sou · GPB345d2 · 2002-01-01 00:00:00 — FramtidsLjus tar dessutom emot praktik- elever från studie- och yrkesvägledare- programmet. –Ingen i personalen säger sig vilja arbeta på annat sätt och vid varje kontakt med kollegor i andra kommuner upplever vi den egna arbetssituationen som fö rmånlig, be- rättar Hon vill också nämna att FramtidsLjus har haft många studiebesö k från andra kom- muner i landet, som visat intresse fö r arbetssättet. Arbetssättet skapar en stark inre enig- het och mö jlighet att hålla en enad linje utåt fö r att kunna driva viktiga frågor. g o d a e x e m p e l mellan skola och arbetsliv I träffas studie- och yrkes- vägledarna från både skolor och arbetsförmedling regelbundet och de erbjuds fortbildning för att hålla sig ajour i frågor som rör arbets- marknad, utbildning och vägled- ning. Det här sker på månadsvisa konfe- renser och andra sammankomster. Målet är att kommunen ska ha välutbildade studie- och yrkesväg- ledare. Denna samordning och service till studie- och yrkesvägledare sker på SSA-enheten vid kommun. –Fö r den sö kandes skull är resultatet av vägledningen direkt avhängigt om han/hon mö ter en välutbildad vägledare vid de olika tillfällena under livets gång som denne be- hö ver vägledning, säger m på SSA-enheten. –Vägledarens roll i det livslånga läran- det är mycket betydelsefull. Vikten av en kvalitativ vägledning på- talas från flera håll i kommunen, inte minst från fö retagen. –Därfö r inser ledande politiker, skolchefer och rektorer att studie- och yrkesvägledning är viktigt. Fö r närvarande saknar vi inte vägledare, vare sig inom , gym- nasieskolan eller vuxenutbildningen, säger m. hoppas man kunna skapa en fortbildningsplan fö r vägledarna och an- ordna fler nätverksträffar fö r vägledare inom alla organisationer. Dessutom är ett ö nskemål att skapa fler tjänster i kommu- nen. SSA-enheten har till uppgift att sam- ordna skola- och arbetslivskontakterna inom skolväsendet. De ordnar prao-platser till grundskolorna och utbildar prao- och apu- handledare. SSA-enheten initierar och finns med i olika samverkansprojekt mellan skolan och arbetslivet och arrangerar olika nätverks- konferenser, utbildningsdagar och frukost- mö ten. Enheten bjuder in programråd, SSA- råd, lärare och elever till gemensamma ut- bildningar. Kontakten med näringslivet sker genom kontinuerliga utskick, konferenser och personliga kontakter. –Handledarutbildningen och de olika nätverksträffarna fö r skolan och arbetslivet fungerar bra, berättar m. Ett önskemål är att kunna genomföra fler och mer påkostade handledarutbildningar, något som dock kräver mer resurser. Enheten ansvarar också fö r verksamhet. verkar fö r god kva- litet i studie- och yrkesvägledningen och i kontakterna mellan skolan och arbetslivet. ska arbeta fö r att samverkan mellan olika organ inom samhället kommer till stånd. Målet är att ungdomar i ett tidigt skede skall få inblick i dagens arbetsliv. På detta sätt underlättas ö vergången mellan olika skolformer och mellan skolan och arbetsli- vet. Snabba fö rändringar pågår ständigt inom utbildningsväsendet och samhället i ö vrigt. Det är av stö rsta vikt, att studie- och yrkesvägledningen blir en ständig pågående process som både lärare och studie- och yrkesvägledare tar ansvar fö r. anser det viktigt att samarbetet mellan dessa yrkesgrupper utvecklas. kommer att arbeta fö r att samtliga lärare bereds mö jligheter till egen fortbildning inom näringslivet. –anser det viktigt att alla elever har tillgång till personlig vägledning av en utbildad studie- och yrkesvägledare. Det är angeläget att samtliga skolformer får de resurser som krävs fö r detta, säger m. kommer att verka fö r att ett bra samarbete kommer till stånd mellan vägle- dare inom skolan, Hö gskolan och Arbets- fö rmedlingen. Rådet anser det viktigt att uppmärk- samma invandrarelevernas speciella behov och ska aktivt verka fö r att jämställdhets- frågor beaktas i skolans ämnen. Programråd finns nu inom alla gym- nasieprogram, även de studiefö rberedande. I programråden finns representanter från näringslivet, skolan, Arbetsfö