sou · GPB344d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Men det finns ingen anledning att reso- nera om ändringar av beslutsprocesserna med tanke på jämställdhet och MKB. Som tidigare beskrivits ska beslutsunderlaget MKB godkännas av bes- lutsmyndigheten, vilket ger god styrverkan om jämställdhet kommer med. På grund av vida verkan i många sektorslagar och för många speciella frågor, blir det en vild flora aktörer som har ansvar för processer och beslut under balken. De har synnerligen skilda förutsätt- ningar att hantera frågor av komplex art. Särskild kompetens i jäm- ställdhetsfrågor hos beslutsmyndigheterna finns sannolikt bara när det gäller . Flera av beslutsmyndigheterna har möjlighet att tillkalla särskilda sak- kunniga vid behov. Med dagens definitioner finns emellertid inget behov. Frågan om sakkunskap kommer förstås, som alltid, att påverka hur eventuella regler om jämställdhet i praktiken förändrar prövningen av verksamheter. JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV 3.1LAGARNA ÄR INTE LIKA Det går inte att använda samma typer av ändringsförslag för alla re- gelverken eftersom regelverken har så olika upplägg. Kommunikationslagarnas karakteristiska sätt att konkret ange, lagen igenom, vad man behöver beakta i olika situationer, gör att jämställd- heten förmodligen behöver synas i alla skedena. Det räcker inte att låta en vacker portalparagraf lyfta frågan. Men både och kan komma långt med en tydlig portal, eftersom det är så man skapar beslutsmönster i de lagarna. Första steget att ta är att synliggöra frågan som sådan. Bara i kan vi, med god vilja, läsa in jämställdhet som ett av de allmänna intressen som ska främjas genom besluten. Det finns emellertid inget i reglernas syfte eller logik i de andra lagarna som hindrar att jämställdhet förs in som ett perspektiv vid bedömning- arna. Portalerna kan förtydligas för balken och PBL respektive skapas när det gäller kommunikationslagarna för lokalisering såväl som fin- ansiering. Andra steget är att hålla frågan om jämställdhet vid liv beslutspro- cesserna igenom. Det gäller för kommunikationslagarnas del att upprepa frågan, så att den inte uppfattas ha spelat ut sin roll. Regler om hänsyn behöver därför kompletteras så att inte landskapsbild och estetik står ensamt. Det gäller både reglerna om medelstilldelning och de om lokalisering. Främst handlar det emellertid om aktörerna, i alla lagarna. Vilka kan sakfrågan och hur bereds de tillträde till processen? Reglerna om sam- råd kan behöva kompletteras med helt nya aktörer. Men i större ut- sträckning gäller det förmodligen att de befintliga aktörerna ska grunda sitt deltagande på annorlunda kunskap . och kommun finns ibland sakkunskap om jämställdhet, men av tradition deltar de inte inför samråden. Interna rutiner, arbetsbeskrivningar och attitydförändring spelar då roll, inte bara regeländringar. 3.4BESKRIV KONSEKVENSER FÖR KVINNOR OCH FÖR MÄN Redan nu finns krav på konsekvensanalyser inför lokaliserings- och prövningsbesluten såväl som finansieringen. Det finns inget som hindrar att de reglerna kompletteras så att det tydligt framgår att förslagens verkan för kvinnor och för män behöver tas upp också. JÄMSTÄLLDHET OCH KOMMUNIKATIONER I REGELPERSPEKTIV kommer metodutveckling och faktaunderlag att avgöra vilken nytta en sådan regel ger. 3.5FUNDERA VIDARE PÅ INTRESSE/PERSPEKTIV Frågan om jämställdheten ska vara ett intresse, vars intrång och skada man ska beskriva i underlagen, eller ett perspektiv vid värderingarna av olika förslag, är för stor för att dra i land här. Det påverkar emellertid inte möjligheten att föra in frågan om jämställdhet i portaler och be- slutsunderlag. Förtydliga i lokaliseringslagarna att beakta MKB innebär att besluts- fattaren måste beskriva hur slutsatserna där har påverkat beslutet eller varför det inte har det. Det skulle ge stor nytta även för MKB allmänt som styrmedel för hänsyn. När det gäller förordningarna om finansiering kunde det övervägas att föra in en