sou · GPB313 · 2002-01-01 00:00:00 — När det gäller befordran av lektor till professor ställer utredningen frågan huruvida kraven på pedagogisk kompetens och vetenskaplig kompetens kan kompensera varandra. Detta tycks förekomma i mycket begränsad utsträckning, Endast två högskolor anger explicit denna möjlighet i sina anställningsordningar. När det slutligen gäller frågan huruvida värderingar och organisatoriska former förändras som en konsekvens av reformen konstaterar utvärderarna att det kan finnas en risk för att institutionernas planering och de principer som fakultetsnämnderna tillämpar kolliderar. Den lektor som fått i uppdrag att utveckla ett pedagogiskt program för grundutbildningen kan inte ägna tillräckligt stor uppmärksamhet åt forskning. Den lektor som uppmuntras att forska för att dra in externa forskningsanslag till institutionen kan inte skaffa sig pedagogisk meritering för att bli befordrad till professor. Utvärderingen uttrycker farhågor för att en oönskad karriärlåsning kan uppstå: genom att tacka ja till en kortsiktigt intressant arbetsuppgift kan den långsiktiga meriteringen äventyras. Det är angeläget att följa den fortsatta utvecklingen av befordringsreformen. Den ovan nämnda undersökningen av (2001) innehåller också en omfattande genomgång av lärosätenas policydokument, information och anställnings- ordningar. Den visar följande. För behörighet stipulerar högskoleförordningen ingen pedagogisk utbildning. Lärosätena anger dock sådan utbildning antingen som ett krav (, KTH i utvecklingsplan och ; se ovan kapitel 10) eller som en merit. Annan pedagogisk utbildning som anges är praktisk- pedagogisk utbildning för grundskola och gymnasium, akademiska studier i (högskole)pedagogik och andra pedagogiska kurser. Erfarenhet av undervisning och handledning samt examination Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering –incitament för god undervisning anges av de flesta lärosäten med olika kvalitativa och kvantitativa tillägg (bredd och variation, djup, nivå, undervisningsformer, självständigt ansvar, omfattning). Ett antal lärosäten anger förmåga vid ledning, planering, genomförande, examination och utvärdering inom grundutbildningen. Förvånansvärt nog är det bara ett dokument (humanistiska fakulteten vid ) som anför erfarenhet från handledning på C- och D- nivå. Ett antal tar upp deltagande i lärarutbyte för undervisning vid utländskt universitet och några få specificerar studiebesök med pedagogiskt syfte vid andra universitet som en egen punkt. Deltagande i pedagogiska konferenser och gästföreläsningar anförs av endast tre lärosäten. När det gäller erfarenhet av forskarutbildning är det handledning som är den oftast angivna meriten, följd av undervisning på forskarutbildningskurser. Utvärderingar och omdömen från akademiska ledare liksom konkreta bevis på pedagogisk skicklighet i form av pedagogiska utmärkelser tas upp av de allra flesta universiteten och högskolorna som viktiga. När det gäller kursvärderingar betonas generellt att dessa skall gälla längre tidsintervaller för att vara tillförlitliga. I dokumenten anges kriterier för den pedagogiska förmågan, vilka i allt väsentligt är desamma som och därefter på grundval av en expertrapport förespråkade, nämligen breda, gedigna och aktuella kunskaper i det egna undervisningsämnet förmåga att strukturera och organisera kunskapsmassan i kurser och i den egna undervisningen förmåga att förmedla engagemang och intresse för ämnet förmåga att aktivera studenterna till eget lärande förmåga till kommunikation med studenterna förmåga till helhetssyn och förnyelse. Till detta kan läggas att kriterium som innebär förmåga att tillämpa teorikunskaper i praktisk lärargärning inte återfinns i något lärosätes rekommendationer. Olika former av pedagogiskt utvecklingsarbete inklusive pedagogisk försöks- och projektverksamhet, utvärderingar och ibland forskning nämns som meriterande av de flesta universitet SOU 2001:13Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering – incitament för god undervisning På samma sätt betraktas läromedelsframställning och i några fall populärvetenskapliga framställningar som viktiga. Pedagogisk ledning och undervisningsadministration t.ex. som prefekt och studierektor förekommer i många policydokument. Slutligen framhåller många lärosäten att sökande till sin ansökan skall foga en beskrivning över den egna verksamheten som kan utgöras av en beskrivning av synen på kunskap, undervisning och undervisningens framtid eller en reflektion över den egna synen på ämnet och ämnets framtid ur ett eget undervisnings- och lärandeperspektiv. När det gäller bedömningen tillkallar flera universitet (SLU, , några fakulteter vid och samt i en del fall och ) särskilda pedagogiska sakkunniga. Andra lärosäten och några ytterligare fakulteter ger möjlighet till detta. Slutligen skall nämnas att frågan om vilka meriter som tas störst hänsyn till ibland är hypotetisk, nämligen när det endast finns en sökande till en anställning, vilket inte sällan är fallet inom framför allt det tekniska området. Dokumentation och pedagogisk portfölj En god och systematisk dokumentation är grundläggande för att pedagogiska kvalifikationer lika väl som vetenskapliga meriter skall kunna bedömas kvalitativt (jfr 1999). och flera högskolor rekommenderar därför sökande att ställa samman sin dokumentation i en pedagogisk meritportfölj. Den meritportfölj som används vid institutet33 kan tjäna som exempel på hur en systematisk dokumentation kan vara utformad och användas. Den är avsedd att utnyttjas av lärare för att bygga upp en dokumentation över sin pedagogiska, kliniska och vetenskapliga skicklighet samt lednings-, utvecklings- och samverkansskicklighet. Genom att den brukas som en utgångspunkt både för sökandes dokumentation och som underlag för anställningsnämnders och sakkunnigas bedömningar blir den ett kraftfullt instrument för bedömning vid nyanställning och befordran och vid individuell lönesättning. Vid bedömningen tillämpas en matris som innefattar både kvantitet (bedömd från 33 Se hemsida under Lediga tjänster. För erfarenheter av pedagogiska meritportföljer i se följande nätadress: /Teaching_Initiative_Home.html Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering –incitament för god undervisning Mycket ringa till Stor omfattning) och kvalitet (bedömd från Ej god kvalitet till Mycket god kvalitet). Vart och ett av de fyra ovannämnda områdena åsätts lika vikt. (En liknande modell finns beskriven i . Se också NOU 2000:14 om merit- portföljer). Som framhålls av kan meritportföljen få stor betydelse för den enskilde lärarens kompetensuppbyggnad. Vi vill hävda att en systematiskt uppbyggd dokumentation av detta slag också bör ingå som underlag för de regelbundet återkommande utvecklingssamtalen mellan institutionschef och lärare. På så vis finns en bas för en systematisk kompetensutveckling inom alla de områden läraren är verksam. betänkande innehåller en diskussion om prefektens roll som bedömare av personalens kvalifikationer, och utredningen föreslår att som underlag för bedömning av lärarskicklighet bör varje lärare ha rätt att få ett omdöme om sin skicklighet. Detta bör normalt utfärdas av prefekten för den institution där läraren är anställd (SOU 1992:1, sid. 204). Remissyttrandena var inte odelat positiva till förslaget. , , är prefektens roll som arbetsgivarrepresentant tydligare. Till arbetsgivarens uppgifter hör att möjliggöra kompetensutveckling för arbetstagaren. Enligt vår uppfattning bör kompetensutveckling byggas upp systematiskt med utgångspunkt i målen för institutionens verksamhet, arbetstagarens mål och de karriärvägar som står öppna inom och utom lärosätet. Det regelbundet återkommande utvecklingssamtalet blir verktyget för att följa upp och sätta nya mål. Meritportföljen kan och bör användas som ett viktigt instrument för detta. Det är nödvändigt att den enskilde lärarens tjänstgöring anpassas till dessa mål så att det inte skapas återvändsgränder. De