rmedlingen SSA-enheten/, kommun Kontaktperson: , tel och Hö gskolan. SSA-enheten ansvarar, till- sammans med gymnasieskolorna, fö r råden. Positiv attityd från näringslivet Sammanfattningsvis kan sägas att SSA-en- hetens resultat är goda. Man har mö tt en positiv och ö ppen attityd till samverkan från ortens näringsliv. –Vi har ett gott samarbete med fö reta- gen, konstaterar m. Det ser man exempelvis genom att kom- munen har tillräckligt med praoplatser och apu-platser och mö jligheter till fadder- fö retagsverksamhet. Näringslivet deltar också i programråden och kan därmed på- verka gymnasieprogrammens innehåll och utveckling. Fö retagen uttrycker ofta upp- skattning ö ver att det finns en central skola- och arbetslivsadministration i kommunen. hoppas man kunna utveckla prao- och apu-verksamheten att utvecklas ytterligare, likaså handledarutbildningarna. Man kommer också att satsa på fler när- verksträffar fö r skolan och arbetslivet. Kommunen har även ett samarbete med Arbetsfö rmedlingen via Utbildningsforum. Utbildningsforum erbjuder information om utbildningar och studiefinansiering, indivi- duell vägledning infö r studieval och hjälp med studieplaner. Vid Utbildningsforum samarbetar väg- ledare från Arbetsfö rmedlingen och kom- munen. Utbildningsforum hö r organisato- riskt till Vuxenutbildningen i . SSA-enheten samarbetar också med Hö gskolan när det gäller sommarkurser fö r flickor i teknik och när det gäller killar inom barnomsorg, från grundkolan. Det finns också ett samarbete när det gäller informa- tion om hö gskolan till gymnasieelever. Samarbetet med andra kommuner gäl- ler främst fortbildning fö r studie- och yr- kesvägledare. g o d a e x e m p e l på individens väg in i studier –är på väg mot en efterfrågestyrd vuxenutbildning. Vi går från undervisning till lärande. Det finns en helhetssyn på indivi- dens väg in i studier, där vi erbju- der alla kringresurser. Exempelvis nivåbedömning, pedagogiskt samtal kring läs- och skriv- problematik, studiefinansiell råd- givning eller kurativt stöd, berättar , chef för vägledningscentrum inom vuxenutbildningsförvaltningen. –Vi sätter fokus på individens behov, ö ns- kemål och fö rutsättningar. Vi fångar upp utbildningsbehovet genom kontakter med sö kande och samverkansparter. Vuxenutbildningen ger såväl arbetslö sa som anställda mö jlighet till fö rkovran un- der olika perioder av livet. Den vänder sig också till dem som riskerar att hamna utan- fö r arbetsmarknaden, exempelvis anställda som saknar gymnasiekompetens. har det sam- lade ansvaret fö r utveckling och fö rnyelse av vuxenutbildningen i . Man hanterar exempelvis interkommunala ersättningar och samordnar antagningen av elever och ger dem tillgång till vägledning, tester, infotek, kuratorer och studieväg- ledare oavsett utbildningsanordnare. Får den hjälp som behövs –Den enskilde ska få den hjälp som behö vs fö r att på bästa sätt få sina behov av utbild- ning tillgodosedda; rätt nivå, rätt tidslängd, rätt studietakt, lämplig metodik och tillgång till stö d, betonar . Arbetet med den individuella studie- planen är under utveckling. Likaså olika vägledningsinstrument så att olika mål- grupper på ett smidigt sätt kan komma till aktuell information snabbt via IT, via ett väl genomtänkt informationsmaterial och via studie- och yrkesvägledare. Samverkan sker bland annat med /arbetsfö rmedling, CSN, Soc- ialtjänsten, stadsdelsförvaltningar, regionen, Fö rsäkringskassan och . –Arbetsfö rmedlingens personal finns representerad på vägledningsenheterna. Så även socialtjänst, fö rsäkringskassa och CSN, fö rklarar . Utbildningarna kännetecknas av hö g flexibilitet vad gäller antagnings- och stu- dietider men också vad gäller att mö ta fö r- ändringar och nya krav i omvärlden. Indi- viderna ska ha inflytande ö ver sin studie- situation och kunna påverka form och inne- håll. Utbildningen ska stärka dem att mö ta framtida fö rändringar och nya krav på yrkesspecialiteter och kompetenser från re- gionens näringsliv. Den ska vara ett verk- tyg fö r integration och mångfald och ge- nomfö ras i nära samverkan