse av terminologin och den begreppsapparat som användes under utbildningen. Enligt (1993) sker förståelseprocessen i fyra steg: Selektering när informationen sållas, abstraktion av informationens huvudmening, tolkning eller omsättning av informationen i andra ord och integration med tidigare kunskap. Överflödet av information och den höga studietakten försvårar i hög grad möjligheterna för denna tankeprocess att kunna utmynna i ny kunskap. På kurserna upplevde deltagarna också brist på tillräckliga möjligheter att prova praktiskt och skapa förståelse för hur en dator ser ut och fungerar inuti, hur man delar upp och tar bort all information på hårddisken, installerar mjukvaran etc. Detta gjorde att den nya informationen förblev ytlig och inte förankrades så väl att den gick att använda för att hantera datorer och datorsystem i praktiken. Trots alla svårigheter upplevde deltagarna utbildningen som stimulerande. Diagramen 10 och 11 visar på att gruppens motivationsnivå är hög, att kursen stimulerar nyfikenheten och lust att fortsätta till högre kunskapsnivåer. Intresset och lusten att lära sig IT- teknik visades också i engagemanget i självstudier. Majoriteten ägnade både studietid och fritid för till kunna fortsätta och lyckas med utbildningen. Men trots detta hade de flesta deltagarna ändå utvecklat ett allmänt stressbeteende. Deras försök att överbrygga kunskapsluckan med hjälp av en intensiv studietakt verkade inte vara tillfredställande. Hur inverkar stressen på deltagarnas motivation att fortsätta fördjupa sig i kunskap om IT-teknik? Bland de muntliga kommentarerna förekom följande: Det ska inte vara så att man går i motvind, Det ska inte avskräcka en. Det ska istället uppmuntra att fortsätta i högre nivå. Vilken näring får de kvinnliga deltagarnas intresse för IT-teknik under dessa studievillkor? En av deltagarna uttryckte det så här: På detta sättet misslyckas man. I en studiesituation av ovan beskriven karaktär ligger det nära till hands att tro att begränsningarna ligger hos den egna personen istället för i utbildningsmetodiken. Orsaksförklaring eller tillskrivning kan bli felaktig. Inom stressforskning analyseras effekter av olika grad av kontroll som individen har över olika livssituationer. Okontrollerbarhet kan föreligga när en individ inte upplever något samband mellan sina avsiktliga handlingar och vad som händer runt honom/henne(12). När individen gör en felaktig tolkning av orsaker, leder detta till hjälplöshet i nya situationer. En förklaring till detta är att det sker en förändring i psykologiskt avseende som rör motivation, kognition och emotion och som gör att intresset avstannar. Inför detta är möjligheterna stora att man ändrar sig och gör andra utbildnings- och yrkesval. Det som behöver uppmärksammas för att förstå kvinnornas villkor på IT- utbildningen är hur identitet och kognition samverkar i en utbildningssituation. Hur gör vi, ur ett kognitivt perspektiv, för att organisera informationen om oss själva? Och hur gör vi för att organisera informationen från omvärlden? Enligt schemateorin hjälper oss olika slags generella mönster eller scheman att organisera den kunskap som vi har om oss själva och omvärlden. Dessa scheman ger oss mentala referensramar i form av självscheman, rollscheman, händelsescheman, sociala scheman etc. Även bilden vi har om oss själva är organiserad i ett schema för vad som är kärnan i vår person. Den är mer eller mindre mångfacetterad och komplex och skiljer sig mycket från individ till individ(13). Dessa självscheman läggs tidigt i barndomen och har att göra med individens identitet. Den formas i interaktion med den närmaste omgivningen, familjens sociala och kulturella förhållanden och med de värderingar och ideal som representerar familjens och omgivningens särdrag. Det finns klara individuella skillnader i uppfostringsmönster. Den man eller kvinna, som växer upp i en social miljö där han/hon uppmuntras att värdera tekniska färdigheter och erfarenheten om dessa högt, kommer att rikta sin uppmärksamhet mot tekniska fenomen och ha lättare att fånga sådan information från omgivningen. Han/hon kommer lättare att kunna integrera den i sin kunskapsbank och lusten att använda sina färdigheter kommer att ha lättare att uvecklas. Identifikationen med tekniska färdigheter kommer att vara en del av personens självschema. Ju mer lustbetonad denna process är desto grundligare kommer den att förankras. I de flesta samhällen saknas ett dominerande socialt mönster som gynnar identifikationen mellan kvinnan och tekniken. Detta avspeglas på alla områden, inte minst inom IT-området och påverkar associationer och förväntningar om kvinnors tekniska kunskaper. I vilken mån ser kvinnor rollen som tekniker som en bild att identifiera sig med vid utbildning och yrkesval och i vilken utsträckning har kunskapssamhället förmått att anpassa sig till en sådan kvinnoroll? En social roll definieras efter de förväntade beteenden som en person i ett visst socialt sammanhang har. Ett rollschema är den kognitiva struktur som organiserar kunskapen och karakteristiska förväntade beteenden (i det sammanhanget). Läkaren är ett exempel på en förvärvd roll (achieved roll) och rollschemat är de kunskaper, associationer och förväntningar som människor har om yrkesrollen läkare. Mellan kvinnor och män finns en skillnad beträffande erfarenhet och kunskapskultur i relation till tekniken. Kvinnor har sällan engagerat