sou · GPB395d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Jag delar inte utredningens uppfattning att komplettera social- tjänstslagen med en bestämmelse om att rätt till bistånd också ska omfatta en fast bostad till en person som är att betrakta som hemlös. Livsvillkoren skall dessutom vara sådana att hon eller han inte av egen kraft kan erhålla en bostad på den reguljära bostadsmarknaden. Mina skäl är följande: N träder en delvis förändrad socialtjänstlag i kraft. Den innebär en återgång till en öppen rättighetslagstiftning där allt som har med livsföringen att göra kan komma att prövas inom ramen för ett individuellt biståndsärende. Hit hör också frå- gan om rätten till ett boende i enskilda fall. Med andra ord kan en hemlös få tillgång till ett boende om så bedöms lämpligt. N I utredningen konstateras vidare att hemlöshet i huvudsak är ett storstadsproblem. Det finns dock många människor som söker bostad i tillväxtområdena och de skulle enligt utredningens förslag få försämrade möjligheter till bostad och finna ord- ningen närmast anstötlig utifrån rättvisesynpunkt. Utan en utökat byggande finns heller inga rimliga förutsättningar att realisera den föreslagna rätten. N Dessutom anser jag att det finns enskilda som ska ha individuellt utformat stöd i form av andra insatser än bostad. Att ge alla en rätt till bostad skulle i vissa fall medföra nya misslyckanden utan att hänsyn tagits till vad som torde vara den mest adekvata insatsen. N Slutligen anser jag att den föreslagna rättigheten är diffust utfor- mad och svårtolkad. En betydande svårighet är att avgränsa mål- gruppen och vad som utgör en fast bostad. Jag vill avslutningsvis betona behovet av kraftfulla insatser för de hemlösa. Ingen ska i behöva vara hemlös. Åtgärder mot hemlöshet måste dock ske i ett brett helhetsperspektiv. För att komma tillrätta med hemlösheten är samverkan med bostadsbolagen av avgörande betydelse. Andra mycket viktiga insatser är att utveckla samverkansformerna mellan myndigheter, ge ett ordentligt stöd till organisationslivet samt att utveckla myndigheternas arbetsmetoder. Ruggieri S (1998). Bergström-Bunner M & Siring S (2001). Beijer U (1998). Hemlösa kvinnor i . Beijer U (1999). Tiggeri – ett nygammalt fenomen. Beijer U (2000). På männens villkor – om hemlösa kvinnor i . I: (red.). Hemlöshet – en antologi om olika perspektiv och förklaringsmodeller. (1967). Hävningsrätt och uppsägningsrätt vid kont- raktsbrott. (1995). Hyra och annan nyttjanderätt till fast egendom. , B (2001). Bostaden som social rättighet. I: , A (red.). Den nya bostadspolitiken. (2000). (1974). En socialpsykiatrisk och klinisk undersökning. (1999). Bostadsmarknadsläge och förväntat bostads- byggande –2000. (2000a). (2000b). Bostadsmarknadsläge och förväntat bostads- byggande år 2000-2001. (1998). Frigivning från fängelse. BRÅ- rapport 1998:6. (2000). Från anstalt till livet i frihet. (2001). Från anstalt till livet i frihet. Busch-Geertsema V (2001). Wohnungslosenpolitik in anderen EU- Ländern. (2000). Rättigheter istället för repression! I: (red.). Hemlöshet – en antologi om olika pers- pektiv och förklaringsmodeller. J (1996). The housing needs of ex-prisoners. (1994). Hemrätt i hyreshuset. Clapham D et al. (1990). Housing and Social Policy. (1998). Making it last: A report on research into tenancy outcomes for rough sleepers. De Decker P (1998). The of in . The 1997 National Report for Observa- tory on Homelessness. Dreman V & Stearn J (1986). Health visitors and homeless families. Health Visitor 59: 340-42. En ny FoB-lag. Alla lika olika – mångfald i arbetslivet. Dyb E (2001). Bostedsløshet i – forklaringer på marginalise- ring. Paper framlagt vid nordiskt seminarium om bostadslös- hetsforskning, den – . Doherty J (red.) (2001). Women and homelessness in Europe. The Policy Press/FEANTSA. (2000). Social exclusion – en kunskapsöversikt och begreppsanalys. Rapport i socialt arbete nr 98. (2001). Bostadsbidrag och prisbildning – en kunskapsöversikt. I: Ur fattigdomsfällan. SOU 