sou · GPB355d3 · 2002-01-01 00:00:00 — En amerikansk studie av ungdomar (medelåldern är ) visar dock att barn kan stå relativt opåverkade av föräldrarnas attityder till könsroller och frågor om jämställdhet mellan könen (Glass, och 1986). Resultaten tyder här istället på att ungdomarna är mer framgångsrika i att påverka sina föräldrar inom detta område än vice versa. I studien antas vidare att individer förändras över livet och med ålder varför de här refererade ung- domarna eventuellt – återigen – kan närma sig sina föräldrar attitydmässigt när de själva blir äldre och/eller föräldrar.13 9.3.5Hushållsarbetets fördelning bland svenska mödrar och fäder med barn 10 18 år Vi börjar den andra delen av beskrivningen av svenska förhållanden med att studera hushållsarbetsdelningen i svenska hem med minst ett barn i 10 18-årsåldern. I Tabell 9:3 visas genomsnittligt antal timmar föräldrarna till våra 10 18-åringar spenderar i olika sysslor.14 Mödrarna arbetar sammantaget i genomsnitt i hushållet medan fäderna arbetar . Vid en jämförelse bakåt i tiden märks mindre förändringar i hushålls- arbetsfördelningen jämfört med . Kvinnor med minst ett barn i 10 18-årsåldern utförde då hushållsarbete i genomsnitt medan männen utförde sju. Föräldrar med barn 1 arbetade 24 respektive i hushållet 1991 (visas ej). Gapet mellan mödrar och fäder har alltså minskat något främst p.g.a. att kvinnor minskat sin arbetstid i hushållet. Fort- farande är dock jämställdheten i hemmet mellan föräldrar till barn 10 långt ifrån imponerande då mödrarna i genomsnitt utför dubbelt så mycket hushållsarbete som fäderna. Fäderna utför oftare reparationer och underhåll av bostad, fordon eller annan egendom men dessa ytterligare spelar liten roll när det gäller att överbrygga skillnaderna mellan kvinnor och män (Tabell 9:3).15 En del av förklaringen till den ojämlika fördelningen i hemmet kan ligga i att många kvinnor med barn arbetar deltid. Modern och fadern kanske väljer att dela upp totalarbetstiden 13Studien omfattar totalt 2 044 individer från tre generationer i . Urvalet bestod av män med minst ett barnbarn mellan . Undersökningen gjordes 1974. 14Omfattar föräldrar i alla familjetyper dvs. både ensamstående och de i tvåföräldrahushåll. 15Vi saknar uppgift om underhålls- och reparationsarbeten . Barns hushållsarbete och könsroller mellan sig vilket skulle kunna vara en orsak till att kvinnor utför mer arbete i hemmet än män. Om totalarbetstiden dvs. antal timmar i hushållsarbete och reparationsarbete plus antal timmar i förvärvsarbete jämförs för våra mödrar och fäder visar det sig att kvinnor och män arbetar sammantaget lika många timmar. Den genomsnittliga totalarbetstiden för både mödrar och fäder till barn 10 är (jfr Kapitel 4, Tabell 4:4, där dock totalarbetstiden inkluderar övertid och resor och där urvalet är annorlunda). Även om detta mönster framträder på aggregerad nivå är det värt att notera att mödrar med barn 10 i hushåll där båda jobbar spenderar betydligt mer tid i hushållsarbete än fäder (jämfört med 9). Det finns således stor variation i den tid mödrar spenderar i hushållsarbete. Antal timmar hushållsarbete samt total arbetstid för mödrar och fäder med minst ett barn 10 enligt föräldrarna själva. Uppgifterna gäller där inget annat anges Far (ref.) Matinköp, matlagning och disk Tvätt, strykning och annan klädvård 19*** Totalt i ovanstående sysslor 23*** Totalt i ovanstående sysslor (N=1 042) Reparation och underhåll av bostad, fordon och annan egendom Tid i förvärvsarbete + tid i hushållsarbete och reparationsarb. Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5%-nivån; * = 10%-nivån. Utifrån information om hur arbetet i hemmet är uppdelat bland föräldrar med barn i 10 18-årsåldern blir det intressant att se vilken inställning dessa föräldrar har till ett samhälle där männen tar lika Barns hushållsarbete och könsroller stort ansvar som kvinnor för barn och hushåll.16 Tabell 9:4 visar att av fäderna och av mödrarna anser att det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där kvinnor och män delar lika på ansvar för barn och hushåll. I de tvåföräldrahushåll där vi har information från båda föräldrarna har modern och fadern i de flesta fall ganska lika uppfattning om hur arbetet bör fördelas. I av fallen avviker moderns och faderns uppfattning bara med en enhet; kvinnan kan t.ex. tycka det är ett mycket bra förslag att man satsar på ett samhälle där männen tar lika stort ansvar som kvinnor för barn och hushåll medan mannen tycker det är ett ganska bra förslag eller vice versa. Ofta är det som i exemplet att modern tycker jämställdhet är viktigare än fadern (i av fallen) men i av familjerna tycker fadern att det är viktigare att kvinnor och män delar lika på ansvar för barn och hushåll. Andel pojkar och flickor 10 respektive deras mödrar och fäder som tycker jämställdhet mellan könen är mycket viktigt/ett mycket bra förslag (i procent) Mycket bra förslag att Far (ref.) satsa på ett samhälle där 58*** männen tar lika stort ansvar som kvinnorna för barn och Pojkar (ref.) de vuxna i familjen delar 58*** lika på ansvar för hushålls- (N=1 298) Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5%-nivån; * = 10%-nivå. Tabell 9:4 speglar också pojkars och flickors inställning till jäm- ställdhet mellan könen. Vi har frågat barnen hur viktigt de tycker det är att de vuxna i familjen delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn. Även här finns tydliga skillnader mellan könen där av pojkarna tycker detta är mycket viktigt jämfört med 16 Svarsalternativen varierar från 1 till 5 från ett mycket bra förslag till ett mycket dåligt förslag. Barns hushållsarbete och könsroller av flickorna.17 Dessa siffror stämmer väl överens med andelen fäder och mödrar – dvs. barnens föräldrar – som tycker det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där män tar lika stort ansvar som kvinnor för barn och hushåll. Intressant blir då att i den multivariata analysen studera om barnens inställning till jäm- ställdhet kan förstås genom föräldrarnas inställning till densamma eller om andra faktorer än föräldrainverkan har betydelse när barnen bildar sig en uppfattning om hur ansvarsfördelningen i hemmet bör se ut. 9.3.6Barn 10 och familjeservicearbete: vad avgör antalet sysslor? När vi nu vet hur hushållsarbetet är uppdelat bland flickor och pojkar väcks frågan om fördelningen kan relateras till de sysslor barnens fäder respektive mödrar utför och/eller till föräldrarnas inställning till jämställdhet. I denna och följande ana- lyser inkluderas bara de barn som bor i familjer med två föräldrar (biologiska eller adoptiv-/styvföräldrar). Eftersom självservice- arbete tycks vara regel snarare än undantag och familje- servicearbetet är det som förväntas ha större inverkan både på barnens omsorg om andra och deras hushållsarbete som vuxna, så väljer jag att här fokusera på familjeservicen. Den beroende variabeln familjeservice är sammansatt av åtta sysslor (se Tabell 9:1 och Appendix 9:2). I en multivariat regressionsanalys används familjeservice som ett index med värden mellan 0 och 8 beroende på det antal sysslor barnet utför. I Appendix 9:1 beskrivs de variabler som används i analyserna (i de fall de inte redan redovisats i tidigare tabeller) och i Appendix 9:2 ges en utförligare beskrivning av operationaliseringen av centrala variabler. En faktor som påverkar barns hushållsarbete är deras ålder. Enligt och (1981) ökar könsskillnaderna i syss- lor med ålder från att i mycket tidiga år varit jämnt fördelad mellan könen. De barn som intervjuats i LNU 2000 är, som nämnts ovan, . Även här har ålder betydelse för antalet familjeservicesysslor pojkar och flickor hjälper till med (Figur 9:3). är skillnaden obefintlig medan flickor i övre tonåren utför mellan en och två sysslor fler än pojkar. 