sig i underhållning eller i sociala sysselsättningar med tekniska aktiviteter av traditionell karaktär. Meccano är mer än en leksak skriver i sin bok pojke berättar(14). Det är av vikt att komma ihåg att när en gosse leker med Meccano så utövar han i miniatyr en ingenjörs arbete, och att detta arbete är helt och hållet av samma art som ingenjören utövar i det praktiska arbetet. Teknisk kunskap och förståelse byggs upp ur just det roliga och experimenterande skapandet. I Teknik på kvinnors vis, säger att den manliga teknologin inte tillhört kvinnors kunskapskultur (15). Kunskapskulturerna har stor betydelse för synen på vilken utbildning som är värdefull, vilket innehåll som en utbildning bör prioritera. Den avgör också vilken information och vilka faktakunskaper man kommer att ha tillgång till. Motsättningen mellan de humanistiska och de naturvetenskapliga kulturerna är gamla och välbekanta men också skillnaderna mellan kvinnors och mäns kunskapskultur. Fler kunskapskulturer än dessa två studeras på som har inrättat ett nytt forskningstema: Kulturarv och kulturproduktion. Begreppen kunskapskultur ger kunskapen en vidare innebörd – kunskapen placeras i ett sammanhang och interagerar med detta sammanhang(16). Det finns många yrkeskvinnor och kvinnliga nätverk inom IT och andra branscher som med stor framgång länge har varit och är drivande krafter inom IT-området. Ur ett kognitivt perspektiv finns det ingen skillnad mellan män och kvinnors intellektuella förmåga att skapa och utveckla informationsteknik. Kvinnor som formats i en teknisk kunskapskultur kan sannolikt ha samma tekniksyn som män. På samma sätt finns det män som inte har någon förtrogenhet med teknik. Generaliseringen av den egna erfarenheten eller gruppsituationen är en kognitiv bias. Frågan är hur kvinnor som inte tillhör den tekniska kunskapskulturen förhåller sig till tekniken. I utbildning tar man emellertid inte hänsyn till skillnader i kunskapskulturer och därmed erbjuds orättvisa utbildningsvillkor. En god pedagogik är den nödvändiga förutsättningen för att konstruera eller bygga upp grund-och spetskunskap om informationstekniken hos båda könen. Studiens kvinnliga deltagare visar stark motivation för att lära sig och utveckla IT-tekniken. Pedagogiken motverkar detta genom att inte ta hänsyn till rätt utgångspunkter och skapar istället osäkerhet i försöken att utveckla en ny yrkesidentitet. Det finns behov av att lyfta fram de skillnader som existerar mellan manliga och kvinnliga deltagare när det gäller förutsättningarna för att överbrygga de dolda, informella förkunskapskraven. 5.1Vad behövs för att göra IT-utbildningar genomslagskraftiga både för kvinnor och män? 1)Det finns behov av att skapa en IT-teknisk grundutbildning som ger den kunskapsgrund som eleverna saknar och inte har någonstans att hämta. 2)Detta utbildningssteg ska ge grunden till datortekniska utbildningar. 3)Prioritera kvalitet och integration av kunskap framför kvantitet och mängdkunskap. Kunskapen ska bli användbar. 4)Ändra metoder för urval. Elevens befintliga kunskap och färdighetsnivå i datorteknik ska undersökas och ligga till grund för bedömningen av de formella förkunskapskraven. 5)Undvik successiva intag, då dessa skapar problem med inlärning och pedagogik. 6)Skapa kurser med homogen förkunskap i datorteknik. 7)Prioritera elevernas förståelse av strukturer och hur olika delar hänger samman. Detta kan uppnås genom att mycket tid läggs på att låta eleven undersöka, prova sig fram och kunna ställa frågor och ha tillgång till bra material att finna förklaringar i. 8)Ge deltagarna möjlighet att skaffa fysiska kunskaper: titta inuti en dator, bygga en dator, partitionera och formatera hårdiskar, installera operativsystem och program, koppla ihop ett nätverk och konfigurera m.m. 9)Teoretiska genomgångar ska direkt kopplas till praktiskt utövande med användning av grundläggande principer och teorier. 10)Genomgångar ska fortlöpande följa med laborationer, projektarbeten och självstudier. 11)Eleven ska ha möjlighet att träna sin logiska och analytiska förmåga genom att öva logikens grundläggande tankeverktyg: slutledningsförmåga, problemdefiniering, problemlösning (vilka steg behövs för att nå fram till en lösning) algoritmer m.m. 12)Individuell vägledning. Utgå från elevens befintliga kunskapsnivå. Ge möjlighet att skaffa mentorer. 13)Begreppsapparat och ny terminologi ska introduceras i samklang med elevernas inlärningstakt. 5.2Hur kan en IT-basutbildning se ut för att ge en bra ingång till IT-teknik? Förslag för framtida studier: -ska ha samma kursprogram i varje ort. -Tidsramen för kursen ska förlängas med minst två eller . -ECDL-kunskap, i betydelsen tillämpbar kunskap av Officepaketet, ska inte ingå i kursprogrammet. -Nivåerna ska vara ungefär de samma. Inga successiva intag. -Kunskapsnivåerna ska läggas på nybörjarnivå. -A+ : hårdvarudelen ska förlängas betydligt. Tidsutrymme för att bygga en dator, partitionera och formatera hårdiskar etc. Undervisningsmaterialet på A+ ska uppdateras. -Visual Basic ger en lättare, trevligare, mer grafisk kunskapsingång. Kan ges innan C+ för att ge en mjukare ingång till programmering. -Längre tid till Visual C++. -Programmering och nätverksteknikdelen ska förlängas betydligt. -Undervisningen ska vara mindre teoretisk och mer praktisk. -Individuell handledning ska ge struktur för självstudier. -Kurslitteraturen ska anpassas bättre till självstudier.