sou · GPB37d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Genom att hälsoskyddet har lyfts in i har det kom- mit att bli en miljöfråga, från att tidigare har betraktats som en hälsovårdsfråga. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Olägenhet för människors hälsa De allmänna hänsynsreglerna anger bl.a. att olägenhet för männi- skors hälsa skall hindras. Begreppet olägenhet för människors hälsa definieras som en störning som enligt medicinsk eller hygienisk bedömning kan påverka hälsan menligt. Det är en utvidgning av det som tidigare, i hälsoskyddslagen, kallades sanitär olägenhet. Mindre eller tillfälliga störningar omfattas inte (9 kap. 3 §). Definitionen omfattar negativa hälsoeffekter av både fysisk och psykisk karaktär. Utgångspunkten skall vara en person som är något känsligare än normalbefolkningen. Som exempel på negativa hälsoeffekter nämns värme, kyla, buller, luftföroreningar och andra liknande störningar. I förarbetena anges att problem med radon kan vara ytterligare exempel på vad som ryms inom begreppet olägenhet (del 2 s. 115). För att bedöma vilka störningar som skall anses påverka hälsan eller välbefinnandet i sådan utsträckning att åtgärder enligt kan komma ifråga skall miljökvalitets- normer kunna ge ledning. Bostäder och lokaler för allmänna ändamål skall brukas på ett sådant sätt att olägenheter för människors hälsa inte uppkommer (9 kap. 9 §). Paragrafen syftar till att reglera sådana olägenheter som uppkommer i samband med användningen av en byggnad. Byggnaders utformning regleras främst i bygglagstiftningen. Om det är motiverat på grund av förhållanden i den aktuella byggnaden, nya forskningsrön e.d. skall det vara möjligt att ställa krav på byggnader med stöd av regler om hälsoskydd, i enskilda fall. Det krävs dock att frågan inte har reglerats i, eller omgående kan åtgärdas inom ramen för, byggnadslagstiftningen. Detta framgår av författningskommentarerna (del 2, s. 115). Det är fastighetsägarens, eller i förekommande fall nyttjande- rättshavarens, skyldighet att förhindra eller undanröja störningar (9 kap 9 §). Hänsynsreglerna i 2 kap. skall tillämpas i hälsoskyddsfrågor. Detta innebär att möjligheten att ingripa till skydd för människors hälsa från myndigheternas sida har utvidgats. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Miljökvalitetsnorm – ett viktigt instrument för att förverkliga miljömål En nyhet i var införandet av miljökvalitetsnormer. En miljökvalitetsnorm innebär att en viss miljökvalitet skall uppnås och sedan bibehållas. Normer fastställs således för att komma tillrätta med faktiska miljöproblem, men också för att undvika framtida. Normerna relaterar direkt till miljön och miljöns kvalitet. Fastställandet sker genom föreskrifter som utfärdas av re- geringen, om det behövs för att varaktigt skydda människors hälsa eller miljön eller för att avhjälpa skador på miljön. Föreskriften kan gälla en lägsta godtagbara miljökvalitet för mark, vatten, luft eller miljön i övrigt. En norm skall gälla för ett visst geografiskt område. Det kan gälla ex. vis en enstaka sjö eller en del av en kommun men kan också gälla för hela landet. Ett kriterium för att avgöra vilka normer som skall tas fram kan vara påverkan på människors hälsa och välbefinnande, ett annat kan vara miljöskador. Miljökvalitetsnormer skall grunda sig på veten- skapliga kriterier och vara miljöeffektrelaterade. En miljökvalitetsnorm skall bl.a. ange de störningsnivåer en människa kan utsättas för utan fara för olägenheter av betydelse (5 kap. 2 § ). En miljökvalitetsnorm kan ange högsta nivå för buller, skakning, ljus, strålning eller annan sådan störning (5 kap. 2 andra stycket). Störningsnivåerna kan anges som gränsvärden eller tröskelvärden. Innan en nationellt baserad norm utfärdas skall en konsekvens- analys göras. Analysen skall omfatta samhällsekonomiska konse- kvenser och konsekvenser för verksamhetsutövare. Konsekvenser av att någon norm inte utfärdas skall redovisas, liksom, om det finns andra åtgärder som kan vidtas som är tillräckliga för att komma tillrätta med störningssituationen, konsekvenserna av dessa och en särskild beräkning av vad det kostar att vidta åtgärderna. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? En norm är i första hand styrande för myndigheternas verksamhet (prop. del 1, s. 250) och riktar sig endast indirekt till företag och andra enskilda. För en myndighet är bindande när kom- munen prövar tillstånd eller liknande godkännanden samt vid till- synsutövning och när föreskrifter meddelas (5 kap. 3 §). En norm är en miniminivå vid tillämpning av hänsynsreglerna. Detta gäller såväl vid prövning enligt som enligt andra lagar, exem- pelvis . Ett åtgärdsprogram skall upprättas om det behövs för att en miljö- kvalitetsnorm skall uppfyllas eller om krav på åtgärdsprogram följer av EG-rätten. I första hand skall miljökvalitetsnormer fastställas när krav på normer uppställs i EG-direktiv (del 1, s. 251). internatio- nella förpliktelser skall uppfyllas. I lagrådsremissen anger re- geringen att det ligger särskilt nära till hands med normer för skydd av människors hälsa (del 1, s. 246). Av förarbetena framgår att miljökvalitetsnormer kommer att bli betydelsefulla för bedöm- ningen av vilka störningar som bör anses påverka hälsan som väl- befinnandet i sådan utsträckning att åtgärder enligt kan komma ifråga. (del 2, s. 109). Ett åtgärdsprogram skall alltid upprättas, enligt , om det behövs för att en miljökvalitetsnorm skall uppfyllas. skall vara uppfylld ; i annat fall måste åtgärds- program utarbetas med sikte på att bristerna rättas till. Re- geringen skall i så fall besluta att ett åtgärdsprogram skall upprättas och vem som skall upprätta det. Flera myndigheter och kommuner kan få uppdraget tillsammans. Det är inte straffbart att överskrida en norm. Om en norm inte uppfylls kan krav ställas på de som bi- Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? drar till att överskrids genom t.ex. förelägganden och ändrade villkor. Tillsynen har till uppgift att säkerställa och kontrollera att miljö- balken samt föreskrifter, domar och beslut som meddelats med stöd av balken, efterlevs (26 kap. 1 o 3 §§). skall ingripa i den utsträckning som krävs vid överträdelser. Kommunen, och då närmast den nämnd som har ansvar för miljö- och hälsoskyddet inom kommunen, utövar tillsyn på lokal nivå. Vid utövandet av tillsyn skall kommunen ge råd och allmän in- formation om balkens mål och regler, men även rådgivning i en- skilda fall. Kommunen har möjlighet att förelägga den som över- träder en bestämmelse att vidta åtgärder. Kommunen kan även för- bjuda verksamheten (26 kap. 9 §). Besluten kan förenas med vite. Mer ingripande åtgärder än vad som behövs får inte tillgripas i det enskilda fallet. Om undersökningar behöver utföras för tillsynen är det fastig- hetsägarens skyldighet att ombesörja sådana om det finns skäl att anta att byggnadens skick är sådant att det kan medföra olägenhet för människors hälsa (26 kap. 22 §). kan ansöka hos kronofogden om att verk- ställa beslut som inte blivit åtlytt. Ett alternativ till verkställighet är att kommunen beslutar att vidta rättelse på den felandes bekostnad. har ett regionalt ansvar att följa upp tillsyns- frågorna. ansvarar för den så kallade tillsynsvägled- ningen, dvs. utvärdering, uppföljning och samordning. I fråga om 9 kap. , som behandlar miljöfarlig verk- samhet och hälsoskydd, är central tillsyns- myndighet. I övrigt har det centrala ansvaret för tillsynsvägledningen för tillämpning, enligt förordningen (1998:900) om tillsyn enligt . Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? I och med införande underströk regeringen vikten av att myndigheternas verksamhet i möjligaste mån skall avgiftsfinan- sieras. En tillsynsmyndighet bör få ta ut en avgift för tillsyn av olika objekt på ett enhetligt sätt. Utgångspunkten skall vara att av- gifterna skall täcka en myndighets kostnad (enligt självkostnads- principen) främst för prövning och tillsyn enligt (27 kap. 1 §). I har den som utövar en verksamhet skyldighet att se till att bestämmelser uppfylls (26 kap. 1 §). Utövaren skall följa upp hur verksamheten påverkar miljön och vidta åt- gärder som behövs för att regler skall följas. Denna egenkontroll är ett komplement till kommunens tillsyn (26 kap. 19 §). Kommunen skall upprätta handlingsplaner Kommunen skall kartlägga hur balkens bestämmelser efterlevs och analysera miljötillståndet. Hälso- och miljöproblem skall identifie- ras och handlingsplaner som utvärderas fortlöpande skall upprättas. Av allmänna råd om tillsyn av Radon i inomhusluft (SOSFS 1999:22) framgår att kartläggning av de byggnader inom kommunen som har förhöjda radonvärden skall ingå i kommunens årliga utredning av tillsynsbehov och tillsynsplan i enlighet med 7 § förordningen (1998:900) om tillsyn enligt . 15.2.2Förordningen (1998:896) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd för miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd enligt finns i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Av framgår att bostäder och lokaler för allmänna ändamål skall brukas på ett sådant sätt att olägenhet för Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? människors hälsa inte uppkommer. Förordningen specificerar kravet ytterligare genom att ange att en bostad bl.a. skall ge betryggande skydd mot värme, kyla, drag, fukt, buller, radon, luftföroreningar och andra liknande störningar (33 §). 15.2.3Plan och bygglagen – samhällets krav på byggnader Plan och bygglagen (1987:10) (PBL) innehåller bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande, dvs. den fysiska planeringen. Detta framgår av lagens portalparagraf (1 kap. 1 § ). En långsiktigt hållbar livsmiljö I samma paragraf anges lagens syfte – att främja en samhällsutveck- ling med jämlika och goda sociala förhållanden. Lagen skall också främja en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för både nu levande människor och kommande generationer. Det fastställs att det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten, det som benämns det kommu- nala planmonopolet (1 kap. 2 §). PBL:s regelsystem avser den fysiska planeringen och anvisar hur kommunen skall planlägga an- vändningen av mark och vatten. Detta sker genom att kommunen (1 kap. 3 §). (1 kap. 3 §). En detaljplan skall ange vilken mark som är lämpad för bebyggelse och hur bebyggelsen skall placeras och utformas. För vissa åtgärder som en fastighetsägare önskar göra krävs till- stånd, lov (1 kap. 4 §). För byggande och rivning av byggnader krävs bygglov respektive rivningslov. För schaktning, utfyllnad, SOU 2001:7 Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? trädfällning och skogsplantering krävs marklov inom planlagt område. I vissa kommuner ställer man krav på radonmätningar vid ny- byggnad. Kraven förs in i kontrollplanen eller efter bygganmälan, för att säkerställa att byggnaden är så tät mot marken att radon- haltig jordluft inte kommer in. Det i byggregler fast- ställda gränsvärdet, /m3 luft, får inte överskridas. I varje kommun skall det finnas en byggnadsnämnd, eller mot- svarande nämnd eller nämnder, som skall fullgöra kommunens skyldigheter inom plan- och byggnadsväsendet och ha det närmaste inseendet över byggnadsverksamheten (1 kap. 7 §). Bebyggelse skall lokaliseras till mark som är lämplig bl.a. med hän- syn till de boendes och övrigas hälsa och till jord-, berg- och grundvattenförhållanden (2 kap. 3 § 1 och 2). Kommunerna är skyldiga att ha så god kännedom om markförhållandena inom kommunen att planläggningen kan ske på ett korrekt sätt. Många kommuner, men inte alla, upprättar kartor över radonrisken där högrisk-, normalrisk- samt lågriskområden framgår. När ett område befunnits lämpligt för bebyggelse avgörs därefter hur de enskilda byggnaderna skall placeras i detalj och hur de skall utformas såväl estetiskt som tekniskt. Kontrollen av att kraven efterlevs sker genom att tillstånd, lov, fordras som prövas av bygg- nadsnämnden eller motsvarande nämnd när det gäller utformnings- krav. Vad gäller de tekniska kraven kontrolleras de av byggherren. kan vid byggsamråd kräva att kontrollen för- stärks om det kan antas att samhällskraven ej blir uppfyllda. En särskild lag, byggnadsverkslagen med tillhörande förordning kompletterad av byggregler, reglerar hur själva byggnaden skall utformas tekniskt. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Kommunen svarar för tillsynen på lokal nivå (1 kap. 7 §) och läns- styrelsen har tillsyn över plan- och byggnadsväsendet i länet (1 kap. 8 §). Kommunerna och skall samverka i fråga om kommunernas planering och kan överpröva kommunernas beslut om planerna strider mot riksintressen, mellankommunala intressen eller hälsa och säkerhet. har den allmänna uppsikten över plan- och byggnads- väsendet i riket (1 kap. 8 §). Verket utfärdar föreskrifter och råd samt har till uppgift att följa utvecklingen på plan- och bygg- området i landet. En avgift får tas ut av kommunens invånare i ärenden gällande lov och förhandsbesked och vissa andra ärenden, (11 kap. 5 §). Av- giften får högst uppgå till ett belopp som motsvarar kommunens genomsnittliga kostnad för åtgärderna. Av förarbetena (prop. 1993/94:178 sid. 126) framgår att kommunens arbete som tillsyns- myndighet och besiktningar som föranleds av detta inte skall av- giftsfinansieras enligt förevarande bestämmelse. Regeringsrätten fastställde i ett avgörande 1999 att för bygg- nadsnämndens åtgärder, som inte föranleds av någon framställning från en sökande, är avgiftsbestämmelsen inte tillämplig (mål nr 6237–1997). Bakgrunden var att en kommun påfört en fastighets- ägare en avgift för godkännande av funktionskontroll av ventila- tionsanläggning. Kommunen skall övervaka att fastighetsägare full- gör sina förpliktelser att säkerställa ett tillfredsställande inomhus- klimat, 1 § förordningen om funktionskontroll av ventilations- system. 15.2.4Lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. PBL ställer krav på framför allt planläggning, men det ställs också krav på själva byggnaden. I detta avseende kompletteras PBL med lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. (BVL), som trädde ikraft . Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Regelverket innebär att den som uppför eller låter uppföra en byggnad, såväl för egen räkning som i egenskap av byggherre, har ansvar för att se till att arbetet utförs på ett riktigt sätt och att gällande bestämmelser följs. som uppförs eller ändras, skall uppfylla väsentliga egenskapskrav ifråga om bärförmåga, hållfasthet, brandsäkerhet, hygien, hälsa och miljö m.m. under en ekonomisk livslängd, förut- satt att normalt underhåll gjorts (2 § 1 st). skall underhållas så att deras egenskaper i huvudsak bevaras. för BVL återfinns i förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., (BVF). Här anges vilka tekniska egenskapskrav som ställs på byggnads- verk. Bland annat anges att byggnadsverk skall vara projekterade och utförda på ett sådant sätt att de inte medför risk för brukarnas eller grannarnas hygien och hälsa, särskilt inte som följd av utsläpp eller förekomst av giftiga gaser, förekomst av farliga partiklar, farlig strålning (t.ex. radon) m.m. (5 §). Huvuddelen av kraven har sin grund i EG:s byggproduktdirek- tiv. Det finns också särskilda förordningar om krav på hissar, el, vatten- och värmemätare och kontroll av ventilationssystem. Regeringen har uppdragit åt att meddela de närmare före- skrifter som behövs för att kraven enligt 2 § BVL skall uppfyllas (21 § BVL). Dessa föreskrifter finns samlade i bygg- regler (BFS 1993:57 med ändringar till och med 1998:38). byggregler (BBR 1999) innehåller föreskrifter och allmänna råd, kopplade till PBL och andra författningar. De all- männa råden ger endast generella rekommendationer om tillämp- ningen av föreskrifterna och anger hur någon kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. Det står det var och en fritt att välja metod eller lösning. Kapitel 6, som behandlar hygien, hälsa och miljö, belyser radonproblematiken. formulerar här