motsvarande regel, som helt saknas . Det vore i linje med det nya direktivet om miljöbedömningar av planer och program. Ingen av regelverken för lokalisering har någon uttrycklig koppling till trafikering eller andra genomförandefrågor av den arten. Det innebär en stor risk för att kloka beslut rinner ut i sanden på slutet. Det gäller så- ledes att hålla frågan aktuell vidare i upphandlingar och avtal. Eftersom en koppling till trafikeringen finns i medelsplaneringen, kunde den tas till utgångspunkt för en utveckling av sambanden. Analys av en arbetsmarknads IT-utbildning ur kognitions och genusperspektiv på Uppdrag av , Jämställdhet inom Transport och IT, I de flesta samhällen saknas ett socialt mönster som gynnar identifikationen mellan kvinnor och teknik. Detta avspeglar sig inom alla områden, inte minst inom IT-teknik där traditionella mönster fortsätter att reproduceras bland flickor och pojkar som är födda under datorepoken. Trots att IT-tekniken är ett arbets-och kommunikationsredskap för hela samhället, är även kvinnors deltagande och representation i teknikutvecklingen fortfarande låg. Den så påtagligt könsuppdelade arbetsmarknaden inom IT ger anledning att ställa många viktiga frågor på sin spets. En av dessa gäller utbildningsväsendet, både det reguljära och även arbetsmarknadens alla utbildningar. Det är en självklar jämställdhetsfråga att båda könen ska ha lika möjligheter till utbildning och arbete inom IT-området och detta är något som vi i ofta berömmer oss själva av att redan ha åstadkommit. I Jämits delrapport 2000:58 påpekas att borttagande av formella hinder är strategier för att åstadkomma ett jämställt samhälle men den fråga som även bör ställas är om det också finns informella hinder – vilka i verkligheten kanske utgör de största hindren - för att kvinnor ska kunna finna sin plats inom området. Denna studie avser att belysa ett av de områden där undanröjandet av sådana hinder sannolikt skulle kunna få en viktig positiv inverkan på fördelningen av kvinnor och män både på arbetsmarknadens IT- utbildningar och även på IT-utbildningar i stort; detta genom att visa riktningen. På uppdrag av , Jämställdhet inom Transport och IT, genomfördes en förstudie av en av arbetsmarknadens IT-utbildningar ur ett kognitivt och genusrelaterat perspektiv. Studien belyser hur en grupp kvinnliga deltagare uppfattar IT-utbildningens formella och informella krav. Inom uppdragets tidsförutsättningar och ramar har analysen fokuserat på: 1)Kognitionpsykologiska aspekter som rör deltagarnas uppfattning om kursinnehåll och upplägg. 2)Identitetsaspekter, sedda ur ett genusperspektiv med tanke på dessa aspekters betydelse i samband med utbildnings- och yrkesval. 1.1Statistik från hela landet. 1.2Jämställdhets målsättning inom AMS 2.- Ett exempel: IT-Skånekonceptet 2.3Hur långt har man kommit med att genus anpassa IT- utbildningar? 2.4Skånes läns jämställdhetsplan 2001-2003 Kvinnliga deltagares uppfattning om innehåll och upplägg. Sammanfattning av kritiska kommentarer 4.- Analys och diskussion ur ett kognitivt-och genus perspektiv 4.1Utbildnings formella och informella krav 4.2Om inlärning/lärande av IT-kunskap 5.- Slutsatser och rekommendationer 5.1Vad behövs för att göra IT-utbildningar genomslagskraftiga både för kvinnor och män? 5.2Hur kan en IT-basutbildning, ingången till IT-teknik, se ut? 5.3Reflexioner som utvecklats i anslutning till den gjorda studien 6.