regelbundet återkommande utvecklingssamtalen blir ett verktyg för att följa upp och sätta nya mål. Meritportföljen kan och bör användas som ett viktigt instrument i detta sammanhang. SOU 2001:13Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering – incitament för god undervisning Vid spelar pedagogiska meriter en roll vid både anställning, beslut om fast anställning (tenure) och vid revision av lön. Vid anställningsintervjuer uppmanas sökande alltid att presentera sin forskning och sin undervisning. De förväntas även framlägga sin grundsyn på undervisning och beskriva och bedöma sina egna erfarenheter. De som ansöker om tenure skall lägga fram en fullständig dokumentation över den undervisning, undervisningsplanering etc. han/hon genomfört tillsammans med kursvärderingar och andra utvärderingar inklusive en redogörelse för kollegers bedömning av undervisning (peer review). Lärare som konsekvent får dåliga utvärderingsresultat riskerar att inte få tenure, även om han/hon presterar god forskning. Dokumenterat god undervisning leder till högre lön. Ledande företrädare för hävdar att 10 - av samtliga lärare fått stora löneförhöjningar på grundval av vad som bedömts vara god undervisning. Liknande förhållanden råder vid de flesta amerikanska universitet, och vid fyraåriga colleges, som i princip inte är forskningsinstitutioner, räknas undervisningsmeriter som ännu viktigare. En större undersökning av hur undervisning erkänns och belönas (Ramsden m.fl. 1995) visar att forskningen har betydligt högre prestige. De refererar till Boyers m.fl. (1994) undersökning om universitetslärares uppfattning om vikten av forskning respektive undervisning i 16 länder. Det land där undervisning hade den lägsta vikten i förhållande till forskningen är . I en omfattande litteraturgenomgång finner Ramsden m.fl. bl.a. att universitetslärarens tillfredsställelse med vad han/hon upplever som lyckad undervisning är viktigare än belöningar i form av ekonomiska incitament. Den väsentligaste faktorn för tillfredsställelse förefaller vara erkännandet av undervisnings- prestationer som en professionell verksamhet. Belöningar i form av Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering –incitament för god undervisning t.ex. befordran bör därför vara ett incitament och ett led i en professionell karriär. Ledningens inställning och agerande är grundläggande för utvecklingen av undervisning och lärande. Uppfattningen av det akademiska läraryrket som en professionell verksamhet är inte helt oproblematisk, hävdar m.fl. Det saknar ofta vissa drag som brukar karakterisera professioner: särskild yrkesutbildning som innefattar praktik, en stark yrkessammanslutning (såsom , ). Det fordras därför att sådana funktioner stärks, att det ges ett stöd för och ställs krav på att nyanställda lärare skall ha genomgått pedagogisk utbildning. Det är också nödvändigt att undervisning inte förblir en privat affär mellan lärare och studentgrupper utan att det blir en angelägenhet för hela lärarkollektivet. Ramsden m.fl. (1995 sid. 24) gör en genomgång av vad som betraktas som karakteristiskt för god undervisning och goda lärare. Några av deras punkter är: goda lärare reflekterar över sin verksamhet, lär sig själva och utvecklas kontinuerligt, goda lärare är entusiastiska för sitt ämne och vill dela sina kunskaper med andra, goda lärare ser vikten av att kunna anpassa sig efter sammanhanget (miljön, studenterna, ämnet) och goda lärare stimulerar till djupinlärning (, m.fl. 1977) och bidrar till att studenterna utvecklar sitt kritiska tänkande och sin problemlösningsförmåga. Om den akademiska undervisningen skall kunna jämföras med forskningen måste den också kunna utsättas för bedömning på samma sätt som forskningen. Det innebär att akademiska lärares insatser skall kunna (ut)värderas, inte bara genom kursvärderingar utan också genom egna självvärderingar och bedömningar av kolleger (peer review), och att han/hon samlar sina meriter på ett systematiskt