sou · GPB37d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Vår bedömning är att betydligt färre småhusägare kommer att åtgärda sina hus utan att söka bidrag, dels på grund av. krav på att alla bostäder skall mätas och att radonhalten registreras, dels på grund av. ett mer generöst bidragssystem. Resurser till SSI för information, utbildning och förstärkt myndighetsroll Vi föreslår att SSI får huvudansvaret för information och utbild- ning i radonfrågan, samt att de får ett förstärkt samordningsansvar för radonmyndigheterna. SSI föreslås för detta få resurser till två nya tjänster, en informatör och en radonhandläggare. Det största resursbehovet finns då informations- och ut- bildningsmaterial skall tas fram och radonportalen skall utvecklas. Utbildningsverksamheten föreslås vara som mest omfattande . SSI har inte något anslag för sin utbildnings- verksamhet inom radonområdet. Vi föreslår att kursavgiften för kommunala tjänstemän skall vara kostnadsfri medan konsulter, entreprenörer och andra som bedriver affärsmässig verksamhet även i fortsättningen betalar fullt pris. SSI:s ökade resursbehov av våra förslag redovisas i tabell 6.12. Resursbehovet för kursverksamheten avser även radonkurser som kan hållas i SGU:s eller regi, men eftersom SSI har huvudansvaret har vi valt att redovisa det totala resursbehovet för utbildning här. Tabell 6.11 SSI:s årliga resursbehov av våra förslag, miljoner kr 1 Resursbehovet avser subventionering av kursavgiften för kommunala tjänstemän. är SSI:s resursbehov totalt ca . Därefter minskar resursbehovet till åren 2003– 2004, åren 2005–2012 och åren 2013–2023. Resurser till SGU och för radonregister Vi föreslår uppbyggnad av nationella register för radon i byggnader vid samt för radon i mark och vatten vid SGU. registerverksamhet är både anslags- och avgiftsfinansierad. Avgifter finansierar delar av drift och uppdate- ring av register och system och själva informationsförmedlingen. Vi föreslår att tillsynsmyndigheter skall ha fri tillgång till de upp- gifter i registret de behöver för sin tillsynsverksamhet. Eftersom då inte fullt ut kan avgiftsfinansiera verksam- heten för radonregistret, behöver medel tillföras myndigheten för utveckling och årlig drift av systemet. Även SGU behöver resurser för utveckling av register för radon i vatten och mark, samt för årlig drift av registren. Resursbehovet för myndigheterna redovisas i tabell 6.13. Tabell 6.12 Årligt resursbehov för uppbyggnad och drift av natio- nella radonregister, 2002-2003 2004-2007 2008-2012 2013-2022 1 Att summan inte alltid stämmer beror på avrundning. Utgifterna –2003 avser resurser för utveckling av registren och datafångst av befintliga mätdata. Utvecklingen beräknas ta till en kostnad av . Utgifterna efterföljande år avser drift, underhåll och inlagring av data. De år- liga kostnaderna för hantering av registren beräknas avta eftersom datamängderna som skall lagras in minskar allt eftersom registren blir mer fullständiga. Radon är en av vår tids stora folkhälsorisker. Cirka 500 personer dör i lungcancer för att de utsätts för exponering av radon i inomhusluften enligt SSI:s senaste bedömning. Den största konse- kvensen för landets hushåll av att alla bostäder med för höga halter av radon saneras är att färre människor kommer att dö på grund av radon. Trots generösa bidragssystem så kommer hushållen att stå för drygt hälften av kostnaderna för radonsaneringen. Utifrån de anta- ganden vi gjort om när åtgärderna kommer att genomföras kom- mer kostnaderna för hushållen sammantaget att vara för småhusägare och för boende i fler- bostadshus. Resterande kostnader står staten för via bidragssyste- men. De sammantagna kostnaderna för mätning är . Kostnader för boende av mätning och åtgärder Varje bostad med markkontakt kan ha förhöjda radonhalter orsa- kade av radon från marken. Enda sättet att veta om en bostad har en för hög radonhalt är att mäta. Vårt förslag är därför att radon- halten skall mätas i alla