- Referens och litteraturförteckning Studien är upplagd för att ge uppmärksamhet åt kvinnornas villkor på en IT- utbildning. Kognitionspsykologiska och pedagogiska aspekter på lärandet belyses för att göra det möjligt att förstå de faktorer som motverkar att djupkunskap och intresse kan utvecklas på avsett vis. Även identitets- och kognitionsaspekter studeras eftersom dessa samverkar då ett utbildnings- och nytt yrkesval ska göras. Studien resulterade i nedan angivna slutsatser och åtgärdsförslag. Det fanns en klyfta mellan utbildningens formella och informella förkunskapskrav. Trots att deltagarna uppfyllde de formella kraven, upplevdes deras kunskapsnivå som otillräcklig för att uppfylla de förkunskapskrav som utbildningen outtalat byggde på. I kursinnehållet i IT-basutbildning fanns en inbyggd motsättning. Å ena sidan avsåg utbildningen att vara en basutbildning med syfte att ge deltagarna nödvändig kunskap för att komma fram till spetsutbildningen, å andra sidan krävde undervisningen en hög förkunskapsnivå som inte kunde omfattas av en nybörjare. I förhållande till de tekniska utgångspunkter som utbildningen vilade på saknade de kvinnliga (ev. även en del av de manliga) deltagarna i studien stora delar av relevant förkunskap. finns detta inte inom utbildningarnas ramar. Den kvinnliga deltagargruppen visade hög studiemotivation och intresse för att utveckla sig i det nya utbildnings- och yrkesvalet men utbildningens upplägg utgjorde en orimligt hög tröskel p.g.a. att utbildningen utgick från höga förkunskapsnivåer, en stor mängd enbart minnesbaserad kunskap och i förhållande till detta en mycket hög studietakt. Den IT- kunskap som utvecklas i traditionellt manliga kunskapskulturer tycktes vara norm för utbildningarnas uppläggning och innehåll. Den förutsatta baskunskapen måste synliggöras. Deltagarna måste få möjlighet att skaffa den inom eller före kursen. Det finns behov av att skapa en IT-teknisk grundutbildning som ger den kunskapsgrund som eleverna saknar. Kunskapsdjup och tid för integration skulle sannolikt vara till större nytta för deltagarna än stora mängder ytkunskap. En god pedagogik är en nödvändig förutsättning för att skapa både grund- och spetskunskap om informationsteknik hos båda könen. Både tids- och lärartäthetsfaktorn bör vara noga anpassade efter det kunskapsomfång som kursen vill att deltagarna ska bygga upp. Detta kan emellertid inte ersätta brist på bra pedagogik. Det behövs mer kunskap både om genusfrågor och om lärande hos dem som beställer och upphandlar utbildningar inom IT. Dessa personer bör dessutom både kunna specificera kraven och kunna bedöma om det som utbildaren erbjuder är väl upplagt med hänsyn till deltagarnas kunskapskulturella utgångspunkter. Fortsatt forskning om psykologiska och pedagogiska aspekter på inlärande av IT behövs i kombination med genuskunskap för att komma vidare i dessa frågor. 1.1 Jämställdhetsmålsättning inom AMS Arbetsmarknadsutbildningarna skall medverka till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Jämställdhetsmålet är att bryta upp könsgränser i utbildnings-och yrkesval. I AMS effektmål står inskrivet att Arbetsmarknadsmyndigheterna skall arbeta utifrån ett jämställdhetsperspektiv vilket torde innebära att all verksamhet inom AMS också ska medverka till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden(1). Den traditionella könsmässiga fördelningen mellan olika yrken avspeglar sig i fördelningen av kvinnor och män på kurser med olika yrkesinriktning. 1.2 Statistik från hela landet. På Jämits uppdrag kontaktades AMS ledning och programenhet för att ge inblick i AMS statistik över hur kvinnor och mäns deltagande i upphandlade IT-utbildningar såg ut, på nationell basis. Arbetsmarknadstyrelsen har i ett yttrande påpekat: att utveckla granskning och analys av statistik ur ett jämställdhetsperspektiv är en viktig fråga för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden(2). har man dock uppmärksammat att de administrativa stöd som används inom arbetsmarknadsverket uppvisar vissa brister när det gäller att enkelt få fram könsuppdelad statistik. Men enligt den information som ändå kunde tas fram ur databas på AMS, var det genomsnittliga antalet deltagare i IT-utbildningar fördelat på inriktning och kön under åren 1997- 2000 följande: Antal deltagare i snitt i IT-utbildning, – 2000. Fördelat på IT-inriktning och kön. Kvinnor = K, Män = M IT system/drift Under AMSYK 213 ingår Under AMSYK 312 ingår Under AMSYK 411 ingår Kvinnors deltagandegrad i teknikutveckling/drifts IT-utbildningar (AMSYK 213,312) har varit den följande: av det totala antalet deltagare i teknikutv./drift Kvinnors deltagandegrad i administrativ IT-utbildning (AMSYK 411) har däremot varit den följande: av det totala antalet deltagare i administrativ IT Tendensen markerar tydligt att kvinnor framför allt utbildades i den administrativa kategorin inom IT och att kvinnors deltagande har minskat på IT-utbildningar inom teknikutveckling/drift. Observera att procenten kvinnor av alla som gick IT-utbildning (utvecklings/drift + administrativ IT) under dessa år var: I En effektivare arbetsmarknadsutbildning, Näringsdepartamentet Ds 2000:38, beträffande mäns och kvinnor utnyttjande av möjligheter till otraditionella yrkesval, konstaterar arbetsgruppen att kvinnor tycks vara mer beredda än män att välja arbetsmarknadens utbildningar som leder till arbeten i yrken där det andra könet dominerar, det gäller framför allt inom teknik, data-och ingenjörsarbete, även om man även inom dessa kan se tendens till att kvinnorna mer än män arbetar med administrativa uppgifter(3). Det är anmärkningsvärt att trots kvinnors aktiva sökande inom teknik, data och ingenjörsarbete, så har de verkliga möjligheterna att utbilda sig och påverka IT-teknikutvecklingen blivit mindre . 2.- Ett exempel: IT-Skånekonceptet Arbetsförmedlingen i har tillsammans med ett antal representanter för IT-branschen skapat ett utbildningskoncept som till viss del ska tillgodose behoven av utbildad arbetskraft inom IT-området. hade spetsutbildningar som inte föregicks av några förberedande utbildningar (och Generalistutbildningen). Sökandeunderlaget var till en början tillräckligt men avtog efterhand. För att säkerställa tillflödet av sökande till spetsutbildningar, konstruerades IT- , där och Generalistutbildningen skulle vara en garant för att få tillräckligt kvalificerade sökande till spetsutbildningarna. består av tre utbildningssteg som totalt omfattar : följs av Generalistutbildningen och slutligen Distans IT-spets. är en basutbildning som avser att ge deltagarna en grund att stå på inför fortsatta studier. Deltagarna läser datoranvändande motsvarande ECDL körkortet; hårdvarukunskap, operativsystem och mjukvarukunskap motsvarande A+. Utbildningen bedrivs på heltid med kontinuerligt intag vid lediga platser. Utbildningslängden baseras på den individuella utbildningsplanen, men rikttiden är . Den bedrivs på sex olika orter: , , , , och . Generalistutbildningen ska ge deltagarna en större grund att stå på inom nätverksteknik (Windows NT/2000, Novell, Linux) och programmering (programmering C och C++) som förberedande inför kommande fördjupning inom Distans IT-spets. Distans IT-spets som pågår , ska förbereda för ett kvalificerat IT-arbete. Denna utbildning bedrivs på distans, där deltagarna till största delen sitter på företag och följer utbildningen via webben med återsamling hos utbildningsanordnaren. Deltagaren kan fördjupa sig inom följande IT-områden: Programmering, nätverksteknik, Internetproduktion och övrigt. När IT-Skånekonceptet startade /1999 hade IT-spetsutbildningen ett annat upplägg. Det gamla IT-spets drevs och låg inte på distans utan hos utbildningsanordnaren med en praktikplats ute på företag under c.a. 8 av de avslutande kursveckorna. Inträdeskraven för är enligt bestämmelserna att man ska vara arbetssökande, inskriven på arbetsförmedlingen samt ha en handlingsplan som fastställer en inriktning mot hela konceptet och . Sökande ska ha grundläggande datorkunskaper samt ett uttalat intresse för att arbeta med datorer/IT. Intervjuer och olika anlagstest används som rekryteringsinstrument för att få fram deltagarnas personliga egenskaper och fallenhet för tekniskt tänkande. Kunskaper motsvarande gymnasienivå i Matematik B, Engelska B och Svenska B är de formella förkunskapskraven. Bland övriga krav för att klara av utbildningen ingår hög studiemotivation, eftersom flertalet kurser ligger på en hög nivå och utbildningen bedrivs med en hög studietakt. Analytisk förmåga, fallenhet för logiskt tänkande och problemlösningsförmåga finns också bland grundförutsättningarna. Man bör även kunna hålla många bollar i luften, vara saklig och uthållig samt ha en uttalad förmåga till kraftsamling. 