sätt för att de skall kunna värderas. Författarna drar slutsatserna att de viktigaste formerna för erkännande av god undervisning ligger i lönesättning, befordran och vid anställning. Pedagogiska priser spelar en mindre roll även om de är en uppmuntran för den enskilde. Det är viktigt att kriterierna för vad som utgör lärarskicklighet är öppna och tydliga och entydiga. SOU 2001:13Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering – incitament för god undervisning Ramsden m.fl. sammanfattar sina huvudrekommendationer till lärosätena på följande sätt: 1.utarbeta kriterier för vad som menas med god undervisning, 2.utarbeta minimikrav beträffande lärarskicklighet när det gäller anställning och befordran. Ställ krav på genomgången högskolepedagogisk utbildning, 3.uppmuntra lärare att sammanställa (pedagogiska) meritportföljer och använd peer review när det gäller bedömning av lärarskicklighet, 4.utbilda anställningsnämnder (motsv. 5.inse universitetsledningens viktiga roll när det gäller att erkänna och belöna lärarskicklighet, 6.stöd de pedagogiska utvecklingsenheterna och stöd pedagogiskt utvecklingsarbete baserat på forskning, 7.skapa karriärmöjligheter för goda lärare och 8.skapa och stöd nätverk för att utveckla undervisningen. 11.5Andra incitament för god undervisning Pedagogiska priser vid svenska universitet och högskolor Många svenska universitet och högskolor utser på lärosätesnivå pristagare för goda undervisningsinsatser. Förslag inkommer från i första hand studenter, men även från prefekter och kolleger. Frågan bereds sedan oftast av kommittéer bestående av lärare och studenter, eller ibland enbart av studenter. Normalt är det sedan i sista hand rektor som beslutar om vilka som skall belönas, men det förekommer även att en kommitté av lärare och studenter, eller i något fall enbart studenter, har sista ordet. Det är oftast fråga om penningpriser att användas till särskilda ändamål förknippade med utbildning såsom bokinköp och studieresor. För att markera den betydelse lärosätet åsätter undervisning delas de ibland ut i samband med professors- installation, promotionshögtidlighet, diplomutdelning eller andra akademiska högtider. Prissumman varierar mellan 10 000 och per pris och i något fall mer. Ofta ges utmärkelserna till enskilda förtjänta lärare inom grundutbildningen, men vid exempelvis förekommer också ett vandringspris till årets institution. har ett lagpris för att uppmuntra lärar- samverkan och samma möjlighet finns vid . Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering –incitament för god undervisning ger också möjlighet att utse någon person med i huvudsak admini- strativa sysslor som gjort särskilda insatser för utveckling av undervisningen. Högskolorna delar i de flesta fall ut ett pris , och förfaringssättet för beredning av frågan är densamma som vid universiteten. De konstnärliga högskolorna och några av de övriga högskolorna delar inte ut belöningar för undervisningsinsatser. Utöver de lärosätespriser som delas ut, förekommer även ett stort antal utmärkelser av olika slag på fakultets- och institutions- nivå. Det kan röra sig om mindre penningsummor eller årets pekpinne, Handels pärla, och visar studenternas uppskattning för väl genomförd undervisning. De kriterier som lärosätena tillämpar för att utse sina pristagare liknar varandra. Det är inte enstaka spektakulära föreläsningar som belönas, utan undervisning genomförd av lärare eller lärarlag som stimulerar intresse, kreativitet och kritiskt tänkande. Anknytning till aktuell forskning i ämnet är en återkommande punkt liksom medvetenhet om aktuell högskolepedagogisk forskning. Grund- läggande är i många fall entusiasmen för det egna ämnet och intresset för studenterna och deras lärande. Frågan om pedagogiska priser är inte helt okontroversiell. Pristagarna är säkert värda sina utmärkelser, men inte minst på de stora lärosätena är det förhållandevis få studenter som engagerar sig i urvalsprocessen. Många belönade vittnar dock