2001:24, bilaga 6. , (1994). Bostadsbyggandet i idé och praktik. (1999). Rationing device or passport to social housing? The operation of the homelessness legislaton in in the 1990s. I: Hutson S & Clapham D (red.). Public policies and private troubles. (1985). Störande grannar – ett handlings- program mot störningar i boendet. Utarbetat av en lednings- grupp tillsatt av fastighetsnämnden i (). Feantsa (2001). Främja social integration genom tillgång till bostä- der. (1984). In Dublin´s : the mentally ill of no fixed abode. Bulletin of 12: 187-90. (2001). Statistik över missbrukare, hemlösa och psykiskt störda i . Socialtjänst- förvaltningen i . Breakey WR (1986). Homelessness and mental health: An overview. 14: 6-41. Flyghed J (1994). Värden, kronofogden, och de vräkta. Vräkningar i –1994. Flyghed J (1995). Vräkt till hemlöshet? Vräkningar i – 1994. Flyghed J, (1993). Vräkt i laga ordning. Murrie A (1991). Selling the Welfare State – The Privatisation of Public Housing. (1994). Den stora utflyttningen – studier av psykiatrins omvandling. , E, m.fl. (1991). Från långtidsvård på mental- sjukhus till egen bostad. Franér P, , (1988). Ett gammalt problem i ny tappning. FoU-byrån, socialförvaltning. (2000). Långvarig och tillfällig bostadslöshet – ett exempel från . I: (red.). Hem- löshet – en antologi om olika perspektiv och förklarings- modeller. (1973). Leczinsky C (2001). , (2000a). Att undersöka grupper i svaga positioner på bostadsmarknaden. Social- styrelsen/EpC. (2000b). Att undersöka grupper i svaga positioner på bostadsmarknaden. I: (red.). Hemlöshet – en antologi om olika perspektiv och förklaringsmodeller. (2000). Avinstitutionaliseringens betydelse för hemlös- heten – myter och fakta. I: (red.). Hemlöshet – en antologi om olika perspektiv och förklarings- modeller. (2001). En klinisk pilotstudie av 35 hemlösa i . Avdelningen för socialmedicin, Institu- tet, och , . (1998). Normalitetsproduktion – teknik eller politik. I: (red.). Nya kulturer i psykia- trin. (1991). Bostads- och boendeförhållanden för kvinnor med missbruksproblem. (1989). Homeless families and their Health. (2000). I: (red.). Hemlöshet – en antologi om olika perspektiv och för- klaringsmodeller. Hindberg B (2001). När omsorgen sviktar. (2000). Om fattiga barnfamiljers boende och ekonomi. Meddelanden från 2000:8. (1997). Hutson S (1999). The experience of homeless accommodation and support. I: Hutson S & Clapham D (red.). Public policies and private troubles. (1962). Klientelet på ungkarlshotellen. Social- vårdens planeringskommitté, . (1997). (2000). Rapport om långliggare på natthär- bärgen. (2001). Självständiga rörelser eller kommunala under- leverantörer? Ideella organisationers roll i välfärdssystemet. Järvinen M (1993). De nye hjemløse. Kvinder, fattigdom, vold. (1998). Rätten till bostad. En komparativ undersökning av svensk och engelsk lagstiftning om rätt till bostad. Jurist- förlaget i . (2001). Tandvård öppen för hemlösa. 93 (9): 38-41. (1985). Trauma: With the example of shelter programme. I: Brickner P et al. (red.). Health care of homeless people. (1999). Housing Policy and Homelessness: The Danish Case. I: Avramov D (red.). Coping with homelessness. (2000). Fri från narkotika. (2001). Om betydelsen av att börja där klienten befinner sig. Socionomen nr 5/2001. Kärkkäinen S-L et al. (1998). Services for Homeless People. The Policy Context from the 1960s until the Present and two Examples of . The 1997 National Report from . European Observatory on Homelessness. , (1998). I: Denvall V & (red.). Vardagsbegrepp i socialt arbete. (1993). och den hemlöse alkoholisten. Sociologisk Forskning 1993:1. Gelberg L & Leake B (1990). Substance abuse and mental health status of homeless and domiciled low-income users of a mental clinic. Hospital and Community Psychiatry 41: 306-310. (1998). Homelessness and the law. I: Burrows R et al. (red.). Homelessness and Social Policy. i län (2001). Tillsynsrapport (dnr 502-3760-01). (2001a). Boendetrappor & bostadslöshetskarriärer i . (2001b). Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? SOU 2001:95, bilagedelen. Lönnerberg O (u å). Hemlösa psykotiska människor i – några preliminära iakttagelser. –Psykiatriska Sektor. Mallander O, Meevwisse A, (1998). I: Denvall V, , red. Vardagsbegrepp i socialt arbete. Mosher L, (1995). (1999). Drugrelated mortality in . för och Habitat (2001). inför FN:s Generalförsamlings extra möte (+5) med uppföljning av Habitatagendan, om hållbar stads- och bebyggelseutveckling i , 6-8 juni 2001. , (1999). Resultat av en levnadsnivåundersökning. , krimi- nologiska institutionen. Nordentoft M (1994). Hjemløshed, social integration og livs- kvalitet hos psykiatriske patienter i Køpenhavn. (1999). Hemlöshet i välfärdsstaden. En studie av relationerna mellan socialtjänst och frivilliga organisationer i och . Geografiska regionstudier nr 39, . (1995). Bostadsförsörjningen för svaga hus- håll. (Rapport av Arbetsgruppen med uppgift att följa bostadsförsörjningen för svaga hushåll, Fi 1993:C). Pannell J & (1998). An appraisal of the approach to the needs of single homeless people. Pannell J & (1999). Implementing joint up thinking: multiagency services for single people in . I: Marsh A (red.). Exploring the new terrain. , Riberdahl C, (1997). Kommentarer och praxis. (1994). Private renting for single homeless people: An evaluation of a pilot rent deposit fund. (1995). Outreach and resettlement work with people sleeping rough. (1996). From street to home: An evaluation of Phase 2 of the Rough Sleepers Initiative. (1999). Homes for street homeless people. An evaluation of the Rough Sleepers Initiative. Regeringen (2001). handlingsplan mot fattigdom och social utslagning. (1995). (1996). Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar. RFV Anser 1999:6. (1998). Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar. Allmänna Råd 1998:10. (2001). Reglerna om eftergift för bostads- bidrag. RFV Anser 2001:2. Rivlin L (1986). A new look at the homeless. Social Policy, s. 3-10. (2002). Mellan ilska och hopp. Om kvinnor, hemlös- het och att vara utstött. [Under utgivning]. RSU (2000). Coming in from the cold. Delivering the strategy. (2001). Om brukares och anhörigas upplevelser och erfarenheter av psykiatrisk vård och socialpsykiatriska insatser. [Ingår i revisionskontors rapport: Samverkan i stödet till psykiskt funktionshindrade i ]. (1996). På gränsen till bostad. Avvisning, utvisning, specialkontrakt. (1998). I: Denvall V & (red.). Vardagsbegrepp i socialt arbete. (1999): Systemskifte på bottenvåningen: från bostad till boende. I: , , red. (2000). Den sekundära bostadsmarknaden och dess betydelse för 1990-talets hemlöshet. I: (red.). Hemlöshet – en antologi om olika perspektiv och för- klaringsmodeller. (2001). Gränskontroll och disciplin – strategier för kontroll och förändring. I: Ólafsdóttir, H (red.). Skyldig eller sjuk? Om valet av påföljd för narkotikabruk. NAD-publikation nr 40. , (2000). Women, exclusion and homelessness. National Report to Observatory on Homeless- ness 1999. SCB (2001). Outhyrda bostadslägenheter i flerbostadshus . Kommun- och privatägda bostadsföretag. Statistiska meddelanden BO 34 . (1993). Homelessness and mental illness. 162: 314-24. Shanks N (1983). provision for the homeless in . Practitioners 33: 40-43. Social Exclusion Unit (1998). Rough Sleeping – Report by the Social Exclusion Unit. (1993). SoS följer upp och utvär- derar 1993:13. (1994). De bostadslösas situation i . SoS följer upp och utvärderar 1994:14. (1996a). Kursändring i missbrukarvården – mot öppnare former. följer upp och utvärderar 1996:3. (1996b). Svårt psykiskt störda missbrukare – om vård och samverkan i samt . (1998). Reformens första tusen dagar. Årsrapport från psykiatrireformen 1998. följer upp och utvärderar 1998:4. (1999a). Vårdinsatser för vuxna missbrukare och övriga vuxna 1998. Statistik socialtjänst 1999:6. (1999b). Underlagsrapport till Kommittén Välfärdsbokslutet. (1999c). Välfärd och valfrihet? Slutrapport från