17 Svarsalternativen varierar från 1 till 4 där inte viktigt alls är det mest avvisande svaret. Barns hushållsarbete och könsroller Antal familjeservicesysslor flickor och pojkar 10 utför i olika åldrar I Tabell 9:5 bekräftas antagandet att antalet familjeserviceuppgifter ökar med barns ålder eftersom effekten kvarstår även efter kontroll för andra faktorer som är av betydelse för hushållsarbetet. Ökningen är något större för flickor än för pojkar och innebär för flickor en syssla mer – dvs. en 15-årig flicka utför i genomsnitt en syssla mer än en tioåring – när övriga variabler hålls konstanta. Barns hushållsarbete och könsroller Familjeservicearbete för pojkar och flickor 10 . regression med robusta standardfel. 0,09*** 0,21*** 0,09*** 0,20*** Har ett/flera syskon 0-6 år 0,42* 0,46* -0,04 0,26*** -0,06 0,26*** motsatt kön i hemmet Far gör mer hushållsarbete än mor 0,48* 1,08*** 0,51* 1,10*** Mor 0-5 >far i hushållsarbete (ref.) Mor 5-15tim >far i hushållsarbete Mor 15+ >far i hushållsarbete 0,38** 0,41** -0,61*** -0,58*** Mkt bra förslag dela ansvar för barn -0,14 och hushåll anser mor Mkt bra förslag dela ansvar för barn -0,11 och hushåll anser far Mkt väl överens barn-mor -0,29 Mkt väl överens barn-far 0,57*** 0,91** -0,22 -0,31 *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5%-nivån; * = 10%-nivån. I de fall barnet har syskon yngre än dem själva kan deras hus- hållsarbetsbörda öka eftersom den totala arbetsbördan i hemmet blir större än om inga/färre yngre syskon finns. Barn i 0 6- årsåldern kan också kräva extra hjälp och tillsyn som de inte kan hjälpa till i hemmet i någon större utsträckning. Tabell 9:5 visar att de barn som har yngre syskon utför mer hushållsarbete än andra barn. För pojkar gäller detta dock bara om de har en syster eller bror som är eller yngre medan antalet yngre syskon oavsett deras ålder innebär en högre hushållsarbetsbörda för flickor.18 Om en flicka har en bror som är ungefär jämngammal med henne själv (max yngre eller äldre) kan hennes arbetsbörda öka – och pojkens minska – om man i familjen delar upp arbetet 18 Testas bara förekomsten av ett syskon eller yngre för pojkar respektive flickor i modellen blir denna indikator signifikant och hög för flickor medan antal yngre syskon när syskon i stället exkluderas är oförändrat låg och icke-signifikant för pojkar. Barns hushållsarbete och könsroller enligt könstypiska mönster. I Tabell 9:5 finns dock inga tecken på att ett jämngammalt syskon av motsatt kön har någon betydelse för det antal sysslor barnet utför. Arbetar modern mer än fadern i hemmet kan flickan förväntas utföra fler sysslor förutsatt att hon har modern som förebild. På motsvarande sätt kan pojkar förväntas hjälpa till mer i hemmet om deras fäder utför mer eller ungefär lika mycket hushållsarbete som mödrarna. En konkurrerande hypotes är att flickor, i de fall arbetsbördan är stor, i viss utsträckning ersätter moderns arbete och därför kan förväntas arbeta mer i hushåll där modern arbetar mindre. I Tabell 9:5 är familjer där fördelningen är relativt jämn (modern utför mellan noll och mer hushållsarbete än fadern) referenskategori. Jämfört med denna grupp utför pojkar och flickor mer hushållsarbete om de tillhör de av barnen vars far/mannen i familjen utför mer hushållsarbete än kvinnan/modern. För flickor är dock ökningen störst och innebär i genomsnitt en syssla mer när övriga variabler i modellen hålls . Arbetar modern minskar hennes tid till hushållsarbete. Det innebär att den totala arbetsbördan i hem- met ökar vilket borde öka barnens hushållsarbete. Detta bekräftas också i Tabell 9:5 för flickor medan moderns förvärvsarbetstid inte har någon inverkan på det antal sysslor pojkar utför i hemmet.19 Är modern högutbildad antas hon utgöra en positiv förebild framför allt för sina döttrar då högre utbildade kvinnor har bättre förutsättningar att konkurrera med män på arbetsmarknaden. Vi vet också från tidigare studier att föräldrar som är högutbildade och/eller har en egalitär inställning till könsroller är de som bäst lyckats fördela sysslor könsneutralt