om att priset varit betydelsefullt för dem genom att ge både personlig tillfredsställelse och meriter för framtida anställning, befordran och löneförhöjning. Vid t.ex. har det också uttryckligen varit ett argument i löneförhandlingarna och därmed lett till en varaktigare ekonomisk . En intressant modell i vilken samtliga lärare vid lärosätet ingår har genomförts vid . Där har man i löneförhandlingarna , av det aktuella treårsavtalet, gjort en satsning i form av en särskild pott för lärare grundad på bedömning om pedagogisk skicklighet, vilket har inneburit löneförhöjningar om antingen 1 000, 2 000 eller för goda undervisningsinsatser. SOU 2001:13Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering – incitament för god undervisning Internationella exempel på belöningsmodeller med spridningseffekter Både i och förekommer utmärkelser på nationell och, i , på delstatlig nivå. () i i administrerar ett system för stöd och belöning av individuella lärare, the National Teaching Fellowship Scheme, vilket HEFCE finansierar. Lärosätena föreslår kandidater till dessa stipendier, och avsikten med detta förfaringssätt är att stipendiaterna bör stå för ett pedagogiskt arbete som erkänns inom ramen för lärosätets allmänna pedagogiska utveckling. Sammanlagt 20 personer väljs ut av ILT, och erhåller £50 000 vardera att använda . De som utses förväntas genomföra ett större utbildnings- projekt, och stor vikt läggs vid deras medverkan i olika nationella utbildningssammanhang samt i spridning av resultat av egna projekt och annan pedagogisk forskning och utveckling. I finansierar ett liknande, men mer sammanhållet, program the Fellowship Program for . Även i detta program föreslår universiteten kandidater till stipendier, totalt i genomsnitt ca 20 . I en noggrann urvalsprocess väljs sedan dessa stipendiater ut. Deras uppgift är att skapa och sprida goda exempel på the scholarship of teaching and learning, och var och en skall genomföra ett projekt med fokus på insiktsfullt lärande samt på studenternas personliga och sociala utveckling. Projekten skall ha anknytning till tidigare och pågående utvecklingsarbete, och skall dokumenteras väl för att resultaten sedan skall kunna spridas. Varje års stipendiater möts en gång för att diskutera uppläggning av sina projekt och en gång för att tillsammans med nya stipendiater diskutera resultat och erfarenheter. utser även tillsammans med en annan organisation (/CASE) the US . De ansvariga för denna verksamhet anser att detta förfarande är mycket positivt för dem som får utmärkelsen, men att det inte nödvändigtvis bidrar till utveckling av undervisning och lärande. Det för högskoleutbildning (AUTC) är ansvarigt för nationella pedagogiska utmärkelser, sex belöningar till Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering –incitament för god undervisning lärare inom olika discipliner, varav en också tilldelas for University . Därtill kommer tre priser som går till lärosäten för olika prestationer (se närmare . Pedagogisk meritering och karriärplanering Lärares och forskarstuderandes medvetenhet om behovet av att skaffa sig väldokumenterade pedagogiska meriter och lärosätenas medvetenhet om behovet av att bedöma sökandes pedagogiska kvalifikationer vid anställning, befordran och lönesättning har ökat . Debatten om hur detta skall göras förs inte bara i fackliga tidskrifter utan även i dagspressen. En bidragande orsak är befordringsreformen, som gör att flera lärosäten tvingats att bedöma både vetenskaplig och pedagogisk skicklighet i stor skala. pekar på att lärosätena 1996 hade utvecklat sin information till sökande, tjänsteförslagsnämnder och sakkunniga. Vi kan konstatera att denna utveckling har fortsatt. väger den vetenskapliga meriteringen oftast tyngst, även om en förskjutning kommit att ske . Förändringar i högskoleförordningen infördes som en följd av högskollärarutredningen, vilka föreskriver att lika stor omsorg skall ägnas prövningen av den pedagogiska skickligheten som prövningen