med berö rda myndigheter, arbetsmarknadens parter, nä- ringslivet, kommunens flyktingmottagning och . –Samverkan ska leda till ö kad helhets- syn och kvalitet och effektivare resursutnytt- jande, säger . En viktig målsättning i vuxenutbildningen är att ö ka varje individs motivation och lust till att studera. Därfö r är det särskilt viktigt att tillvarata erfarenheter och utforma un- dervisningen med hjälp av de studerande. Individuella studieplaner ska erbjudas alla som så ö nskar och ska utgå från den enskildes mål fö r sina studier, utbildnings- bakgrund och tidigare erfarenheter. Mö jlig- heten ska finnas att validera kunskap som inte är dokumenterad. Uppdraget är att sträva efter att utveckla pedagogiska modeller med klara mål, hö g kvalitet och som sätter individens behov i centrum. Hö g kvalitet och ett brett utbud av utbildningsformer måste erbjudas och ett långsiktigt samarbete med en mångfald av utbildningsanordnare ska byggas upp. I Gö teborg finns ett konti- nuerligt utvecklingsarbete inom IT där är det senaste exemplet. Det är framtaget av vägledare, fö r vägle- dare och fö r sö kande. Detta är också ett exempel där vägledare tagit makten ö ver datorerna (verktyget). Ett IT-baserat valstö d fö r individen är nästa utvecklingsområde. Morgondagens vägledning kommer innebära att individens erfarenhet och ö ns- kemål står i centrum, det kommer också att finnas individuella kompetenskonton. Fö r att kunna fånga upp och tillgodose indivi- Kontaktpersoner: , chef för vägledningscentrum, , samordnare för Vuxencentra, tel , , informations- och marknadsansvarig, dens ö nskemål krävs att de metoder som an- vänds ses ö ver och nya utvecklas. De nya begreppen ska definieras och all personal bö r ha en gemensam fö rståelse och värde- grund baserade på teorier som är anpassade fö r en ny verksamhet och ett samhälle i fö r- ändring. Det handlar också om att hö ja profes- sionalismen bland vägledarna. Att ha ett yrkesspråk, med begrepp, modeller och teo- rier fö r att kunna fö rklara det man ser. –Fö r att synliggö ra verktyg, arbetssätt och metoder kan det krävas att särskilda metodutvecklare finns inom organisationen. Vi har bö rjat att rekrytera sådana inom stu- die- och yrkesvägledningen, säger . I samarbete med i Västra Gö talands län och arbetsmarknadens parter utvecklas validering som ett verktyg att fö rena det offentliga utbildningssys- temets formella lärande med andra former av organiserat lärande och det tysta in- formella lärande som sker i olika livs- situationer. Särskilt betonas vikten av att ta tillvara utländsk utbildning och yrkeserfa- renhet. Metodmässig är utgångspunkten att val- idering är ständig pågående i ett spektra av lärprocesser där vägledaren fungerar som stö d och brobyggare. Individens kompetens måste bedö mas och dokumenteras mot olika utarbetade kvalifikationsunderlag. Dokumentationsformer kan exempelvis vara betyg, yrkesområdesvisa kompetens- bevis eller individuella kunskapsportfö ljer. g o d a e x e m p e l Samlad kompetens ger hög kvalitet I ett arbetsliv som genomgår stora och allt snabbare förändringar kommer vägledning att vara ett återkommande behov under hela det yrkesverksamma livet. –Genom att samla kompetens från både skola och arbetsförmedling blir den gemensamma kunskapen en god grund för att erbjuda väg- ledning med hög kvalitet, säger på Yrkes- vägledare. Vägledarna tillhö r en paraplyorganisation med representanter från olika skolformer, arbetsfö rmedling, och . Samarbete sker också med näringsliv och utbildningsanordnare. Här erbjuds vägled- ning och information om yrken och utbild- ningar fö r alla invånare i kommunen. Var- bergs yrkesvägledare är också det gemen- samma forumet fö r frågor som rö r vägled- ning, fortbildning med mera. Personal från kommunen, arbetsförmed- ling och finns här. Sin anställning har de på respektive enhet men vissa finns på själva vägledningscentret delar av sin ar- betsvecka. Fö r ett fåtal personer är centret den enda arbetsplatsen. Rektor inom gymnasieskolan är ansvarig för verksamheten. Det finns en styrgrupp som är sammansatt