sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — menar att SCB inte är tillräckligt insatt i hur statistiken används, vilket resulterar i mindre lyckade analyser. Det borde gå att förutse de frågor som uppstår utifrån pressmeddelandet och SCB borde därför i större utsträckning ge svaren direkt i pressmeddelandet. Kunskap om ämnet och om diskrepanser mellan statistikprodukter saknas ofta vilket kanske kunde lösas med en ämnesansvarig som har kontroll över statistik från olika områden. Även menar att en ekonomisk tolkning och rimlighetsbedömning ibland saknas. menar vidare att skillnader mellan olika statistikprodukter borde kommenteras av SCB på ett objektivt sätt. tycker att SCB i större utsträckning bör fokusera på det ekonomiskt intressanta, snarare än det statistiskt intressanta. Pressmeddelanden bör vara korta och vända sig till allmänhet och journalister. SEB:s och ekonomer tycker att analysen i pressmeddelandena ibland är bristfällig och att den inte fokuserar på rätt saker. Ekonomerna vid Posten vill att pressmeddelandena skall vara mer nyhetsfokuserade och beskriva vad som främst har påverkat utvecklingen. Det kan vara missledande att t.ex. beskriva försörjningsbalansen utifrån samma mönster från gång till gång i stället för efter de delar av ekonomin som haft störst betydelse för den senaste utvecklingen i ekonomin. ekonomer påpekar att rubrikerna i press- meddelanden är mycket viktiga, eftersom de ofta hamnar på reuterskärmarna och därmed kan styra ränteutvecklingen. Ofta saknas uppgifter för att användaren skall kunna tolka utvecklingen på ett korrekt sätt. Även statistikanvändarna vid tycker att det saknas relevanta uppgifter i press- meddelanden. Dessutom saknas grundläggande analyser (utan spekulativa resonemang om orsaker till den utveckling som statistiken visar), tidsserier och bakgrundsinformation om metoder etc. Experten vid vill exempelvis ha mer information i pressmeddelanden om skarvar i tidsserier, definitionsändringar, urvalsförändringar, vad som ingår och vad detta får för effekt på statistiken. Experten vid för ett analysinstitut tycker också att pressmeddelandena bör ge mer bakgrundsinformation, t.ex. om kedjeindex eller revideringar. Postens ekonomer skulle vilja få mer vägledning om vad som är viktigt när nationalräkenskaperna presenteras. Informa- tion om hur kalendern påverkar faktiska BNP jämfört med den kalenderjusterade vore exempelvis bra. Ekonomerna vid och vill få mer information och dokumenta- tion t.ex. om metoder för dagkorrigering. Nordeas ekonomer skulle vilja få snabbare tillgång än till kalenderjusterade arbetade timmar från nationalräkenskaperna. och analytiker menar att pressmed- delanden för konsumentprisindex borde fokusera på utvecklingen den senaste månaden och mindre på 12-månadersutvecklingen. FöreningsSparbankens ekonomer påpekar att det är viktigt att det redan i ingressen framgår om det är årsförändringen eller den säsongrensade förändringen som presenteras. Det skulle vidare behövas mer tolkningar om vad som påverkar konsumentprisindex, menar ekonomerna. Vidare pekar ekonomen vid på att pressmeddelanden om tekniska förändringar i konsument- prisindex har varit bra. En annan synpunkt från ekonom är att jämförelser med prognosmakares väntevärden för KPI kräver mer information om hur väntevärdet tagits fram. Användarna vill t.ex. veta vilka som står bakom väntevärdena. och ekonomer anser att publikationen BNP kvartal skulle innehålla mer analys och diagram och presenteras mer attraktivt. Ekonomerna vid TCO skulle gärna se att SCB Indikatorers I mitten-sida beskrev problem i statistiken. ekonom saknar en årsbok från nationalräkenskaperna med mer detaljerad statistik och andra indelningar av sektorer. Experterna vid vill också ha en årsbok eller