2.2 Statistik av kursdeltagare från . Enligt informationen framtagen från databasen , som samlar uppgifter från alla arbetsmarknadsutbildningar i , var deltagandegraden i IT- Skånekonceptet , den följande: Observera att följande information redovisar totalt antal deltagare och fullföljare . Saknaden av organiserad statistik från IT- Skånepaketet sedan starten /1999 hindrar möjligheten att följa de effekter som varje utbildningssteg har haft. Detta hindrar även möjligheten att observera utvecklingstendenser i deltagandet . Procent kvinnliga deltagare per utbildningssteg: på IT-Bas inom den kvinnliga gruppen på inom den kvinnliga gruppen på Generalist inom den kvinnliga gruppen på IT-spets Fullföljandegraden i den kvinnliga gruppen var något högre än i den manliga gruppen med undantag från där av alla män fullföljde kursen. Under antagandet att det /startade ungefär lika många kvinnliga deltagare som på utbildning, dvs 152, finns det anledning att fråga sig varför det bara är 18 kvinnor som fortsätter och gör färdigt IT-spetsutbildningen. 2.3 Hur långt har man kommit med att genusanpassa utbildningskoncept? Förfrågningsunderlagen är en central komponent i all upphandling. AMS allmänna rekommendationer ligger till grund för de förfrågningsunderlag som utformas i länen. I Ds 2000:38, formulerar arbetsgruppen att den regionala variationen är stor men att underlagen genomgående är mycket detaljerade. I förfrågningsunderlagen vid upphandling av arbetsmarknadsutbildningar, , Generalist och IT-spets, specificerar i län genusanpassning på följande sätt: Utbildningen i sin helhet skall i avseende pedagogik och litteratur ta hänsyn till både mäns och kvinnors behov(4). Vad innebär denna mening? Tolkningsmöjligheterna är många och uppvisar den brister på tydlighet angående mål och strategi för genusanpassning. En fråga som bör ställas vid anbudsgivning är Hur kommer du att utforma din utbildning för att den ska passa det underrepresenterade könet? Kunskap och förståelse för teknik och genus är en förutsättning för att upphandlarna ska kunna bedöma utbildningsofferter. En checklista med detta syfte bör skapas. Vid mötet med upphandlarna av kan man konstatera att det finns stor medvetenhet om otillräckligheten i målformuleringen. finns det en mycket stark vilja att arbeta vidare för att få svar på frågan om hur och på vilket sätt genusanpassning på IT-utbildningar ska specificeras. Denna undersökningen ansågs komma . 2.4 läns jämställdhetsplan 2001-2003 Enligt en remiss från i län (), är en av uppgifter att följa upp de nationella målen för jämställdhet i länet och tillsammans med andra aktörer utarbeta en strategi för att uppnå dessa. Mot denna bakgrund har Länstyrelsen i samarbete med övriga aktörer i Jämställdhetsråd tagit fram Jämställdhetsstrategin för 2001-2003. Mål nr 2 syftar till att öka kunskap i genus och jämställdhet, kopplat till lärande och pedagogik. Detta ämnar man uppnå genom bl.a. ett samarbete mellan och företaget med insatsen kallad genuscertifiering av vuxenutbildning(5). Vad innebär genuscertifiering av vuxenutbildning? Vem ska certifieras? 3.1 Mål och syfte Målet med undersökningen är att analysera ingången till IT- utbildningarna enligt följande punkter: o vilka intagningskriterier används? o hur är kunskapsinnehållet uppbyggt? o hur ser utbildningens pedagogiska upplägg ut? o under vilka villkor ska inlärningen ske? ovilka upphandlingsförfaranden används vid upphandling av IT- utbildning? Studien undersökte dessutom följande frågor: oHur många kvinnor går från AMV:s upphandlade IT-basutbildning till spetsutbildningar? o I vilken utsträckning har kvinnor hoppat av utbildningskoncept ? o Sållar utbildningens upplägg eventuellt bort kvinnor i olika utbildningsmoment och i så fall i vilka? o Var, när, hur och varför förlorar kvinnor intresset? Syftet