mellan barnen. Att ha en hög- utbildad mor sänker i vår analys flickornas hushållsarbetsbörda med drygt en halv syssla medan det inte har någon effekt för pojkarnas sysslor givet andra faktorer i modellen. Eftersom det bl.a. finns ett samband mellan föräldrars utbild- ning, deras inställning till jämställdhet och barns hushållsarbete har jag valt att i en separat modell lägga in föräldrars inställning till ett samhälle där kvinnan och mannen delar lika på ansvar för hus- hållsarbete och barn (Tabell 9:5, Modell 2). I denna modell testas 19 Här har även testats att inkludera det totala antalet timmar som spenderas i hushållsarbete i hemmet men denna faktor har ingen signifikant effekt på flickors hushållsarbete eller på övriga variabler i modellen. Detta beror sannolikt på den stora variation som finns i den tid olika familjer spenderar i hushållsarbete. Barns hushållsarbete och könsroller även sambandet mellan den familjeservice barnen utför och barnets uppfattning om hur väl han/hon kommer överens med modern respektive fadern. Anser modern och fadern att det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där kvinnor och män tar lika stort ansvar för hem och barn kan de förväntas fostra sina barn enligt dessa prin- ciper. Flickor i dessa familjer borde enligt hypotesen utföra färre hushållsarbetssysslor (men mer utomhusarbete) än flickor i andra familjer medan pojkarna borde utföra fler. Föräldrars uppfattning om vikten av jämställdhet har ingen signifikant inverkan på det hushållsarbete barn utför när övriga faktorer inkluderas i modellen. Tendenserna går dock åt förväntat håll såtillvida att flickors hus- hållsarbete verkar minska, medan pojkars ökar om föräldern tycker det är mycket viktigt att satsa på ett samhälle där män och kvinnor delar lika på ansvar för barn och hushåll. Om barnet kommer väl överens med sin mor/far kan detta bland annat indikera få gräl om arbetsdelningen i hemmet. Indikatorer på relationen barn-föräldrar är vanligt förekommande i studier av barns hushållsarbete och estimeras här utifrån barnens svar på frågan: Hur kommer du och din mamma/pappa överens? De som svarat att de kommer mycket väl överens med sin mor/far urskiljs i analysen från övriga.20 Flickor som kommer mycket väl överens med sin far/styvfar utför mer familjeservice än andra flickor. Detta samband består efter kontroll för hushållsarbetsfördelningen mellan föräldrarna och gäller alltså inte bara i familjer där mannen redan utför en stor del hushållsarbete. Huruvida den goda far-dotterrelationen här indikerar något om faderns respons på dotterns hushållsarbete är svårt att säga men eftersom sambandet är relativt högt och signifikant kan det inte uteslutas att dotterns uppfattning om sin relation till fadern är färgad av det antal sysslor hon hjälper till med i hushållet. Fadern tycks i så fall kunna agera könsrollsförstärkare här. Bortsett från detta finns inga signifikanta samband mellan barn-föräldrarelationen och pojkar och flickors hushållsarbete. Förutom ovan diskuterade faktorer har vi även undersökt den tid barn spenderar i läxläsning samt en indikator för föräldrar som anser skolarbetet är mycket viktigt (visas ej). Om mycket tid spenderas på läxläsning och/eller om föräldrarna anser skolarbetet 20 Svarsalternativen varierar mellan 1 och 5 från mycket bra till mycket dåligt. För barn som bor med en styvförälder används motsvarande fråga för pappans eller mammans sambo beroende på i vilket hushåll barnet bor/blir intervjuat. Barns hushållsarbete och könsroller är mycket viktigt kan det antal sysslor barn hjälper till med i hemmet minska till förmån för skolarbete. Dessa två faktorer visade sig dock inte ha någon reducerande effekt på det hus- hållsarbete barn utför. En annan för vår analys potentiellt relevant faktor är den tid fadern tagit föräldraledigt. Om pappan tagit föräldraledigt en jäm- förelsevis kan hushållsarbetsdelningen mellan kvinnan och mannen förväntas vara jämnare än om