webbsida med nyckeltal och tidsserier för offentlig sektor i nationalräkenskaperna. Ekonomerna vid och m.fl. menar att de får bra service från SCB:s personal. och ekonomerna vid hävdar emellertid att det kan förekomma att man inom SCB inte känner till all statistik som finns från SCB. Samordningen inom SCB bör alltså bli bättre. Det statistiska systemet är för övrigt förvirrande och det behövs mer stöd från en central instans. Företrädarna för menar att SCB:s personal ofta saknar kunskaper om olika ämnesområden och om förändringar i samhället. Analytikerna vid tycker att det ibland är svårt att komma fram per telefon vid publicering av t.ex. konsumentprisindex och nationalräkenskaperna. Fler kontaktpersoner och experter för olika statistikprodukter bör finnas på webbplatsen, menar användare. På webbplatsen bör det också finnas tidsplaner för framtagandet av sådant som efterfrågas, t.ex. längre tidsserier för nationalräkenskaperna, menar ekonomer. användare skulle vilja ha automatisk meddelandefunktion via e-post som talar om när ny statistik finns tillgänglig. Postens ekonomer tycker att SCB saknar en bra och nära kontakt med användarna och deras behov. Statistikanvändarna vid vill att SCB skall bli mer lyhörda för marknadens behov och ta mer egna utåtriktade initiativ. Det gjorde man exempelvis när det gäller IT-statistiken . Seminarier för forskare och journalister vore bra och även en mer uppsökande roll gentemot företagen. ekonom nämner presskonferenser för konsumentprisindex som ett bra initiativ. SAF:s ekonom skulle vilja ha förbättrad marknadsföring av statistiken, framför allt genom en bättre presentation från SCB, så att media behandlar statistiken på ett korrekt sätt. LO:s ekonomer vill att det satsas mer pengar för att garantera centralt tillgänglig statistik via SCB. Det finns stor betalningsvilja för detta, det visar t.ex. framgången för databasföretaget . Prissättning för mindre uppdrag från SCB är ibland förvirrande och tveksam, enligt utredarna. Förseningar av beställda uppdrag är besvärande enligt experten från för ett analysinstitut och utredare. Förmågan att hålla ett jämnt produktionsflöde är begränsad och här finns det också skillnad mellan och . SCB i är mer kundanpassat och förseningarna är färre, menar en representant för kommittén. Tillgängligheten till mikrodata är också ett problem. Det borde vara betydligt lättare att få tillstånd att köpa avidentifierade register, menar några användare. utredare upplever att det finns delade meningar om detta inom SCB. Flera användare önskar en bättre redovisning av lönestatistiken. samt användarna vid , , Posten och LO anser att lönestatistiken är svår att tolka i sin nuvarande form. Data rensas inte för stora nivålyft i samband med nya löneavtal, vilket ibland ger konstiga 12-månaderstal, särskilt när ingen eller flera avtalsmässiga höjningar ingår i 12- månaderstalet. Dessa förklaras heller inte i pressmeddelanden. LO:s ekonomer menar att löneutvecklingen i årstakt för orensade månadsdata ger en oanvändbar produkt. SCB bör kunna göra mer analys och underlätta för användarna att tolka lönestatistiken, föreslår ekonomer. SEB:s ekonomer anser vidare att lönestatistiken publiceras med för lång eftersläpning. En total för hela arbetsmarknaden efterfrågas. Postens ekonomer menar att lönestatistik för den offentliga sektorn borde komma som för den privata sektorns. Statistiken över industrins lager upplevs som mer eller mindre oanvändbar, eftersom den inte är kopplad till nationalräken- skaperna. och Postens ekonomer tycker att lagerinvesteringarna bör redovisas som lagerförändringen i kronor per kvartal. Lagerinvesteringarna bör kunna relateras till BNP och visa lagerbidraget till BNP-förändringen innevarande år. An- vändaren vid Första