småhus och i alla bostäder med markkon- takt i flerbostadshus, samt i av de övriga bostäderna i flerbo- stadshus. Kostnaden för radonmätning skall bekostas av fastighets- ägaren. kostar det 200–att mäta radonhalten i en bostad. Vissa kommuner subventionerar mätningarna helt eller delvis så att kostnaden för hushållet blir ändå lägre. Mätningen går till så att man beställer ett par mätdosor från ett mätanalysföretag. Dosorna placeras enligt instruktion i bostaden, där de skall ligga . Därefter sänder man tillbaka mätdosorna till analysföre- taget. Att mäta radonhalten innebär alltså varken en stor kostnad eller ett stort besvär för den boende. Om mätningen visar att radonhalten är för hög i bostaden skall åt- gärder vidtas. Kostnaden för att sänka radonhalten varierar kraftigt beroende av problemets karaktär. kan det räcka med att man endast tätar lätt åtkomliga läckageställen mot marken, en åtgärd som den boende kan göra själv till en kostnad av några hundralappar. Vid mer komplicerade fall med både markradon och radon från byggnadsmaterial kan kostnaderna istället ligga runt . Detta är emellertid mycket ovanligt. Den vanligaste orsaken till höga radonhalter i småhus är markra- don. Normalt vid markradonproblem är att täta läckageställen i byggnadskonstruktionen mot marken, samt att installera en radon- sug eller en radonbrunn. Vid måttligt förhöjda halter kan det räcka med att montera in uteluftsdon och se över befintlig ventilation. Kostnaderna för detta bedöms vara per småhus. Om problemet istället kommer ifrån byggnadsmaterialet krävs i de flesta fall att mekaniskt frånluftssystem eller mekaniskt till- och frånluftssystem installeras. Kostnaden för detta uppskattas vara per småhus. Den vanligaste orsaken till höga radonhalter i flerbostadshus är ra- don i byggnadsmaterial. Problemet berör då samtliga bostäder eftersom det är inbyggt i själva huset. Vid måttligt förhöjda halter kan det räcka med att se över befintlig ventilation och mon- tera in uteluftsdon. Vid högre halter krävs ofta installation av me- kaniskt frånluftssystem. Kostnaderna för dessa åtgärder bedöms vara ca 5 500 respektive utslaget per bostad. Om radonet kommer från marken, kan halterna vara mycket olika i olika bostäder i huset. Primärt är det ett problem för de bo- städer som har direkt markkontakt, men även bostäder högre upp i huset kan ha förhöjda radonhalter. Den radonhaltiga luften kan spridas i huset genom slitsar för rördragning, trapphus, etc. Om man åtgärdar det primära problemet, att radonhaltig jordluft tränger in i markbostäder eller källarutrymmen, försvinner även problemen i resten av huset. Kostnaden utslaget per bostad i ett flerbostadshus vid sanering av markradonproblem varierar beroende av hustypen. Hur dessa kostnader direkt belastar det enskilda hushållet beror på hur fastig- hetsägare/föreningen väljer att göra. I slutändan är det dock ändå de boende som belastas med kostnaderna. För att exemplifiera vad kostnaden kan bli för hushållen redovisas i tabell 6.14 några räkne- exempel utifrån olika typer av flerbostadshus. Tabell 6.13 Kostnader för sanering av markradon i olika hustyper för flerbostadshus De flesta åtgärder för att minska radonhalten i inomhusluften medför en ökad energianvändning. I tabellen 6.15 redovisas hur energikostnaderna för boende i ett normalstort småhus i ökar efter olika ventilations- tekniska radonåtgärder (se bilaga 1 för beräkningsförutsättningar). Energikostnaden för ventilation i detta hus före radonåtgärden har beräknats till /år, beräknat på rörligt elpris /kWh (). Ökade energikostnader för småhus vid olika ventila- tionsåtgärder Mekaniskt frånluftssystem (0,5 oms/h) Mekaniskt till- och frånluftssystem (0,5 oms/h), inkl. värmeväxlare Mekaniskt till- och frånluftssystem (0,8 oms/h), inkl. värmeväxlare 1 Beräknat på rörligt elpris /kWh, priser för elvärme exl. nätavgift, (Energi- myndigheten, 2000) Genom att installera en mekanisk frånluftsventilation i ett normal- stort