modern tagit i stort sett all ledighet eftersom arbetsdelningen i hemmet färgas av faktorer som uttagen föräldraledighet och deltidsarbete. Denna jämnare fördel- ning torde därmed också påverka barnens arbete. Den tid fadern varit föräldraledig för det aktuella barnet visar sig i analysen dock inte ha något signifikant samband med det antal sysslor flickor och pojkar hjälper till med (visas ej). Detta beror sannolikt på att even- tuella senare födda barn, och föräldraledighet i samband med dessa, har större betydelse för dagens fördelning av hushållsarbetet mellan de vuxna i hemmet än pappaledighet 10 till . Sammanfattningsvis kan vi sluta oss till att flickor utför mer hushållsarbete i familjer där arbetsbördan är stor: ju fler barn som är yngre än den aktuella flickan, desto mer hushållsarbete utför hon. Arbetar modern heltid ökar döttrars hushållsarbete också och i de fall fadern utför mer hushållsarbete än modern får döttrarna dra det större lasset och till viss del kompensera för moderns mindre hushållsarbete. Sannolikheten att flickor kommer mycket väl överens med sin far är större ju fler sysslor de utför och detta oavsett om fadern eller modern är den som utför mest hushålls- arbete. När mödrarna har hög utbildning reduceras dock döttrarnas hushållsarbete och modern kan här delvis tjäna som positiv förebild med avseende på utbildning och ofta också arbetsmarknadsengage- mang. För pojkar är det förekomsten av ett eller flera syskon 0 och/eller en far som utför mer familjeservice än modern som kan öka det antal hushållssysslor de utför. I Tabell 9:1 fanns inte några skillnader mellan flickor och pojkar i andel som tar hand om små- syskon så sannolikheten att även pojkar får hjälpa till när de har små (och arbetskrävande) syskon är således stor. Sammantaget är dock modellen i Tabell 9:5 betydligt sämre på att predicera pojkars hushållsarbete än flickors, något som känns igen från studier av vuxnas hushållsarbetsfördelning; för flickor har modellen här ett förklaringsvärde på medan den för pojkar endast för- klarar av variationen i deras hushållsarbete. Barns hushållsarbete och könsroller diskussionen förs ett utförligare resonemang kring de centrala för- klaringsfaktorerna samt de förväntningar resultaten reser . Utomhusarbete utförs oftare av pojkar än av flickor (se Tabell 9:1). Tidigare studier av vuxna har visat att män oftare utför utomhus- arbete än kvinnor och det är därför intressant att se om detta mer manliga arbete bland barn har något samband med faktorer som föräldrars inställning till jämställdhet och/eller föräldrarnas uppdel- ning av manligt arbete i hemmet. Reparations- och underhållsarbete är den syssla i vilken fäderna spenderar mer tid än mödrarna, varför den här får tjäna som indikator på manligt arbete.21 Den beroende variabeln utomhusarbete är dikotom där de barn som angett att de brukar hjälpa till med utomhusarbete åtminstone en gång har värdet 1 och övriga värdet 0. Eftersom den beroende variabeln endast har två värden används här logistisk regression. Värdet för referenskategorierna blir nu 1 (istället för 0 som i föregående analys) och estimaten i tabellen är oddskvoter.22 21Familjer som inte utför något reparations- eller underhållsarbete har exkluderats. 22Eftersom relativt få utför utomhusarbete har vi valt att behålla pojkar och flickor i samma modell och i stället använda interaktioner mellan variabler för att få fram eventuella skillnader mellan könen. Av samma anledning är antalet kontrollvariabler få. Barns hushållsarbete och könsroller Utomhusarbete bland barn 10 . Logistisk regres- sion med robusta standardfel. 3,72*** Pojke (ref.) 0,15** Flicka, har ungefär jämngammal bror i hemmet Far och mor utför lika mycket reparationsarbete Far reparerar mest, barnet är en flicka (ref.) Far reparerar mest, barnet är en pojke Mor reparerar mest, barnet är en flicka 2,34* Mor reparerar mest, barnet är en pojke Totalt antal sysslor (exklusive utomhusarbete) 1,38*** Förälder anser inte det är ett mkt bra förslag att dela lika ansvar barn och hushåll (ref.) Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och hushåll anser far, barnet är en flicka Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och hushåll anser far, barnet är en pojke 0,53* Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och hushåll anser mor, barnet är en flicka 0,48** Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och hushåll anser mor, barnet är en pojke Pseudo R2=0,14 *** = statistiskt signifikant på 1%-nivån; ** = 5%-nivån; * = 10%-nivån. Flickor utför signifikant mindre utomhusarbete än pojkar efter kontroll för huruvida barnen bor i hus, ålder, om en flicka har en bror i ungefär samma ålder som henne själv (max yngre eller äldre), det totala antalet sysslor barnet utför i hemmet, föräldrarnas fördelning av underhålls- och reparationsarbete samt föräldrars inställning till jämställdhet (Tabell 9:6). Om modern är den som utför mest reparationsarbete i hemmet ökar sannolikheten att döttrar utför utomhusarbete jämfört med om mannen är den som utför mest reparationsarbete. Detta stödjer i viss utsträckning rollmodellshypotesen. I övrigt har dock moderns eller faderns del av underhålls- och reparationsarbetet ingen betydelse för barnens utomhusarbete. Det verkar inte heller vara så att barn som jobbar mycket inomhus jobbar mindre utomhus och vice versa då SOU 2001:55 Barns hushållsarbete och könsroller sannolikheten att barnen ska utföra utomhusarbete ökar med antalet sysslor de utför i hemmet.23 I de fall modern angett i intervjun att hon tycker att det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där männen tar lika stort ansvar som kvinnorna för barn och hushåll minskar sanno- likheten att deras barn ska utföra utomhusarbete jämfört med de mödrar och fäder som inte är lika positiva till detta. Detta gäller alltså oavsett om barnet är pojke eller flicka. Förväntningarna var här att föräldrarna, förutsatt att de vill fostra sina barn till större jämställdhet, borde fördela arbetet i och utanför hemmet könsatypiskt såtillvida att eventuella söner borde utföra mindre utomhusarbete, medan döttrarna utför mer. Det faktum att en positiv inställning till jämställdhet i familjen har en negativ in- verkan på pojkars såväl som flickors utomhusarbete kan eventuellt tolkas som att utomhusarbete inte uppfattas som manligt arbete (åtminstone av vuxna). Även om detta verkar rimligt när man tänker på att utomhusarbete omfattar gräsklippning och annat grövre arbete såväl som t.ex. blomplantering och -skötsel är det trots allt intressant att det finns en sådan skillnad i förekomsten av utomhusarbete bland flickor och pojkar.24 Sammantaget har dock modellen i Tabell 9:6 lite att erbjuda när det gäller att öka för- ståelsen av varför det är vanligare att pojkar utför utomhusarbete än att flickor gör det. 9.3.8Barns inställning till jämställdhet Barns inställning till jämställdhet i hemmet är intressant ur flera aspekter. En viktig fråga är om det finns något samband mellan det antal familjeservicesysslor barnen utför och deras inställning till jämställdhet. För flickor blir detta extra relevant då och (1981) förutspådde en socialisering in i familjerollen för flickor som utför mycket familjeservice. Om dessa flickor också har en mer negativ inställning än andra till att kvinnor och män tar delat ansvar för barn och hushåll kan detta indikera att en sådan socialisering ägt rum. En minst lika intressant fråga är i 23Utöver de i Tabell 9:6 redovisade variablerna har även förälder-barnrelationen testats som en potentiell förklaringsfaktor utan att ge signifikanta resultat. 24Värt att notera är dock att tecken på det förväntade mönstret uppkommer om kvinnan är högutbildad, då ökar sannolikheten att flickor ska hjälpa till med utomhusarbete medan sannolikheten för att pojkar ska göra det minskar. Skillnaden är dock inte signifikant (visas ej). Barns hushållsarbete och könsroller