AP-fonden pekar på att det saknas information om hur mycket av restposten mellan produktions- och använd- ningssidan av BNP som ligger i lagerkomponenten. Redovisningen av de offentliga finanserna i nationalräken- skapernas uppfattas som mycket summarisk, enligt bl.a. och . En ökad kundorientering är därför önskvärd, så att redovisningen förbättras och anpassas till menar att redovisning av de offentliga finanserna i nationalräkenskaperna är helt oanvändbar beroende på de aggregeringar som görs. Den borde istället publiceras som i analysunderlag. Redovis- ningen av de offentliga finanserna tillfredsställer inte ens lågt ställda krav, enligt som gör prognoser under stark tidspress och behöver tillgång till nationalräkenskapsdata på rätt nivå så snart de är klara. Arbetskraftsundersökningarna bör redovisas med säsongrensade månadsdata, menar användarna vid , LO och Nordea. användare tycker att statistiken över utrikeshandeln har blivit betydligt mer lättillgänglig än tidigare, delvis beroende på ett bra samarbete mellan SCB och Kommers- kollegium. SCB bör räkna om månadsstatistiken över utrikes- handeln med varor till fasta priser på samma sätt som gör, anser flera användare. Utrikeshandeln bör vidare finnas säsongrensad , tycker bl.a. ekonomerna vid Nordea och SAF. ekonom tycker att statistik över små och medelstora företags export borde publiceras gratis. Bytesbalansen har brister, framför allt när det gäller definitioner och revideringar, menar . Det kan uppstå stora bokföringsmässiga effekter som är svåra att följa och förstå för användarna. Sådana stora effekter bör särredovisas, för att undvika misstolkningar av statistiken, vilket är viktigt för bl.a. prognoser av bruttonationalinkomsten. ekonomer skulle vilja få tillgång till de prisindex som används i nationalräkenskaperna för deflatering (för att själva slippa räkna fram priser implicit). Det går inte att göra alla beräkningar på egen hand, då nationalräkenskaperna inte genomgående redovisas i både fasta och löpande priser. Postens ekonomer uppfattar producentprisindex som särskilt svårtill- gängligt. De saknar t.ex. lättillgänglig information om vikterna i producentprisindex och även i industriproduktionsindex, helst på hemsidan eller i databaserna. ekonom menar att vikterna i orderstatistiken borde vara mer aktuella, dvs. basåret för index bör ligga närmare i tiden. Finansräkenskaperna är svåra att arbeta med enligt användarna vid FöreningsSparbanken, och . Luddiga definitioner och en blandning av stockar och flöden gör statistiken svårtill- gänglig. Dessutom har de för lång eftersläpning. Information om metoder och osäkerheter Flertalet användare vill få mer information om statistiska metoder och egenskaper hos datamaterialet. vill ha beskrivning av källor, metoder och statistikens kvalitet. Presentationen av den ekonomiska statistiken bör stärkas. Publicering av ekonomisk statistik utan ekonomisk tolkning av resultaten bör undvikas liksom publicering utan s.k. metadata (uppgifter över källor, metoder m.m.). En höjd ambitionsnivå när det gäller analysen av utfall liksom en avstämning av uppgifternas relevans jämfört med andra undersökningar t.ex. barometerdata, borde kunna bidra till ett höjt kvalitetsmedvetande. Tillförlitligheten i uppgifterna bör alltid kommenteras, enligt . För nationalräkenskaperna, för vilka det är svårt att tillämpa traditionella statistiska osäkerhets- beräkningar, bör andra former av kvalitativa bedömningar redovisas. Presentation av statistiken och samordning av olika statistik- grenar är en väsentlig del när det gäller att underlätta för användarna, menar . I presentationerna av nationalräkenskaperna är det bl.a. av intresse för användarna att såväl revideringar som eventuella avstämningsproblem i beräkningarna