av gymnasiechef, chef fö r arbetsfö rmedlingen och chef fö r CLL (cen- trum fö r livslångt lärande, vuxenutbild- ning). Respektive enhet betalar lö ner fö r sina anställda. Gemensam budget fö r ö vriga kostnader delas mellan gymnasieskolan, Arbetsfö rmedlingen och CLL Metoderna är huvudsakligen hjälp till självhjälp vid informationssö kning med dator, informationssamtal med vägledare, enskilda vägledningssamtal och grupp- vägledning. Man har riktade informationsinsatser, ex- empelvis om yrken och branscher, och sär- skilda vägledare informerar om arbete/ut- bildning utomlands. Yrkesvägledare anordnar ut- bildningsmässan och administrerar och samordnar särskild prö vning. Man står också till tjänst med bedö mning och värde- ring av betyg samt information om studie- ekonomi. Samarbete sker med dyslexifören- ingen Ordhjälpen. –De olika organisationerna samverkar kring vägledning av enskilda, då vi fö rsö - ker finna individuella lö sningar. Vi hjälper till med validering och undviker så långt det är mö jligt dubbelarbete. Det är ganska obyråkratiskt, berättar . Yrkesvägledare skö ter också Kontaktperson: tel , , information till kommuninvånarna angå- ende kursutbud inom . Man planerar, organiserar och sköter ansökningar och vägledningssamtal vid ansö kan till dessa utbildningar. Samtliga vägledare inom kom- mun har i stö rre eller mindre omfattning kontakt med verksamheten på Yr- kesvägledare. –Vår bedö mning är att behovet av och efterfrågan på vägledning ö kar . Ö nskvärt är att vi utö kar kontakterna med näringslivet, menar . gjordes en utvärdering, där det bland annat framkom att nästan samt- liga tillfrågade tyckte att de hittat den in- formation de sö kte under besö ket på Var- bergs Yrkesvägledare. Verksamheten har haft ungefär 9 700 besö kare . Marknadsföring på många sätt Information om verksamheten sprids ofta genom personliga kontakter. Artiklar i lokal- press och annonsering fö rekommer. Var- bergs Yrkesvägledare ordnar också besö k på arbetsplatser och man bjuder in fö retag och kommunala arbetsplatser. På platser som besö ks av många män- niskor delas ibland flygblad ut. Ett annat sätt att marknadsfö ra sig är via välbesö kta utbildningsmässor, information till gym- nasieelever och information på stan i sam- band med torghandel. Å rligen gö rs en fortbildningsplan fö r gemensam fortbildning. Utö ver detta ge- nomfö rs individuell fortbildning. Vid in- terna utbildningsdagar bjuder man in väg- ledare från ett stö rre geografiskt område fö r att få ekonomin att gå ihop och på detta sätt få den kompetensutveckling som behö vs. –Men kompetensutveckling genom erfarenhetsutbyte sker genom att här finns vägledare från olika arbetsplatser, avslutar . g o d a e x e m p e l Bara efterfrågestyrd upphandling av utbildning På Vägledningsinfoteket i Söder- hamn erbjuds vägledning som är obunden och självständig, med individens bästa i fokus. Man strävar efter ett så individuellt, efterfrågestyrt utbildningssystem som möjligt. All upphandling sker efter vägledningssamtal. –När studie- och yrkesvägled- ningen inte är sammankopplad med kommunens egen skol- organisation kan man skapa ett rikare utbud av utbildningar i samverkan med fler utbildnings- organisationer, menar infotekschefen . All ansökan till utbildning sker via ett eller flera samtal med vägle- Inga kursstarter inplaneras i Istället arbetar vägledarna med att upprätta individuella studieplaner och med att registrera olika önskemål enligt ett eget uppbyggt registersystem. När intresse finns för en viss typ av utbildning eller kurs- kombination så fastställs kursstart och vil- ken utbildare som ska få uppdraget. Vägledningsinfoteket erbjuder en form av vägledning som är anpassad för flexibla studieplaner och ett utbildningsutbud som omfattar flera olika studieformer. Vägled- ningen är också anpassad för ett samhälle där individens studieval inte längre sker vid ett fåtal tillfällen i livet utan är ett återkom- mande inslag i en karriär. Vägledningen är därför inriktad på konti- nuerliga, mindre omfattande väglednings- samtal fördelade . Man fo- kuserar