av andra relevanta meriter. Avgörande för att den pedagogiska meriteringen beaktas i praktiken är hur anställnings- nämnderna och fakultetsnämnderna i realiteten väger de pedagogiska insatserna mot andra. Tillämpningen förefaller fortfarande variera mellan olika lärosäten, olika fakulteter och olika ämnen. För att stärka bedömningen av samtliga bedömningsgrunder för anställning föreslog högskollärarutredningen att en bedömning av var och en av de aktuella bedömningsgrunderna var för sig skulle göras i det förslag som fakultetsnämnden avger som underlag för beslut om anställning. Därefter skulle en sammanvägning göras av SOU 2001:13Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering – incitament för god undervisning dem med hänsyn till den profil man fastställt för anställningen. En bestämmelse om detta har införts i högskoleförordningen. En av de viktigaste åtgärderna i denna fråga är enligt vår uppfattning god information till anställningsnämnderna om de sökandes pedagogiska meritering. Vi anser att ett sätt att förmedla sådan information är att en sakkunnig får till uppgift att särskilt granska och redovisa de sökandes pedagogiska meriter. Genom detta förfarande kan en mer rättvisande bedömning ske. Som vi har sett, görs detta redan vid några universitet, genom att de utser en särskild pedagogiskt sakkunnig. Den mest väsentliga frågan är emellertid den vikt som anställningsnämnderna lägger vid de olika bedömningsgrunderna. Som framgår ovan tycks praxis fortfarande variera. Det är därför nu tid att ytterligare skärpa förordningstexten. Vi menar därför att det i högskoleförordningen bör föras in att det vid anställning av professorer och lektorer skall läggas lika stor vikt vid den pedagogiska skickligheten som vid andra behörighetsgrundande förhållanden, om inte anställningens innehåll föranleder annat. Befordringsreformen har gjort det mycket viktigare för den enskilde läraren är att i samråd med institutionsledning (motsv.) planera sin karriär som akademisk lärare. Det står klart att institutions/fakultetsledningen har ett stort ansvar för den enskilde lärarens karriärutveckling och för att de arbetsuppgifter som åläggs ligger i linje med den karriär som ledning och lärare gemensamt planerar och inte leder till framtida låsningar. Ett aktivt engagemang för pedagogiska frågor och pedagogisk utveckling får inte bli ett hinder för en fortsatt akademisk karriär. I likhet med anser vi att en systematisk dokumentation av de pedagogiska meriterna är grundläggande och att det är de sökandes ansvar att samla, systematisera och lägga fram sådan dokumentation. Pedagogiska meritportföljer (teaching portfolios) är en beprövad modell som används på många håll i och flera andra länder. De lärosäten där dessa ännu inte förekommer bör enligt vår uppfattning arbeta aktivt för att införa sådana, och verka för att de utnyttjas som en viktig del av bedömningsunderlaget. Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering –incitament för god undervisning förslag till riktlinjer för dokumentation och kriterier för bedömning av pedagogisk skicklighet används vid många lärosäten och är fortfarande en utmärkt utgångspunkt. Till de kriterier för pedagogiska meriter som ingår i och förslag kan läggas: medverkan i utveckling av verksamheten vid det egna lärosätet och dokumentation av sådana insatser, bidrag till hur kunskapsutvecklingen bedrivs och utvecklas vid det egna lärosätet. Det är viktigt att goda insatser inom grundutbildning och forskarutbildning får erkännande. Detta förefaller ske i ökande utsträckning, även om undervisningens prestige och status ännu inte kan mäta sig med forskningens. Pedagogiska priser är en viktig uppmuntran för den enskilde individen. Den uppmärksamhet som flera lärosäten ger undervisningen genom att dela ut sådana belöningar i samband med professorsinstallationer, doktors- promotioner och andra akademiska högtider är ett erkännande till alla dem som har sin huvudsyssla inom grundutbildningen.