sou · GPB344d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Chefens inställning var viktig. Att ta ut föräldraledighet tycktes vara en norm på avdelningen. Maskulinitetsforskning är ett forskningsområde som är på stark framväxt. Ett bärande begrepp är hege- monisk maskulinitet (den bild av manlighet som har högst status, och som representerar det manliga idea- let, även om bilden inte stämmer med de egenskaper majoriteten av verkliga män har). Att datorer upp- fattas som en manlig domän, även om datortekniken saknar de drag som förknippas med manlighet och J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T teknik – tung, smutsig, bullrig eller farlig – förklaras genom den hegemoniska manligheten (i Från symaskin till Cyborg, sid. 143). Ytterligare ett begrepp inom mansforskningen är homosocialitet som innebär att män attraheras av män, och föredrar att jobba med män. På KTH pågår män – lika möjlighet till forskning som är en jämförande under- sökning mellan kvinnors och mäns situation. Den base- rar sig på enkäter med disputerade kvinnor och män. Vid pågår Kreativitetens villkor. Kunskap, kön och teknisk-vetenskaplig förän- dring. Bl.a. och deltar. Syftet är att förstå processer bakom utveck- lingen av vetenskaplig-teknisk kunskap och ny teknik. driver ett femårigt projekt, 2000–2005, Tekniskt sett: om symboler och procedurer i ingen- jörens verktygslåda vid . Bl.a. ska hon titta på tekniska nätverk och teknikspridning till och bland kvinnor. 120 vid har drivit projektet och sammanhang i förändrad fysik- undervisning. I sin undervisning har hon halverat tiden för föreläsningar för att i stället ha gruppdiskus- sioner runt kontextrika problem. , , ska i pro- jektet Kvinnligt och manligt på N-linje och i Nv-pro- gram beskriva och analysera hur ickor och pojkar på gymnasieskolans naturvetenskapliga linje eller pro- gram uppfattar klassrumssituationen, undervisningen och ämnesinnehållet i matematiska, naturvetenskap- liga och tekniska ämnen. och har inter- vjuat ett trettiotal svenska kvinnliga disputerade fysi- ker och kemister. Materialet håller på att samman- ställas. och har tidigare analyserat läroböcker och funnit att de vänder sig mer till pojkar än ickor genom att utesluta kvinnliga pers- pektiv, samt att de presenterar naturvetenskaplig kun- skap som sannare än annan kunskap. Liknande slutsatser drar i och text. När kan man tala om jämställdhet i fysik- läromedel?. Hon har i sin genomgång av läromedel i fysik funnit att läromedlen i fysik otvivelaktigt vär- derar det som traditionellt tillskrivs manligt genus högre än kvinnligt genus, att naturvetenskaplig kun- skap framställs som sannare och riktigare än andra kun- skapsformer samt att (föreställningen om) den eniga naturvetenskapliga världsbilden ges tolkningsföreträ- de39. ställer frågan: Hur skall vi få fysiken intresserad av genus och kvinnliga perspek- tiv?40 vid under- sökte utvecklingen av antalet kvinnor inom olika matematiska ämnen 1998 (77 forskarstuderande, 12 forskarassistenter, 38 lektorer, sju professorer och bitr. Planer nns på en kvalitativ uppföljning. kan se att det nns en hel del forskning på genus- och jämställdhetsområdet. Forskningen behöver emel- lertid utökas, diskuteras och även ibland ifrågasättas. Begrepp används som t.ex. statsfeminism, anpass- ningsstrategier som om det är fullt klart vad som menas. Detta skapar stor osäkerhet och kan bidra till mot- sättningar mellan beslutsfattare och forskare mer än till bra lösningar för människorna i samhället. kan konstatera att forskarna sinsemellan inte har riktigt samma syn på det ojämställda samhället, inte heller på vad forskningen om genus respektive jämställdhet ska innehålla. Det är naturligtvis viktigt att forskarna diskuterar vad, hur och varför man ska forska men beslutsfattare ute i samhället kan inte sitta och vänta på att vetenskapen ska komma överens utan jämställdhetspolitiken måste bedrivas . Utan jämställdhetspolitiken hade inte heller jämställdhets- forskningen kunna utvecklas på det sätt som gjorts. kan också konstatera att forskningen har en viktig uppgift i att ta fram kunskap om samhället och om hur vi människor fungerar. Detta kräver att forskarna också utvecklar tankegångar om hur deras resultat ska användas så att beslutsfattare kan tillämpa forskningen i sitt arbete. Liksom vi tidigare framhållit att politi- kerna behöver bli tydligare i sin styrning av jämställd- hetspolitiken så behöver även forskare bli tydligare i sin forskning om genus och jämställdhet. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T inte minst inom ett så dynamiskt område som informa- tionsteknik. Det är av yttersta vikt för samhället att veta hur forskningsresultaten kan användas i samhället. Det borde därför nnas en betydligt mer utvecklad dialog mellan forskare och beslutsfattare. Här får natur- ligtvis den föreslagna myndigheten för jämställdhet en viktig uppgift. J Ä M I T S F Ö R S L A G Uppdrag till Verket för innovationssystem () Regeringen bör ge Verket för innovationssystem i uppdrag att skyndsamt utforma ett program- område för aktionsinriktad forskning som tar upp genus, pedagogik och teknik samt köns- märkning i arbetslivet. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T I följande avsnitt anges några exempel från svenska och europeiska utvecklingsprojekt som bidragit till att förändra de strukturer som leder till ojämställdhet inom utbildnings- väsendet och näringslivet. Projekten kan fungera som modeller och/eller förebilder för hur man via samverkan nationellt men även transnationellt kan verka för jämställd- het inom skola och arbetsliv. har gett högskolan i i uppdrag att göra en sammanställ- ning av svenska och europeiska utvecklingsprojekt inom området genus och teknik. Sammanställningen har genomförts av WiTEC , enhe- ten för arbetsvetenskap på högskolan i . J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T De svenska exemplen beskriver i huvudsak olika väg- lednings- och utbildningsprogram som varit inriktade på att bryta könssegregeringen inom de tekniska områ- dena. Det nns ytterligare några exempel som inte beskrivs nedan, men som bör nämnas. Vid tek- niska universitet nns en tvåårig basutbildning för kvinnor från gymnasieskolans samhällsvetenskapliga och ekonomiska program som är tänkt som ingång till datatekniklinjen. star- tade Flickor och teknik, med bl.a. minkurser i teknik och har ett IT-program som är baserat på PBI (Problembaserad Inlärning) i syfte bl.a. att öka intresset bland kvinnor för studier inom IT. D++, , Göteborg41 ck i uppdrag från regeringen att initiera utvecklingsprojekt inom tekniska och naturvetenskapliga utbildningar med syfte att öka rekryteringen av kvinnliga studenter. Gensvaret blev stort och rådet valde ut fem projekt, civilingenjörs- utbildningen i informationsteknik vid , högskoleingenjörsprogrammen vid hög- skolan i , nu , samt två utbildningsprogram i och . Ett av projekten var D++ som bedrevs på civilin- genjörsutbildningen i datateknik och var ett jämställd- hets- och kvalitetsutvecklingsarbete för att öka andelen kvinnliga studenter på datateknikutbildningen. Utgångs- punkten för projektet var att framtidens dataingenjörer behövde ha en helhetsbild och en medvetenhet om datateknikens möjligheter samt risker. Projektet resul- terade i en ny datateknikutbildning med genomgri- pande förändringar i innehåll och form från /96. Som ett exempel på förändring vad gäller innehållet kan nämnas att istället för att inleda terminen med ett block teoretisk matematik och naturvetenskap låter man matematiken följa utbildningen kontinuerligt. Vad gäller formen för utbildningen använder man en mer grupporienterad undervisning där teknologerna arbetar i grupp med handledning. Resultatet från D++ var utöver ett nytt innehåll och form för programmet, även att antalet kvinnliga studenter på datateknikut- bildningen ökade markant. När projektet startade var andelen kvinnliga studenter mycket lågt ca. , men ökade till när den nya utbildningen startade. var andelen