också på själva studie- och yrkes- valet och samverkar därför med till exem- pel arbetsförmedling, socialförvaltning och . Detta eftersom många behöver stöd och hjälp innan ett studie- och yrkesval kan bli aktuellt. Ett alternativ för dessa är också vägledande orienteringskur- ser. –Hjälp till självservice är ett nyckel- begrepp, att lära människor att på egen hand söka information om utbildning och arbets- liv, poängterar . saknar närhet till högskola Utbildningsnivån bland kommuninvånarna är bland de lägsta i . Inom ramen för kommunens ut- bildningsorganisation inrättades 1999 ett särskilt verksamhetsområde, CFL som samlar all vux- enutbildning i en gemensam organisation. Vägledningsinfoteket drivs i samverkan mellan CFL, och Arbetsför- medlingen i . –Vi har visat att man även i mindre kom- muner framgångsrikt kan samverka mellan kommun och arbetsförmedling kring ett vägledningscentra, som dessutom har en självständig roll i förhållande till sina upp- dragsgivare, säger . I genomsnitt besöker 350 personer Vägledningsinfoteket . Den van- ligaste besökaren är en vuxen kommun- invånare som vill ha vägledning/informa- tion kring studier. Öppettiderna är generösa, 10-18 varje vardag och 10-14 . Studievägledning erbjuds som drop in-ser- vice, utan tidsbokning. Besökaren kan träffa två vägledare från arbetsförmedlingen och två kommunala studie- och yrkesväg- ledare. –Vägledarna arbetar i en öppen kontors- miljö som underlättar samverkan mellan personalen och skapar en effektiv och oby- råkratisk miljö utan tidsbokning och kö- lappar, menar . Vägledningsinfoteket erbjuder nu också företag och offentliga arbetsplatser studie- vägledning för sina anställda som ett försöksprojekt inom Växtkraft mål:4. –Syftet är att förbereda verksamheten för ett framtida individuellt kompetens- sparande, som för att fungera sannolikt kommer kräva omfattande vägledningsin- satser riktade till anställda, tror . Vägledningsinfoteket ingår också i en regional samverkan kring valideringsfrågor - ett inslag i vuxenutbildningen som många kommuner ägnar sig åt men där samverkan ofta saknas. utarbetas en hemsida som riktar sig till distansstuderande eller andra som av olika skäl inte kan ta sig till centralorten, ett slags virtuellt infotek. Kontaktperson: , tel På Vägledningsinfoteket finns arbets- förmedlingens kundarbetsplatser och ett flertal datorer med direktuppkoppling till Internet. –Dessa uppkopplingar saknar de hinder och spärrar som återfinns i kundarbets- platserna. Trots detta har vi inte haft pro- blem med åverkan. Och skulle så ske så kan datorernas innehåll snabbt ersättas, säger . En utredning om Vägledningsinfotekets framtid avslutades . Utredarna fö- reslog att verksamheten ska permanentas. Ansvarsområde och metoder ska vara un- gefär desamma som . Utrednings- gruppen såg flera tungt vägande skäl för att Vägledningsinfoteket bör bli en permanent verksamhet, bland annat: Genom att samordna väglednings- och informationsinsatser till ett centra skapas kostnadseffektiv verksamhet som kan med- verka till en ökad flexibilitet inom den fram- tida vuxenutbildningen. Vägledningsinfoteket i samarbete mellan kommunen och Arbetsförmedlingen skapar möjligheter för samverkan med näringsli- vet, olika studieförbund, privata utbildnings organisationer och Högskolan. I ett samhälle med hög utvecklingstakt inom arbetslivet och ständigt höjda kun- skapskrav ställs det krav på återkommande kompetensutveckling inom arbetslivet. Vägledningsinfoteket har genom sin lättill- gänglighet och sitt helhetsperspektiv goda möjligheter att vägleda och informera ar- betslösa, anställda och företagare m fl. i ut- bildningsplanering. I perspektiv av samhällets kommande satsning på individuellt kompetenssparande där individen är bärare av pengarna blir det särskilt viktigt att kommunen tar ett ansvar för en intresseneutral information och väg- ledning. Denna trycksak består av en sammanfattning av SOU 2001:45 karriärvägledning.se.nu samt tolv goda exempel på vägledning. , utredare, tel , AMS, tel Text, foto & layout: , , tel Teckningar: POSTADRESS: 106 47