med undersökningen är att tillföra kunskap till utbildningsupphandlarna om hur man kan genusanpassa IT-utbildningar och därefter kunna specificera kraven vid upphandling med IT- utbildningsanordnare. De teoretiska referensramar son använts i denna studie är hämtade ur en kognitionspsykologisk referensram i kombination med den kunskap som utvecklas inom området Människa Dator Interaktion (MDI) och teorin om Scheman. Kognitionsbegreppet står urprungligen för att inhämta kunskap. Kognitiva funktioner i vårt intellekt är t.ex. perception, inlärning, minne, begreppsbildning, problemlösning och språk. utgör kognitiv psykologi en egen inriktning inom psykologin, där modeller om bl.a. informationsprocesser rönt framgång i beskrivning och förklaring av olika fenomen i samband med tänkande. Uppmärksamhet och inkodning är de första stegen i informations- processen (6). Enligt Fiske & (1991) är de flesta teoretiker överens om att vi utför någon slags omedveten för-uppmärksam analys av omgivningens stimuli. Vi samlar ihop dess egenskaper i form av objekt och händelser och först därefter uppmärksammar vi dem medvetet. När stimuli blir uppmärksammade fokuseras, identifieras och kategoriseras de. Då förståelsen inträffar, får dessa stimuli sina semantiska innebörder och blir s.k. generell kunskap. Slutligen länkas de samman med befintlig kunskap som gör att slutsatser kan dras. Schemateorin berkrivs enligt F. Barttlets (1932) på följande sätt: Inkodning och återhämtning av information från minnet organiserat i ett mönster eller schema som kopplar ihop den nya informationen med individens erfarenhet, tidigare kunskaper och föreställningar för att bl.a. kunna predicera vad som kommer att hända (7). Inom Människa Dator Interaktion-området studerar man hur man kan skapa program och datorsystem som är lätta att använda(8). Datorsystem är ett verktyg för att vi ska kunna skaffa oss och bearbeta Poängen med att använda datorer är att det skall bli lättare att utföra den uppgift vi förusatt oss att göra(9). Människan i interaktion med datorer utför i hög grad bearbetning av informationen. Enligt (2001), spelar learning by searching en avgörande roll för lärandet dvs att söka information utifrån den kunskapsstruktur man har och omforma densamma (10). I arbetssammanhang anser man att kognitiva problem uppstår när egenskaper i arbetssituationer innebär hinder för ett naturligt och effektiv sätt att fatta beslut eller lösa problem. I inlärningssammanhang uppstår kognitiva problem när det inte finns koppling mellan den nya informationen och de tidigare referensramarna i fråga om kunskap och erfarenheter. En kvalitativ undersökningsmetod användes i denna studie. Enkäten syftade till att få en bild av de kvinnliga kursdeltagarnas uppfattning av utbildningens innehåll och upplägg. I enkätens svarsalternativ användes en femgradig skala för varje fråga. Dessutom användes ja och nej frågor. Enkäten behandlar tre områden som undersöker inlärningspsykologiska aspekter, motivationsaspekter och identitetsaspekter. Enkäten anpassades till varje utbildningssteg. Genomförandet skedde i två steg: en enkätundersökning och ett gemensamt strukturerat samtal i grupp. Enkäten fylldes i av kursdeltagare som deltog i diskussionerna (samlade för detta syfte) och ett gemensamt samtal i gruppen som utfördes efter testningen. Samtalet i varje gruppträff tog c:a. 1 ½ tim. Enkätundersökningen är anonym. Undersökningsgruppen delad per utbildningssteg Kommentar: Totalt antal deltagare var 19 av vilka 8 deltagare var från (två olika orter), 8 deltagare från Generalist (flera orter) och 3 deltagare gamla (en ort). Nedanstående diagram är en grafisk sammanställning av svaren från enkäterna. Känner du att kunskapsmängden på kursen är lagom i förhållande till tiden ni har till förfogande? Kommentar: av deltagarna anser att kunskapsmängden på kurserna i alla tre steg är för stort i förhållande till tiden de har till förfogande. Hur stor del av utbildningen består av rena minnes kunskaper