sou · GPB382 · 2002-01-01 00:00:00 — 25.Skärgårdsföreningen är ett nätverk som ska värna om områ- det och dess framtid- medlemskap? 26.Skulle Ni vara villiga att samarbeta med olika aktörer som arbetar regionalt, kommunalt och lokalt med fiske- utveckling, turism och allmän företagsutveckling? 27.Utifall att det skulle bli en lagförändring, kom- mer er verksamhet att påverkas av det och i så fall hur? Posi- tivt/Negativt scenario? 28.Hur kommer framtiden att se ut i skärgården och i kustnära områden? Positivt/Negativt scenario? Intervjufrågor till övrig bofast lokalbefolkning 1A) Har ägorna gått i arv- släktskapsförhållanden? B)Vad är Er sysselsättningen och har den förändrats histo- riskt på ägorna? 2Vad är Er sysselsättning? 3Ingår det vatten i era ägor? Arrenderar Ni ut vattenarealen eller fiskar Ni själva? 4Vad anser Ni om det fria handredskapsfisket? 5Förekomsten av fritt handredskapsfiske i området? 6Har klimatet i skärgården förändrats sedan införandet av fritt handredskapsfiske och i så fall hur? 7Attityd till fiskevårdsområden? 8Skulle ett ökat ansvar och beslutanderätt över resursens utnyttjande leda till ett ökat lokalt engagemang och intresse för fiskevård? 9Har Ni ett intresse av att bedriva fiskevård? 11.Det finns förslag på en ny förvaltningsmodell utarbetad av bl.a. Länsstyrelserna i och län 1999, vilken utgår från att fiskerättsägarna ska få en möjlighet att styra fiskevården men även formerna för upplåtelser, dvs. i likhet med fiskevårdsområden i sötvatten, känner Ni till den? 12.Vad anser Ni om den? 13.Attityd till obligatoriskt fiskekort? 14.Förekommer det någon form av turismaktivitet i området? 15.Attityd till en utveckling av turism i området och då speciellt fisketurism? 16.Skulle en utveckling av turism gynna Er verksamhet? 17.Skulle Ni vara villiga att samarbeta med olika aktörer som ar- betar regionalt, kommunalt och lokalt med fiskeutveckling, turism och allmän företagsutveckling? 18.Skärgårdsföreningen är ett nätverk som ska värna om områ- det och dess framtid- medlemskap? 19.Hur kommer framtiden att se ut i skärgården och i kustnära områden? Positivt/Negativt scenario? 1.När och på vilket initiativ bildades ? 2.Vilken är Er främsta uppgift ? 4.Är uppslutningen och engagemanget från medlemmarna bra? 5.Har Skärgårdsföreningens arbete förändrats sedan reformen om fritt handredskapsfiske infördes? 6.Hur ställer Ni Er i frågan angående fritt handredskapsfiske? 7.Förekomsten av fritt handredskapsfiske i område? 8.Har klimatet i skärgården förändrats sedan införandet av fritt handredskapsfiske och i så fall på vilket sätt? 9.Förespråkar Ni en utveckling av turism i området för att säkerställa skärgårdens fortlevnad? 10.Attityd till fisketurism? 11.Utveckla fiskerekreation – samhällstjänst- hur ser Ni på den idén? 12.Hur är kontakten mellan Er och andra instanser i regionen t ex kommun och länsstyrelse? Kontakten mellan Er och lokalbefolkningen/lokala entreprenörer? 13.Känns det som om Ni kan påverka olika beslut som är fat- tade på högre ort? 14.Det finns förslag på en ny förvaltningsmodell utarbetad av bl.a. Länsstyrelserna i och län 1999, vilken utgår från att fiskerättsägarna ska få en möjlighet att styra fiskevården men även formerna för upplåtelser, dvs. i likhet med fiskevårdsområden i sötvatten, känner Ni till den? 15.Vad anser Ni om den? 16.Anser Ni att kunskap om fiskesamhällets förutsättningar och begränsningar för dess utnyttjande har minskat ? 17.Vad beror i sådana fall detta på och hur kan Ni som påverka detta? 18.Hur kommer framtiden att se ut i skärgården och i kustnära områden? Positivt/Negativt scenario? 1.Hur mycket mark äger kommunen i Skärgården? 2.Vart är kommunens markområden lokaliserade? 3.Arrenderar kommunen ut mark till andra och i så fall till vilka? 4.Vad anser kommunen om det fria handredskapsfisket? 5.Förekomsten av fritt handredskapsfiske i området? 6.Anser Ni på kommunen att lagen har gynnat utvecklingen i området? 7.A) Har förhållandet mellan kommunen och yrkesfiskare för- ändrats sedan införandet av den nya lagen? B)i så fall hur? 8.Förekomst av turistaktivitet området? 9.A)Förespråkar kommunen en utveckling av turism i områ- det? B) ser kommunen potential till att utveckla sportfiske och fritidsfiske i området? 10.Attityd till svenska/utländska fritidsfiskare i området? 11.Hur tycker Ni att fiskeförekomsten och vattenkvaliteten är i området? 12.Hur tycker Ni att kontrollen och tillsynen fungerar över resursen i och med det fria handredskapsfisket? Förbätt- rats/Försämrats? 13.Attityd till fiskevårdsområden? 14.Kan kommunen tänka sig att ge tillbaka rätten till mark- ägarna att råda över fiskeresursen? 