självdragsventilerat småhus ökas energikostnaden för ventila- tionen med /år, till /år. av luftväxlingen görs med hjälp av ett mekaniskt till- och frånlufts- system inkl. värmeväxlare ökar energikostnaden med /år. Det ökade energibehovet vid ökad luftväxling är olika beroende av var man bor i landet på grund av skillnader i genomsnittlig ute- temperatur. Ovanstående beräkningar avser ett småhus i Mälar- dalen (). Kostnadsökningen av samma åtgärder i ett små- hus i län () med i övrigt samma förutsättningar blir av kostnaderna redovisade i tabellen. För samma småhus i () blir kostnadsökningen istället högre. Installation av en radonsug eller en radonbrunn ökar energikost- naderna med 300–. För boende i flerbostadshus blir ökningen av energikostnaderna i de flesta fall mycket mindre kännbar än för småhusägare eftersom kostnadsökningen fördelas på fler hushåll. Vid markradonproblem blir energiökningen utslaget per hushåll marginell om huset består av flera bostadsvåningar. Är det däremot endast markbostäder i flerbostadshuset, t.ex. rad- och kedjehus, blir förhållandet mera likt småhusägarens. Orsakas den förhöjda radonhalten av radon från byggnadsmaterialet är lösningen att öka luftväxlingen. Detta inne- bär en något högre kostnad för uppvärmningen, 700–och normalbostad. 6.5.2Bättre inomhusmiljö vid förbättrad ventilation Luftväxlingen är av stor vikt för luftkvaliteten inomhus och hur vi mår. Dålig ventilation kan ge problem som huvudvärk, trötthet, torra slemhinnor och hudbesvär. De åtgärder mot radon där man ökar luftväxlingen ger i många fall även en bättre inomhusmiljö. 6.6Miljömålskommitténs förslag till delmål för radon föreslår att alla mål som rör strålning, inklu- sive radon, skall behandlas under miljökvalitetsmål 13 Säker strål- miljö. Kommitténs förslag går längre än gällande gränsvärden vad gäller radonhalten i inomhusluft i bostäder och vissa lokaler (SOU 2000:52). Nedan presenteras förslag i korthet. En mer utförlig redogörelse finns i del två, Fakta och lägesrapport om radon. Föreslagen precisering av miljökvalitetsmål Säker strålmiljö: Radonhalten inomhus i alla bostäder och lokaler underskrider /m3 . På bör ingen individ utsättas för radonhalter över /m3. Radonhalten i samtliga enskilda brunnar är lägre än 1 /l. Radonhalten inomhus i alla skolor, förskolor och fritidshem underskrider /m3 . Hälften av alla enskilda brunnar med radonhalter överskridande /l är åtgärdade . Radonhalten inomhus i alla bostäder underskrider /m3 . Vår bedömning av mål och etappmål är att det är angeläget att de uppfylls så snart det är möjligt. Kommittén påpekar att en förutsättning för att nå de uppsatta målen är en hög medvetenhet hos boende och brukare om hälsoriskerna med radon och menar att omfattande informationsinsatser krävs för att moti- vera egnahemsägare att vidta åtgärder i sina hem. Kommittén menar även att kommunernas insatser är helt avgörande för om delmålet skall kunna nås. Fortsatta utbildningsinsatser är därför viktiga för att ge ökad kunskap om radon till bl.a. miljö- och hälso- skyddsinspektörer och kommunpolitiker. Vi delar denna uppfattning, men menar att de föreslagna åtgär- derna inte är tillräckliga för att målen skall nås. Miljömålskommit- tén hänvisar även i flera avseenden till att de inte gör en djupare analys med anledning av vår utredning. Vi menar dels att man inte kommer att hitta alla hus med halter över vare sig /m3 eller /m3 om man inte har obligatorisk mätning. Det är även vår övertygelse att utan det krav som miljökvalitetsnormen innebär kommer ett stort antal bostäder aldrig att åtgärdas. Vi anser även att det angivna tidsperspektivet inte är realistiskt för vare sig målet eller etappmålen. I delmålet föreslås att man skall åtgärda alla bostäder och lokaler med radonhalter överstigande /m3 . Hus med förhöjda radonhalter orsakade av radon från byggnadsmaterialet och från hushållsvattnet är enkla att spåra. Problemet är hus med radon från marken. Ingen enda bostad eller lokal med