utvärderingen av psykiatrireform. följer upp och utvärderar 1999:1. (1999d). Personer med svår psykisk störning och missbruk. [Rapporten är utarbe- tad av docent ]. (2000). Hemlösa i 1999.Vilka är de och vilken hjälp får de? följer upp och utvärderar 2000:1. (2001). Social Rapport 2001. Somerville P (1999). The making and unmaking of homeless legislation. I: Hutson S & Clapham D (red.). Public policies and private troubles. Slutbetänkande avgivet av Bostadssociala utred- ningen. Allmänna riktlinjer för den framtida bostads- politiken. Slutbetänkande avgivet av Bostadssociala utred- ningen. Saneringen av stadssamhällenas bebyggelse. Medborgerliga fri- och rättigheter. Fri- och rättighetsutredning. Bo på egna villkor. Betänkande från Arbetsgruppen för vissa boendefrågor avseende äldre- och handikappade m.fl. Missbrukarna, , tvånget. Betänkande av Socialberedningen. Delbetänkande av hyreslags- kommitté. Stöd och samordning kring psykiskt störda. Del- betänkande av . Rätten till bostad. Delbetänkande av Psykiatri- utredningen. Delbetänkande av Utredningen om statens stöd för bostadsfinansieringen. Psykiatrin och dess patienter – levnadsförhållanden, vårdens innehåll och utveckling. Delbetänkande av Psykiatri- utredningen. Frivilligt socialt arbete. Vård av alkoholmissbrukare. Delbetänkande av Alkoholpolitiska kommissionen. 1990-talets bostadsmarknad – en första utvärdering. Delbetänkande av Bostadspolitiska utredningen. Betänkande av Utredningen om tredimensionellt fastighetsutnyttjande. Översyn av Förvärvslagen och hyreslagen. Borgen och pant. Slutbetänkande av hyreslagstiftnings- utredning. Bostadspolitik 2000 – från produktions- till boendepolitik. Slutbetänkande av Bostadspolitiska utredningen. Barnets bästa i centrum. En intervjubok från Socialtjänst- utredningen. Om samhällets behov av infor- mation om narkotikautvecklingen. Delbetänkande av Narko- tikakommissionen. Socialtjänst i utveckling. Slutbetänkande från Social- tjänstutredningen. På de boendes villkor – allmännyttan . Betänkande från Utredningen om allmännyttan och bruks- värdet. Om hemlöshetens bakgrund, orsaker och dynamik. Delbetänkande av lösa. Likformig och neutral fastighetsbeskattning. Slut- betänkande av . Hyresgästinflytande vid ombyggnad. Besittnings- skydd vid lokalhyra. Andra hyresrättsliga frågor. Slutbetänkande av hyreslagstiftningsutredning. Betänkande av Utredningen om kooperativ hyresrätt. Betänkande av Samverkans- utredningen. Den narkotikapolitiska utmaningen. Slut- betänkande av . och kommunernas boendeplanering. Stark C & (1989). A survey of the long-stay users of DSS Resettlement Units. A research report. (2001). Steinholtz (1995). En studie av institutionella erfarenheter. (1990). Vräkt ur folkhemmet. En studie av vräk- ningarna i . Susser E, Conover S, Struening EL (1989). Psychiatric problems in homeless men. Lifetime psychosis, substance use, and current distress in new arrivals at New shelters. 46 (9): 845–850. (2000). Ägarstyrningens struktur och verktyg. Rapport 7 i serien Ägarstyrning av kommunens bostadsföretag. (1998). Hemlöshet – fattigdomsbevis eller välfärds- dilemma? (2001). Hemlösa och tiggare i det offentliga rummet. Nordisk Sosialt Arbeid 21 (3): 146–156. Sørensen P-L ( 1993). (2000). Utan hem - utanför samhället? I: (red.). Hemlöshet – en antologi om olika perspektiv och förklaringsmodeller. (2001). (In-)visibility and shame: the stigma of being a woman and homeless in . I: Doherty J (red.). Women and homelessness in Europe. The Policy Press/FEANTSA. Topor A (2001). Återhämtning från svåra psykiska störningar. Topor A & Karebo Larsén I (2000). Vart har den slutna psykiat- riska vården tagit vägen? Rapport nr 10/2000. FoU-enheten/ Psykiatri, VSPS. (2000). Hemlöshet och bostadspolitik för alla. I: (red.). Hemlöshet – en antologi om olika perspektiv och förklaringsmodeller. (2001). Varför byggs det så lite där efterfrågan är som störst. [Även publicerad i Ekono- misk Debatt nr 2/2001]. Ulfrstad L M (1997). Karlegging av bostedsløse i kontakt med hjelpeapparatet. (1992). Health status of the temporarily homeless population and residents of North West Thames Region. 