kvinnor dock av 160 sökanden på samma utbildning. Projektet genomfördes /1999 på univer- sitet med och för kvinnliga studenter i datavetenskap. Målsättningen med projektet har varit att öka kun- skapen om och förståelsen för vad som är viktigt för att främja kvinnliga studenters situation på utbild- ningen. En utvärdering av projektet visar att det upp- levts som mycket positivt av de kvinnliga studenterna. Projektet har också resulterat i förändringar av utbild- ningen. Bl.a. har uppläggningen av programmerings- kursen i åk 1 förändrats för att försöka motverka den nackdel som avsaknad av tidigare kunskap i program- mering har visat sig vara för studenterna. Dessutom har 1/4 tjänst som så kallad Q+amanuens inrättats och som innehas av en kvinnlig student som samordnar 123 aktiviteter för de kvinnliga studenterna. Enligt , som utvärderat projektet behövs ett mer långsiktigt arbete inriktat mot att göra radikala för- ändringar i utbildningarnas uppläggning och innehåll och/eller skapa nya utbildningar, bl.a. genom att ifråga- sätta hur ämnesområdet och kulturen kring det ser ut; samt att göra lärare medvetna om könsfrågor. Datateknisk Utbildning för Kvinnor DUK43 bedriver EC-gruppen (Elektronikcentrum i ) en utbildning kallad Datateknisk Utbildning för Kvinnor i samarbete med uni- versitet. Utbildningen presenteras och analyseras när- mare på sid 95. Kvinnliga forskarskolan vid tekniska universitet44 har en forskarskola för kvinnor, placerad vid en teknisk fakultet. Syftet är att öka antalet kvinnliga forskarhandledare, lärare och ledare inom teknisk sektor, samt främja rekryteringen av kvinnor till teknisk utbildning och forskning. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Utgångspunkten för forskarskolan är den enskilde dok- torandens behov och förutsättningar. En första omgång av den kvinnliga forskarskolan genomfördes –1998. startas en andra omgång. Slutsatserna från den första omgången visade att det var möjligt att skapa drivkrafter för utveckling av forskarutbildning och forskarhandled- ning, att utveckla fungerande nätverk bland dokto- randerna samt att konkret och vardagsnära arbeta med jämställdhet. Det unika med forskarskolan är att kur- serna inte behöver ligga inom respektive doktorands huvudämne. Kurser kan erbjudas som normalt inte ligger inom den tekniska fakulteten, vilket ger en breddning till nya erfarenheter och kunskaper. Verk- samheten omfattar såväl kurser som projektarbete och utvecklingsarbete. Den övergripande strukturen för forskarskolan kan beskrivas i tre faser; egen identitet (kommunikation, personlig utveckling etc.), gruppen som resurs (forskningsförmedling, nätverksbyggande etc.) och ledarskap (kurser inom projektledning etc.). Teknikpedagogen , verksam vid i , har utvecklat Tek- nikan, en metodik för hur man kan arbeta med kvin- nor för att omvandla kvinnors nykenhet på teknik till ett aktivt intresse. Vägledningsprogrammet Teknikan var ett samverkansprojekt mellan Employment NOW, och i som genomfördes mellan 1995–1997. Resultatet från den första utvärderingen av Teknikan visade att av deltagarna valde en teknisk inriktning efter vägledningsprogrammet, som en viktig orsak nämndes att man via metodiken lyckades göra tekni- ken synlig och avmystierad. Programmet har fortsatt och integrerats i verksamhet och kunskaperna har spridits över landet. fanns olika varianter av Teknikans program i bland annat , , och . Målsättningen med Teknikan var att utveckla en väg- ledningsmodell som leder till att kvinnor väljer teknisk utbildning på grundval av att de känner sig stimule- rade av teknik. Programmet innehåller data, elektronik, matematik och mekanik samt en orientering om yrken Laborationer användes itigt i syfte att avdramatisera och inspirera. Det går inte att tvinga fram förståelse. Metoden som använts bygger på en reekte- rande praktik i kombination med teorier från kogni- tionspsykologin d.v.s. den gren inom psykologin som handlar om hur vi tolkar och gör informationen begrip- lig då vi vill