markkontakt kan uteslutas som varande helt riskfri. Det finns alltid tillräckligt mycket radon i jordluften för att det skall kunna ge upphov till en förhöjd halt i rummet. Risken för markradon innebär att mätning av radonhalten måste göras i samtliga bostäder och lokaler med markkontakt om man skall vara säker på att hitta samtliga med halter överstigande /m3. Dessutom erfordras mätningar i ett mindre antal bo- städer och lokaler som inte har kontakt. Allt detta skall göras för att man skall hinna sanera de 83 000 bostäderna som bedöms ha halter över /m3. Vi anser det inte rimligt att man kommer att kunna mäta alla bostäder, ock alltså inte heller kunna hitta och åtgärda alla med halter över /m3. förslag till mål för radon är att radonhalten inomhus i alla bostäder och lokaler underskrider /m3. Det rör sig om totalt 280 000–320 000 småhus och 100 000–160 000 bostäder i flerbostadshus. Eftersom detta förslag går längre än gällande gräns- och riktvärden ligger det utanför vårt uppdrag att föreslå åtgärder för det alternativet. Vi anser emellertid att tidsperspektivet även för det målet inte är realistiskt med tanke på mängden av bostäder som då skall saneras. Våra förslag finansieras genom att bidragsystemen m.m. tillförs medel ur anslaget för de lokala investeringsprogrammen (LIP). 7.1Anslagna medel för åtgärder i inomhusmiljön finns det en statlig fond för fukt- och mögelskador i småhus, allmänt kallad Småhusskadefonden. Bidragsbestämmelser finns i förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus m.m. Husägare som är berättigade till bidrag måste själva betala en del av åtgärdskostnaden, en så kallad självrisk. Denna självrisk, för åt- gärder i hus , är antingen 1/30 av reparationskost- naden multiplicerat med husets ålder eller . Det alternativ som ger högst beloppet väljs som bidragsbelopp. Allt större del av kostnaden kommer att falla ut på bidragstagarna, genom att själv- risken på så vis ökar. Stödsystemet är dessutom utformat så att bi- drag lämnas till byggnader som färdigställdes . Succes- sivt kommer färre egnahemsägare att omfattas av systemet och de som omfattas får ta en allt större andel av åtgärdskostnaden. Av det följer att stödet kommer att upphöra . Inomhusmiljöpro- blemen kommer emellertid att kvarstå i såväl yngre som äldre byggnader. finns ett särskilt anslag som avser bidrag till åtgärder mot radon i småhus. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Bidrag lämnas om radongas- halten överstiger /m3 luft, riktvärde för när olägenhet för människors hälsa föreligger. Fondens anslag, kommer per automatik att tas i anspråk av allt färre bidragstagare, som det nuvarande regelsystemet är utformat. Det kommer på så vis att finnas ett ständigt ökande utrymme för finansiering av andra åtgärder i inomhusmiljön. Anslaget till bidrag till åtgärder mot radon i småhus uppgår till . Stöd till åtgärder som förbättrar inomhusmiljön kan numera lämnas inom ramen för de lokala investeringsprogrammen (LIP). Stödet är dock villkorat så att det i första hand skall ha miljö- effekter enligt grundkraven i LIP-systemet, och dessutom leda till en bättre inomhusmiljö. Stöd till inomhusmiljöförbättrande åtgärder, som exempelvis åt- gärder mot fukt och mögel samt radon, kan påverka energianvänd- ningen. Ventilation kan om den installeras på ett mindre lämpligt sätt eller när alternativa mer energieffektiva åtgärder står till buds, leda till en onödigt stor energianvändning. Genom att säkerställa att åtgärdsval gör effektiva ur såväl funktions-, kostnads- som energiaspekt motverkar inte åtgärder för bättre inomhusmiljö de klimatpolitiska målen i onödan. 