305: 387-91. Vinterhed K (1992). Ökad kunskap väcker ångest och hopp; vad vi lärde oss av barn-i-krisprojektet. I: Mether C & (red.). Bortom all förenkling. Franér P (1994). Hemlösa i – hemlösa med psykisk störning. Social- tjänsten i . (1992). Hemlöshet, ett svenskt perspektiv – kommentar. I: Järvinen M, Tigerstedt C (red.). NAD- publikation nr 22. (1976). En uppföljande studie och klinisk-psykiatrisk fältundersökning av hemlösa män i . Akademisk av- handling. (1998). beroende och psykisk störning – en aktuell forskningsöversikt. I: Gerdner A, (red.). (1999). Om människor med dubbla diagnoser. I: Alkohol och narkotika – politik, vård och dilemman. Nya former för stöd åt hemlösa Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentarisk kommitté tillkallas med uppgift att i dialog med berörda myndigheter, organisationer och andra föreslå och initiera åtgärder som syftar till att skapa en bättre situation för de hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår. Kommittén skall lämna underlag och förslag för regeringens ställningstagande till fördel- ning av projektmedel. Situationen för hemlösa har försvårats har hemlösheten uppmärksammats och bli- vit synligare. Vi kan inte med säkerhet konstatera att problemet blivit vanligare. Men mycket talar för att hemlösheten ökat och att de hemlösas situation försvårats. Oron för att fler personer än tidi- gare med psykiska funktionshinder återfinns bland dem som kan betraktas som hemlösa har återkommit i flera undersökningar och också understrukits av de ideella organisationerna. Andelen psy- kiskt funktionshindrade kvinnor bland de hemlösa tycks öka lik- som personer som förutom att vara psykiskt funktionshindrad också är missbrukare. Den senaste undersökningen av hemlösheten i gjordes . I rapporten bostadslösas situation i (1994:15) konsta- terade att det fanns sammanlagt 10 000 hemlösa personer i landet varav hälften i , och . Begreppet hemlösa definieras i rapporten som personer som varken har egen eller hyrd bostad och som inte bor stadig- varande inneboende utan är hänvisade till tillfälliga boendealterna- tiv eller till en tillvaro som uteliggare. av alla hemlösa var uteliggare, dvs. cirka 1 000 personer. Av de hemlösa var män och kvinnor. Hemlösheten var van- ligtvis förknippad med allvarliga sociala och medicinska problem och många av de hemlösa hade svårt att få sina behov tillgodosedda. De resurser som fanns var inte tillräckligt anpassade till de hem- lösas behov. Kommunerna har det yttersta ansvaret Kommunerna har det yttersta ansvaret för att människor i utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver. Enligt social- tjänstlagen (1980:620) är det socialnämndens uppgift att främja den enskildes rätt till bostad och bistå med vård eller andra former av socialt stöd vid behov. Verksamheterna inom den sociala omsorgen regleras i flera olika lagar, bl.a. socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen (1982:762), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt lagen (1988:870) om vård av miss- brukare. I kommunerna är man medveten om de ökade svårig- heterna för gruppen hemlösa och det pågår ett aktivt utvecklings- arbete för att finna bra och relevanta stödformer. De ideella organisationerna gör ett betydelsefullt arbete De ideella organisationernas insatser är ett viktigt komplement till de kommunala åtgärderna. Mycket tyder på att de ideella organisa- tionerna spelar en större roll för de hemlösa än tidigare och på att många hemlösa med svårare problem föredrar att söka sig till dessa organisationer. Vid undersökning framkom det att av boendet för hemlösa hade en fri- villigorganisation som huvudman. De mest omfattande insatserna görs av och som erbjuder möjlig- heter till tillfällig övernattning eller olika former av tillfälligt boende Det är vanligt att kommunerna köper sådana platser eller samarbetar på andra sätt med de ideella