förstå och samverka med omvärlden. Det handlar, enligt om att hjälpa eleven att förstå genom sina egna minnen i diskussioner med andra. Enligt bör man förstå att ickor och pojkar har olika referensramar, d.v.s. olika erfarenheter med sig. Medan pojkar tidigt möter tekniska problem och kommer in i tekniska sammanhang så lever ickor med andra erfarenheter. Och medan pojkars erfarenheter av teknik ger dem status och en manlig identitet, så blir ickors inträde i teknikvärden som att ta sig in i en ny kultur. Flickor och pojkar tävlar inte i teknik på samma villkor. Pojkar använder sina tekniska färdighe- ter för att bygga upp sin manlighet. Flickor tar hänsyn, de vill inte såra pojkarna och utmana deras manlighet. pekar på att problemet är att tekniska utbildningar utgår ifrån manliga erfarenheter och föreställningar. En bärande tanke i Teknikan är att kvinnor ska skaffa sig en teknisk förtrogenhet. Nya kunskaper inom forskningen om hur minnet och hjärnan arbetar för att förstå och tolka världen har legat till grund för Teknikan, bl.a. hur hjärnan sovrar och väljer ut information innan medvetandet hanterar information. Teknikan arbetar med individens totala minnesbank av både känslor, erfarenheter, kategorier och mentala föreställningar. Kvinnornas nyförvärvade kunskap om teknik införlivas med tidigare kunskaper. Ett lärande där upplevelser, fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet balanseras och samspelar med varan- dra skapas. Tyngdpunkten är lagd på att träna kun- skaperna utifrån många olika synvinklar för att skapa varierade aspekter av förståelse. Projekt var ett EU-projekt nansierat av Mål 3 inom ramen för den Europeiska socialfonden. Mål 3 var ett program som genomfördes –1999 och som syftar till att bekämpa arbetslös- het bl.a. genom kompetensutbildning för arbetslösa. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T drevs –1999 och målgruppen var lång- tidsarbetslösa kvinnor i åldern 21–. Syftet med projektet var att bredda den traditionellt smala arbets- marknaden för kvinnor i bruksorten . I pro- jektet deltog bl.a. i som utbildade kvinnorna i stålteknik. Företaget ck häri- genom en möjlighet att vidga sin rekryteringsbas sam- tidigt som kvinnorna, via sin praktik på företaget, blev förtrogna med industriarbetet och dess villkor. Av de 122 kvinnor som deltog i totalt valde 36 programmets inriktning mot stålteknik och av dessa har 16 kvinnor erhållit anställning på . Genom diskussioner, och företagens medverkan i , har företagens strukturer påverkats till att företagens inriktning nu är ställd mot en jämställd organisation. De övriga deltagarna i valde annan väg, exempelvis inriktning mot elektronik och/eller kurser via . Exempel från andra europeiska länder De europeiska exemplen är dels beskrivningar av vad som skulle kunna kallas resurscentra inriktade på att främja kvinnor inom teknik och naturvetenskap, dels projekt som bedrivits inom ramen för EU programmen Employment-NOW (New Opportunities for Women) och . NOW var ett program som avslutades och inom ramen för programmet har flera tusen projekt genomförts som syftat till att främja kvinnors ställning i arbetslivet. Ett tema inom ramen för NOW har varit att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. programmet är ett program som fortfarande pågår och som har som mål att stärka och utveckla yrkesutbildningen och kompetensutvecklingen i . Women in Science, (WiTEC) är ett internationellt nätverk av företag, uni- versitet/högskolor, organisationer och enskilda som på olika sätt arbetar för att stärka kvinnors ställning inom tekniska och naturvetenskapliga områden där kvinnor traditionellt är underrepresenterade. gränslandet mellan arbetsliv och högre utbildning och spänner över tre dimensioner; jämställdhet, naturve- tenskap/teknik och internationalisering. WiTEC nns i 13 länder i . Mycket av WiTECs verk- samhet genomförs i form av gemensamma projekt inom hela det europeiska nätverket (se nedan). WiTEC har bl.a. utvecklat en European women