7.2.2Höjd ambitionsnivå för radonsanering En höjd ambitionsnivå gör att stödsystemen bör förfoga över om- kring 100–. Vi föreslår därför att medel till systemet förs från anslaget för lokala investeringsprogram . kan, om LIP skall finnas kvar, villkoret att kunna ge bidrag till åtgärder som för- bättrar inomhusmiljön tas bort inom det stödet. Vi räknar med att radonåtgärder, som är berättigade till bidrag, kommer att successivt stiga i antal och nå upp till en högsta nivå efter kanske tre, . Det finns därför utrymme att under de först åren använda en del av anslaget för insatser inför genomförande; information, utbildning och uppbyggnad av det föreslagna radonregistret m.m. På så sätt kommer inte stads- budgeten att påverkas. 8 Så här ser det ut Arbetet med att spåra och sanera bostäder och lokaler, t.ex. skolor, med förhöjda radonhalter har pågått . Kommunerna har också låtit upprätta radonriskkartor eller någon annan form av kartläggning för att få ett grepp om risken för markradon. För att kunna redovisa en aktuell bild av radonsituationen har vi gjort en rundfrågning hos samtliga kommuner i landet, se bilaga 1. Enkäten har besvarats av 250 av landets 289 kom- muner. I de svarande kommunerna finns av alla småhus och av alla bostäder i flerbostadshus. I detta kapitel redovisas ett sammandrag av enkätsvaren och en bedömning görs av hur situationen ser ut i landet . Fakta och lägesrapport om radon finns en mer detaljerad redovisning av enkätsvaren och de antaganden som våra bedömningar grundas på. Uppgifter för respektive kommun finns i tabeller i bilaga 2 i Fakta och lägesrapport om radon. Antal bostäder i småhus i hela landet Uppskattat antal radonmätta bostäder i hela landet Antal bostäder som återstår att mäta I finns det drygt 1 950 000 bostäder i småhus. Radonhalten har mätts i uppskattningsvis 280 000, vilket innebär att det fort- farande finns 1 670 000 bostäder i småhus med okända radonhalter. Skall man finna alla småhus med radonhalter över /m3 måste man mäta i samtliga småhus. Detta eftersom man inte utan mätning kan bedöma inläckaget av radonhaltig jordluft. Så här ser det ut SOU 2001:7 Förhöjda radonhalter i småhus Antal bostäder med halter över /m3 000–120 000 Antal bostäder med halter över /m3 000–320 000 Uppskattat antal hittade bostäder med radonhalter över /m3 radonhalter över /m3 Enligt , som genomfördes –1992, är antalet bostäder med förhöjda radonhalter enligt faktarutan ovan (1993). I svaren på vår kommunenkät redovisas att ca 56 000 bostäder med radonhalter över /m3 och 26 500 över /m3 har hittats i de kommuner som har svarat på dessa frågor. Man har också funnit att minst vart tionde hus byggt har radonhalter överstigande /m3, vilket är högsta tillåtna halt i dessa hus. Någon påtaglig skillnad mellan de olika radonrisk- områdena kunde inte konstateras. Radonsanerade bostäder i småhus Antal bostäder med halter över /m3 antas vara Vår uppskattning är att radonsanerande åtgärder har utförts i ca 19 000 bostäder. I av dessa har radonhalten inte sjunkit under /m3. En trolig siffra för det ursprungliga antalet bostäder i småhus med halter överstigande /m3 är 100 000, vilket inne- bär att det återstår 83 000 bostäder att sanera. Det genomsnittliga antalet bostäder i småhus som har radonsanerats är 1 190. har bidrag för radonsanering betalats ut till, i genomsnitt, 960 små- hus . Cirka 230 småhus skulle därmed ha sanerats utan radonbidrag. Situationen ser dock annorlunda ut. Bidragsanslagen för radonsaneringar skars ned kraftigt , vilket har fått till följd att antalet småhus som sanerats med radonbidrag har minskat drastiskt. utbetalades radonbidrag till endast 325 egna- hemsägare. Så här ser det ut I () fastighetsregister över bostäder i flerbostadshus ingår bostäder för äldreboende upplåtna med hyres- eller bostadsrätt. Vi har därför valt att i detta avsnitt redovisa samt- liga bostäder i flerbostadshus inklusive bostäder för särskilt bo- ende. Antal bostäder i flerbostadshus i hela landet Uppskattat antal radonmätta bostäder i hela landet Antal bostäder som återstår att mäta, minst I finns det drygt 2 300 000 bostäder i flerbostadshus. Radonhalten har mätts i uppskattningsvis 100 000 av dessa bo- städer, vilket innebär att det fortfarande finns 2 200 000 bostäder med okända radonhalter. Av dessa bör man åtminstone mäta de