15.Attityd till obligatoriskt fiskekort? 16.Skärgårdsföreningar är ett nätverk som ska värna om områ- det och dess framtid- samarbetar Ni inom kommunen något med dem? 17.Det finns förslag på en ny förvaltningsmodell utarbetad av bl.a. Länsstyrelserna i och län 1999, vilken utgår från att fiskerättsägarna ska få en möjlighet att styra fiskevården men även formerna för upplåtelser, dvs. i likhet med fiskevårdsområden i sötvatten, känner Ni till den? 18.Vad anser Ni om den? 1.Vilken betydelse har vila och rekreation i läkekonsten som komplement eller alternativ till behandling med läkemedel? 2.Kan fiske vara en lämplig rekreationsaktivitet? 3.Kan en sådan aktivitet ordineras? 4.Exempel på grupper som i sådana fall kan ordineras fiskerekreation; utbrända, funktionshindrade? 5.Vilka lämpliga aktörer krävs för att ordinerad fiskerekreation skall fungera? 6.Vilka krav ställs på dessa aktörer? 7.Går det att se ett ekonomiskt samband mellan individ, sam- hälle och rekreationsaktivitet? Konsekvenser/effekter av det fria handredskapsfisket Regeringen har givit en särskild utredare (landshövding ) i uppdrag att utvärdera det fria handredskapsfisket När det fria handredskapsfisket infördes (1985) förutsågs inte fisketurismensutveckling som näringsgren. Sportfisket har ökat kraftigt och är nu av stor omfattning både bland lokalbefolkningen och de turister som besöker de vatten som omfattas av det fria handredskapsfisket. Områdena är mycket attraktiva för sportfiskare och det finns en stor potential att utveckla fisketurismen. Mot denna bakgrund önskar utredningen få information om det fria handredskapsfisket har inneburit ett ökat slitage på naturen i länen m.m. och om i så fall har utnyttjat (tidigare naturvårdslagen) för att skydda vissa känsliga områden. Frågeställningarna utredningen önskar få besvarade återfinns på nästa sida. Om möjligt önskar utredningen få svar på frågorna SENAST 21 MAJ 2001. Svaren skickas till utredningens sekreterare , i län, 391 86 (Tfn: , fax , e-mail: ). Har det fria handredskapsfisket inneburit; A.Ökat slitage på naturen? B.Några effekter på fiskbeståndet? C.Några effekter på sjöfågelfaunan? D.Några effekter på vegetationen (inkl. nedskräpning)? E.Skadeverkningar och olägenheter för berörda fiskevattenägare och Yrkesfiskare? FOlägenheter för andra fritidsutövare, ortsbefolkning, mark- ägare m.fl.? G.Har i dessa sammanhang utnyttjat (tidigare naturvårdslagen) i syfte att skydda känsliga områden (naturreservat, djur- och växtskyddsområden, strandskydd, 12 kap 6 § m.fl.)? Samtliga skattningar som redovisats är behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som uppkommer i undersök- ningen. Osäkerhetskällorna uppstår genom att exempelvis endast ett urval undersökts (urvalsfel), svar saknas från personer som ingått i urvalet (bortfallsfel) och frågor och svar kan ha missupp- fattats vilket leder till felklassificeringar (mätfel). För att göra en bedömning av felens betydelse skiljer man på slumpmässiga fel och systematiska fel. Slumpmässiga fel orsakar en slumpmässig osäkerhet – felmarginal – hos resultaten och syste- matiska fel påverkar (snedvrider) resultaten i en viss riktning vilket leder till en överskattning eller underskattning. Den slumpmässiga osäkerheten som beror på urvalsfel och slumpmässiga mätfel kan uttryckas i form av ett konfidensintervall, som beräknas med hjälp av skattningens medelfel. Ett 95-procen- tigt konfidensintervall för en skattning bildas genom: skattning ± 1,96 (medelfelet för skattningen) Talet 1,96 motsvarar konfidensgraden . Med ett 95-pro- centigt konfidensintervall menas att det sanna värdet i 95 fall av 100 ligger inom dess gränser, om andra fel än slumpfel är försumbara. Det är praxis att tillämpa 95-procentiga konfidensintervall när man uttalar sig om statistiskt säkerställda skillnader. Ur tabellen kan man avläsa att antalet fritidsfiskare i åldern 18– , som fiskat vid kusten och de var 1 213 700 ± 68 800. Detta innebär att det sanna värdet i 95 fall av 100 ligger inom intervallet 1 144 900 – 1 282 500. Bortfall och mätfel är vanligtvis de felkällor som i första hand orsakar systematiska fel. SCB har ingen specifik uppfattning om eventuella mätfels omfattning eller effekter för denna undersök- ning. Bilaga 5 SOU 2001:82 Antal fiskare 18–74 år därav antal fiskare som fiskat vid aktiv = fiskat sportfiskare = fiskar huvudsakligen med handredskap husbehovsfiskare = fiskar huvudsakligen med garn/nät, tina/bur och liknande redskap generalist = fiskar med både handredskap och andra redskap ej aktiv fritidsfiskare = är intresserad av fiske men har fiskat .