organisationerna. Statliga insatser för de hemlösa Som nämnts vilar samhällets ansvar för de hemlösa ytterst på den kommunala . Staten har emellertid tagit olika initiativ och satsat resurser i syfte att hjälpa de mest ut- satta grupperna. –beslutade regeringen att avsätta sammanlagt ur Allmänna Arvs- fonden för ideella organisationers kostnader för att tillsam- mans med kommunerna utveckla och pröva nya modeller för stöd till och boende för personer medpsykiska problem. –Regeringen beslutade om direktiv för en bostadssocial beredning med parlamentarisk sammansättning. Ett av uppdragen är att följa utvecklingen på det bostadssociala området och lämna förslag till åtgärder för att stödja särskilt utsatta grupper på bostadsmarknaden, bl.a. hemlösa, psykiskt sjuka och ekonomiskt svaga hushåll. –För att få aktuella kunskaper om problemets omfattning och vilka insatser som görs av kommunerna och de ideella orga- nisationerna har fått i uppdrag att kartlägga omfattningen av hemlösheten i och redovisa de insat- ser som görs för hemlösa. –har även i internationella sammanhang uppmärksam- mat problemen med hemlöshet. Inför Europeiska rådets möte i den 11–12 december1998 uttalade och Stor- gemensamt att medlemsländerna borde se över och förbättra sina insatser för de hemlösa som ett led i en politik för att motverka marginalisering och utslagning av svaga grupper i samhället. –Regeringen har i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 9) föreslagit att medel om samman- lagt avsätts till åtgärder för hemlösa. Stödet skall ges till kommuner och ideella organisa- tioner för att pröva och utveckla olika boende- och stöd- former, stödja nyskapande projekt samt finna metoder för lokala inventeringar och uppsökande verksamhet. har beslutat att anslå . Under förutsättning av godkännande kommer ytterligare att avsättas för respektive . Regeringen vill i samarbete med kommuner och ideella organisa- tioner vidta ytterligare åtgärder för att förbättra situationen för hemlösa kvinnor och män. De insatser som görs på lokal och statlig nivå bör kompletteras med aktiv opinionsbildning och natio- nell samling för att problemen skall kunna lösas. Ett sådant arbete bör ske inom ramen för en parlamentarisk kommitté. Kommittén skall ha till uppgift att i dialog med berörda myndigheter, organisa- tioner och andra föreslå och initiera åtgärder som syftar till att på såväl kort som lång sikt utveckla ett bättre stöd för de hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår. Utgångspunkten för kommitténs arbete skall vara en analys för att identifiera problem och orsaker till hemlöshet. Denna analys kan baseras på aktuell forskning och redan gjorda undersökningar samt studier av de hemlösas situation. Även utredningar och forsk- ning inom områdena missbruk och brottslighet kan vara av relevans för en sådan analys. Kommittén kan dessutom utföra särskilda undersökningar, t.ex. genom att intervjua hemlösa och fånga upp deras behov och önskemål. I arbetet med att identifiera problemen skall kommittén ta vara på resultaten från de kartläggningar av hemlösa som gjorts av bl.a. , och inom andra områden av relevans, t.ex. Brottsförebyggande rådets kartläggning av situationen för frigivna frånfängelse. Kommittén skall vidare följa de kartläggningar som görs av , Bo- verket och den Bostadssociala beredningen (dir. 1998:56). En viktig del i arbetet är att skapa en bild av pågåendelokalt utvecklingsarbete och ta del av de planer som tagits fram i kommunerna. Kommittén skall i sitt arbete uppmärksamma bra exempel på boende- och stödformer för hemlösa och se till att erfarenheterna kan spridas tillansvariga huvudmän. Vidare skall kommittén bidra till att utveckla nya metoder för att komma till rätta med hem- lösheten. Kvinnors och mäns olika behov skall därvid särskilt upp- märksammas. De ideella organisationerna har pekat på bristen på metoder för inventering, kartläggning och uppsökande verksamhet för att nå personer som saknar bostad eller på annat sätt riskerar att