bostäder som har markkontakt och av de övriga i varje byggnad. Detta ger ca 730 000 bostäder. har ca 100 000 mätts, vilket innebär att det återstår att mäta 630 000 bostäder i flerbostadshus. Förhöjda radonhalter i flerbostadshus Antal bostäder med halter över /m3 20 000–80 000 Antal bostäder med halter över /m3 100 000–160 000 Uppskattat antal hittade bostäder med: halter över /m3 halter över /m3 Enligt är antalet bostäder med förhöjda radonhalter enligt faktarutan ovan. Vi uppskattar att antalet hittade bostäder med konstaterade radonhalter över /m3 är 11 000 i hela landet, varav 9 100 har redovisats i enkätsvaren. Motsvarande siff- ror för antalet bostäder över /m3 är 2 800 respektive 2 400. Eftersom endast en mindre del av bostäderna i ett flerbostadshus mäts representerar dessa siffror ett något högre antal bostäder, uppskattningsvis 30 000 bostäder över /m3 och 10 000 över /m3. Så här ser det ut SOU 2001:7 Radonsanerade bostäder i flerbostadshus Antal bostäder med halter över /m3 antas vara Radonsanerande åtgärder har utförts i ca 10 000 bostäder med radonhalter överstigande /m3 före sanering. Att detta antal är betydligt större än siffran för antalet hittade bostäder med radonhalter över /m3 kan förklaras med att mätningar görs i några få bostäder i ett flerbostadshus. Saneringen berör däremot ofta alla bostäderna i huset. En trolig siffra för det ursprungliga antalet bostäder i flerbostadshus med halter överstigande /m3 är 50 000 inklusive bostäder för äldreboende. Det återstår således ca 40 000 bostäder att sanera. Osäkerheterna om radonsaneringar i flerbostadshus är större än vad som gäller småhus. Vår uppskattning är att åtgärder för att sänka radonhalten under /m3 görs i 600–1 000 bostäder i flerbostadshus och att åtgärdstakten är ökande. 8.3Radon i skolor och förskolor Radon från byggnadsmaterialet bör inte vara något större problem i skolor och förskolor. Detta beroende dels på att mängden blå- betong i förhållande till rumsvolymen är mindre än i bostadshus, dels på att luftväxlingen är större i skolorna. En tredje anledning är att de flesta skolbyggnader innehållande blåbetong spårades . Eventuellt förhöjda radonhalter i dessa hus borde därför vara åtgärdade. Förhöjda radonhalter i skolbyggnader orsakas till största delen av radon från marken. Därför är det nödvändigt att ha kännedom om antalet byggnader för att kunna bedöma framtida arbetsinsatser i form av mätningar och sanering. I enkäten uppmanades kommunerna att redovisa antalet byggnader. Radonmätningar i skolor och förskolor Uppskattat antal byggnader i hela landet Uppskattat antal lokaler som behöver radonmätas Uppskattat antal radonmätta lokaler i hela landet Så här ser det ut Efter en specialstudie av antalet byggnader i kommun uppskattar vi att det totala antalet byggnader sett från radon- synpunkt är ca 25 000. Skall man finna alla lokaler för skolor och förskolor med radonhalter över /m3 måste man mäta i samtliga skolbyggnader, eftersom man inte utan mätning kan bedöma inläckaget av radonhaltig jordluft. Vi uppskattar att 125 000 lokaler behöver radonmätas. Av dessa är ca 25 000 redan mätta. Det skulle alltså återstå 100 000 lokaler att mäta. Förhöjda radonhalter i skolor och förskolor Uppskattat antal byggnader med radonhalter över /m3 radonhalter över /m3 Uppskattat antal hittade byggnader med radonhalter över /m3 radonhalter över /m3 I svaren på vår kommunenkät redovisas att ca 700 byggnader med radonhalter över /m3 och 160 över /m3 har hittats i de kommuner som har svarat på dessa frågor. Radonsanerade byggnader för skolor och förskolor Antal byggnader med halter över /m3 antas vara Radonsanerande åtgärder har utförts i ca 100 byggnader, vilket innebär att det återstår 700 byggnader att sanera. 8.4Radon i lokaler för äldreboende Enligt utredningens direktiv skall vi även redovisa radonsitua- tionen i lokaler för äldreboende eller liknande boende. Därför fanns frågor angående denna kategori av boende med i enkät- formuläret.