expert data- base vars syfte är att synliggöra kvinnliga experter inom teknik och naturvetenskap. WiTEC ck 1995 i uppdrag av Europeiska Kommissionen att producera en katalog med kompetensproler på kvinnliga for- skare och experter inom naturvetenskap och teknik som ville kandidera till poster inom EU:s olika kom- mittéer och utskott. Katalogen fungerar och nns som databas med ca 900 meritförteckningar från kvinnliga experter i olika EU länder, varav 150 svenska experter. VHTO (Vrouwen in Hogere Technische Onderwijs) är en ideell organisation i som startades 125 av en grupp kvinnliga ingenjörer med syfte att lyfta fram och synliggöra bristen på kvinnor inom det tek- niska området. VHTO´s mål är att öka antalet kvin- nor inom den tekniska sektorn, både inom högre utbildning och näringsliv, genom att driva olika kur- ser och utbildningar. VHTO fungerar som ett sam- verkans organ mellan stat, näringsliv, organisationer och högskolor/universitet i frågor som rör kvinnor, teknik och utbildning. De är även värd för WiTEC . En viktig uppdragsgivare är utbildnings- departementet, som i samverkan med VHTO, driver utbildningsfrågor och rådgivning inom området kvin- nor och teknik. VHTO driver även ett antal riktade yrkesutbildningar och deltar i olika europeiska projekt. För att stödja olika aktiviteter som syftar till att öka kvinnors andel inom den tekniska sektorn och för att öka kvinnors inytande över den tekniska utvecklingen har en enhet, SET4Women, bildats på Näringsdeparte- mentet () i . Genom att besöka deras hemsida kan intresserade enkelt erhålla aktuell könsuppdelad sta- J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T tistik gällande skola, högre utbildning och näringsliv. Enheten fungerar även som en katalysator och sam- lande punkt kring frågor rörande genus och forskning inom området , Science, nology. CONNECTing women and new technology50 Projektet är ett pågående europeiskt projekt nansie- rat via , som leds av den italienska organisationen , en ideell organisation med fokus på jämställdhet och den nya informationsteknologin. Syftet med projektet är att identiera och kartlägga forskning, erfarenheter och goda exempel på hur den nya informations- och kommunikationsteknologin används, och ser ut för unga kvinnor. Projektet foku- serar på erfarenheter från utbildningsväsendet och näringslivet. Vid en internationell konferens i , som genomfördes med stöd av ny teknik i form av telebildsuppkoppling, gavs möj- 126ligheten att diskutera partnerländerna emellan (, , , , och ). Från de svenska deltagarna, bestående av lärare och studerande från vuxen- utbildning och högskola, representanter från kommun och näringsliv, formulerades fem förslag som kommer att ligga till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet i projektet. Skapa ett Nationellt program i för att stödja aktiviteter med fokus på att integrera könsper- spektivet i pedagogiken, och i teknisk utbildning. Utveckla begreppet teknik för att även inkludera kvinnors syn på begreppet. Utveckla pedagogik och metodik, vilket ska utmynna i praktiska tips och råd för både lärare och studerande vid lärarhögskolor Utveckla samarbete och nätverk för att främja jämställdhet, exempelvis mellan företag för att sprida goda exempel. Genomföra konkreta utbildningssituationer som seminarier, workshops etc. för företag, lärare, kvinnor, män, lärarstuderande o.s.v. Projekt inom NOW – New Opportunities for Information technology Engineer for Higher technological Education (I+I)51 Ett projekt med syfte att vidareutbilda kvinnliga aka- demiker inom informations- och kommunikations- teknologin genom att utveckla en introduktionskurs inom den nya informationsteknologin, utbilda och för- bereda dem för en ny arbetsmarknad. Genom pro- jektet erhåller lärarna en möjlighet till kompetens- utveckling, en möjlighet att pröva nya pedagogiska modeller vilket förhoppningsvis, genererar en högre utbildningskvalitet. Målet är att kvinnorna efter avslutad utbildning kan fungera som specialister