rikt- värdet för radonhalten vid nyproduktion av byggnader, /m3 (BBR 6:223) Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Livsmedelslagen (1971:511) har till syfte att skydda konsumen- terna mot skadliga eller på annat sätt från hälsosynpunkt otjänliga livsmedel. Med livsmedel avses i stort sett allt som vi äter samt dryckesvaror (1 §), med undantag av läkemedel. Regeringen har givit befogenhet att utfärda närmare föreskrifter inom en rad områden, bl.a. gränsvärde för radon i dricksvatten. Livsmedelslagen har två huvudsyften. De livsmedel som säljs får inte vara skadliga, smittförande eller annars otjänliga till männi- skoföda. Konsumenterna skall kunna lita på att bl.a. märkning av varor är riktig. I 5 § föreskrivs att ett livsmedel som saluhålls inte får ha en sådan sammansättning eller beskaffenhet i övrigt att det kan antas vara otjänligt att förtära. Den som hanterar livsmedel yrkesmässigt är ansvarig för sina produkter. Lagen gäller inte hantering av livsmedel i enskilt hushåll, med några undantag. Lagen kan gälla hantering av livsmedel i enskilt hushåll bl.a. i fråga om vatten som är avsett att drickas eller användas i hantering av livsmedel. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får i så fall föreskriva att lagen helt eller del- vis skall gälla. Regelgivningen bygger i hög grad på EG-direktiv som fort- löpande införlivas i svensk rätt. Därtill kommer EG-förordningar, som gäller som svensk rätt utan att behöva omformas till före- skrifter. har den övergripande centrala tillsynen över efterlevnaden av lagen och de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. utövar den närmare tillsynen inom länet. Den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet utövar tillsynen inom den egna kommunen, om regeringen inte har föreskrivit att tillsynen skall utövas av livsmedelsverket. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Arbetsmiljölagen (1977:1160) är en så kallad ramlag. Bestämmel- serna är allmänt hållna beroende av att lagen skall gälla för hela arbetslivet med alla skilda verksamhetsgrenar och skiftande verk- samhetsformer. Föreskrifter om skolans internkontroll Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter anger mer i detalj krav och skyldigheter beträffande arbetsmiljön. Styrelsens föreskrifter kan t.ex. gälla vissa slag av risker, psykiska och fysiska belastningar, farliga ämnen eller maskiner. En av föreskrifterna behandlar arbetsgivarens skyldighet att bedriva internkontroll av arbetsmiljön (AFS 1996:6). Förskole- och skolmiljöer omfattas av föreskriften. Den anger att arbetsmiljön skall planeras systematiskt, verksam- heten skall genomföras och följas upp så att arbetsmiljökraven uppfylls. Arbetsgivaren skall fortlöpande undersöka arbetsförhållandena. Undersökningar skall göras såväl av den fysiska som av den psykosociala miljön. Om brister upptäcks skall bristen åtgärdas , om det är praktiskt möjligt. Övriga åtgärder skall tidsplaneras. Internkontrollarbetet skall följas upp . Förebygger ohälsa och olycksfall I arbetsmiljölagen finns grundläggande regler för arbetsmiljön. Lagens ändamål är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö (1 kap. 1 §). Arbe- tarskyddet har kommit att breddas allt eftersom. Insikten har ökat om att man för att värna hälsan bör eftersträva bästa möjliga arbetsmiljö ur såväl tekniskt och fysiologiskt avseende som från social och psykologisk synpunkt. Gäller för arbetstagare och elever Lagen omfattar allt arbete och gäller framför allt när en arbetstagare är anställd hos en arbetsgivare. Även personer som utbildas likställs med arbetstagare (1 kap. 3 § p 1). Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? typer av skolor omfattas i huvudsak, även elever vid universitet, högskolor och annan yrkesinriktad utbildning. Barntillsyn faller utanför lagen, men för vissa blandformer, som exempelvis förskoleklasser, kan verksamheten omfattas om utbild- ningsmomenten dominerar över tillsynen. I arbetsmiljölagens 2 kap. anges ramarna för arbetsmiljöns be- skaffenhet. Här anges att luft-, ljud- och ljusförhållanden och övriga arbets- hygieniska förhållanden skall vara tillfredsställande (2 kap. 3 §). I två av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter, Bergarbete (AFS 1997:3) samt Hygieniska gränsvärden och åtgärder mot luftföro- reningar (AFS 2000:3), har styrelsen preciserat begreppet tillfreds- ställande och angett gränsvärden för t.ex. radon. Det hygieniska gränsvärdet för radon på arbetsplatser är /m3. Gränsvärdet får enligt arbetarskyddsstyrelsen uppfattas som ett årsmedelvärde, arbetar man än heltid så kan högre nivåer tillåtas. Arbetsgivaren skall vidta alla åtgärder som behövs för att före- bygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa och olycksfall (3 kap. 2 §). För att förankra systemet med gränsvärden i lagstiftningen anges i 18 § arbetsmiljöförordningen att arbetarskyddsstyrelsen kan meddela gränsvärden för planering och kontroll av arbetsmiljön. I många kommuner finns det uppgifter om radonhalter i bygg- nader. Frågan om och när en kommun kan lämna ut uppgifter om t.ex. en specifik radonhalt, regleras i sekretesslagen (1980:100). Efter ett uppmärksammat fall, som refereras här, gjordes en ändring i sekretesslagen. Sekretesslagen ändrades efter att det uppmärk- sammats att en kommun vägrade lämna ut uppgifter från miljö- och hälsoskyddsnämnden till en journalist om resultaten av radon- mätningar i flerbostadshus. Nämnden avslog journalistens begäran i det aktuella fallet med motiveringen att mätningar utförts på upp- drag av enskilda samt att det fick antas att uppdraget lämnats under Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? förutsättning att uppgifterna inte skulle röjas. Beslutet över- klagades men kammarrätten fastställde miljönämndens beslut. Re- geringsrätten meddelade inte prövningstillstånd. Vid den aktuella tidpunkten fanns det bestämmelser om sekre- tess som rör myndigheters uppdragsverksamhet för enskildas räk- ning, 8 kap. 9 §. Sekretess gällde hos myndigheter för uppgifter om provning, bestämning av egenskaper eller myckenhet, värdering, vetenskaplig, teknisk, ekonomisk eller statistisk undersökning eller annat uppdrag som myndigheten utför för enskildas räkning, om det måste antas att uppdraget lämnats under förutsättning att upp- giften inte röjs. Syftet med bestämmelsen var i första hand att skydda uppdrags- givarens ekonomiska förhållanden, men den gav även skydd för tredje man när det gäller både personliga och ekonomiska för- hållanden (prop. 1979/80:2, Del A s. 238 f.). Fallet uppmärk- sammades och regeringen fann att dåvarande lagstiftning hade lett och kunde leda till att uppgifter som rörde människors hälsa och som var av intresse för allmänheten hålls hemlig i alltför stor ut- sträckning (prop. 1998/99:22). Regeringen ansåg att sådana upp- gifter borde kunna lämnas ut efter en avvägning mellan det all- männa insynsintresset och den enskilde uppdragsgivarens intresse av sekretesskydd, även om detta skulle kunna få negativa kon- sekvenser för en uppdragsgivare eller medföra att företag under- låter att lämna uppdrag till myndigheter. Övervägande skäl talade för att bestämmelsen i 8 kap. 9 § sekretesslagen därför borde ändras så att den bättre svarade mot allmänhetens krav på insyn be- träffande uppgifter som rör människors hälsa. Regeringen menade att en begränsning till förmån för hälsointresset därför skulle gälla, om det allmänna intresset av offentlighet har sådan vikt att upp- gifterna bör lämnas ut. , då ändringen trädde i kraft, begränsas se- kretessen hos uppdragsmyndigheter för uppgifter som rör männi- skors hälsa om intresset av allmän kännedom om uppgifterna har sådan vikt att de bör lämnas ut. Bestämmelserna om sekretess för vissa uppgifter hos uppdrags- myndigheter gäller endast uppgifter hos myndigheten som myn- digheten tagit fram på uppdrag av enskild. Vilka mål och regelverk styr radonarbetet? Strålskyddslagen (1988:220) syftar till att skydda människor, djur och miljö mot skadlig inverkan av strålning (1 §).