och rådgivare mot banker, försäkringsbolag, sjukhus etc. Women in Electronics WiE52 Ett projekt som tillsammans med näringslivet utveck- lat ett antal kurser för kvinnor med inriktning mot industrin, i första hand den elektroniska industrin som exempelvis och . Syftet var att väcka kvinnors intresse för tekniskt arbete genom utbildning och personlig support. Totalt utvecklades fem kurser, tre mot arbetssökande kvinnor och två mot kvin- nor som redan var anställda inom industribranschen. Framgången med projektet gjorde att kurserna nu helt är integrerade i det lokala utbildningsväsendet (local collage). Genom detta projekt erbjöds lärare och utbildare inom den tekniska sektorn en fortbildning för att öka kunskapen om kvinnor, pedagogik och teknik. Syftet med projektet var att öka rekryteringen till de tekniska utbildningarna genom att öka lärarens kunskap, och förståelse, för kvinnor och teknik. Metoden som användes var att lärarna ck möjlighet att diskutera och utbyta erfarenheter med kvinnliga ingenjörer, både inom och utanför skolan. J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T Projektet är ett internetkafe´ som riktar sig mot kvin- nor i olika åldrar. Syftet är att öka kvinnors förtrogen- het till den nya informationsteknologin genom utbild- ning och praktiska övningar. Utöver detta så erbjuds kurser, seminarier och work shop till bl.a. lärare/utbil- dare och socialarbetare. Ett projekt som riktar sig till långtidsarbetslösa kvin- nor med tidigare pedagogisk erfarenhet. Syftet är att öka kvinnornas anställningsbarhet genom att tillföra en extra kompetens, IT-kunskap. Praktiska övningar varvas med teori för att öka förtrogenheten med ex. Internet. WiTEC student placement och IMPROVE56 WiTEC student placement är ett praktikplatsprogram som drivs med stöd från programmet. Praktikplatsprogrammet vänder sig till kvinnliga studenter på naturvetenskapliga och tekniska program på högskola och universitet, som önskar före- tagspraktik i ett annat EU-land. Drygt 500 svenska stu- denter har fått praktikplats via WiTEC. Genom detta praktikplatsprogram har insikten om att vikten av att få in er kvinnor inom de tekniska områdena samt villkoren för kvinnor ökat både bland studenterna och praktikanordnarna (företagen). I slutet av praktikperio- den skriver studenterna en rapport och som underlag för denna intervjuar de bl.a. handledaren och/eller cheferna i företaget om antalet kvinnor respektive män inom företaget och i olika befattningar. IMPROVE ett pilotprojekt som fått stöd från programmet och som bygger vidare på erfarenheterna från praktikplatsprogrammet. Syftet är att utveckla en handbok med goda exempel, prak- tiska tips och förslag på hur man handleder kvinnliga praktikanter. Målgruppen för handboken är personal- ansvariga och de som i sitt arbete handleder kvinnliga praktikanter och/eller studenter. Mellow är ett mentorsprogram för kvinnliga ingen- jörer, teknologer och studenter i gymnasieskolan. Pro- jektet har fått stöd från program- met och leds av den holländska organisationen . Mellow projektet består av tre delar: Unga kvinnor som studerar på gymnasiet får möj- lighet att följa en kvinnlig ingenjör i hennes vardag. Detta för att få en realistisk bild av en ingenjörs arbete. Kvinnliga teknologer erhåller en i över- gången mellan de akademiska studierna och det första arbetet. Totalt handlar det om tolv måna- der av studietiden och efter att kvinnorna fått anställning. Mentorn, eller coachen, fungerar som boll-plank och stöd inför kommande anställning. Kvinnliga ingenjörer, nyetablerade och utan längre arbetslivserfarenhet, erhåller en kvinnlig erfaren ingenjör, gärna med erfarenhet från ledande befattning, som för att diskutera karriär- utveckling. Till projektet nns en handbok, som vänder sig både till mentorn och adepten, och en databas, bestående av mentorer som är tillgängliga för studenter vid tekniska universitet och högskolor i . har med de ovan angivna exemplen visat en del av det som pågår inom området.