beskrivs. Generellt vad gäller SCB:s statistik är det önskvärt att skillnader i resultat mellan olika undersökningar som mäter samma sak förklaras mer utförligt. I den mån avgränsningar och definitioner skiljer sig åt mellan olika undersökningar skall detta tydliggöras. Detta gäller även jämförbar statistik som produceras utanför SCB. Någon form av samordningsfunktion på SCB bör övervägas, menar vidare. föreslår att nationalräkenskaperna tillförs fria resurser (dvs. utan beräk- ningsansvar) med ekonomisk analyskompetens för att löpande pröva bl.a. konsistens, metoder och källor. Forskarna vid föreslår något liknande, dvs. att en forskningsavdelning inom nationalräkenskaperna upprättas, som bl.a. skulle arbeta med löpande kvalitetsmärkning av statistiken. Brister i dokumentationen gör det svårt att bedöma till- förlitligheten menar många. Det anser exempelvis samt användarna vid , och Export- rådet. Det finns olika idéer om hur detta skulle kunna åtgärdas. menar exempelvis att varje statistiskt meddelande från SCB bör innehålla en kvalitetsredovisning, där bl.a. tillförlitligheten kommenteras. Information om revideringar och avstämningar i nationalräkenskaperna skulle ge en bra vägledning om statistikens kvalitet. Experten vid för ett analysinstitut tycker att dokumentationen skall finnas på hemsidan i två nivåer - en kortfattad och en djuplodande. Det är också viktigt att man får information om något område som är särskilt betydelsefullt, t.ex. övergång till kedjeindex eller en stor revidering. har betonat att de saknar information om hur avstämningen vid nationalräken- skaperna går till och vilka korrigeringar som har gjorts för att få det hela att gå ihop från efterfråge- respektive produktionssidan. ekonom menar att formerna för avstämningen bör ses över så det blir tid att korrigera fel som upptäcks. Det krävs också, menar de, en större helhetssyn vid avstämningsarbetet och SCB borde arbeta mer som vad gäller att diskutera och analysera helheten. Många synpunkter gäller dokumentationen av metoderna i nationalräkenskaperna. Användarna vid SCB:s program för miljöräkenskaper saknar dokumentation av hur beräkningarna i nationalräkenskaperna går till. Om det fanns skulle man kunna ta ut material och göra beräkningar för miljöräkenskaper som sedan kunde komma till användning i nationalräkenskapssystemet. utredare saknar dokumentation över vad national- räkenskaperna räknar in i måttet hälso- och sjukvård som andel av BNP. anser att SCB bör överväga om nationalräkenskaperna i större utsträckning bör vara styrande när det gäller utformningen av primärstatistiken, bl.a. med avseende på definitioner och avgränsningar. En harmonisering av avgräns- ningarna med nationalräkenskaperna som riktmärke skulle under- lätta för statistikanvändarna. Till exempel förekommer svårtydda begrepp som privat sektor i vissa statistikgrenar vilket har en annan innebörd än näringslivet som det är definierat i national- räkenskaperna. Ett annat exempel är produktionsvolymindex för industrin som snarare speglar leveranser än produktion, vilket inte framgår av SCB:s publicering. Flera vill också ha bättre dokumentation av fel och osäkerheter. SCB bör, enligt , i samband med publiceringen av nationalräkenskaperna, regelmässigt ange historisk spridning av de preliminära räkenskaperna kring det slutliga utfallet samt revisionsbias, dvs. ge en slags varudeklaration av national- Dagens produktbeskrivning ger inte den informa- tion som behövs. efterlyser mer öppenhet när det gäller kvalitetsdeklarationer och metoder. Impulser utifrån borde också diskuteras i större utsträckning. ekonomer tycker att SCB borde kvalitetsmärka statistiken i samband med publicering, t.ex. med konfidensintervall för preliminära utfall. Konjunkturanalytikerna vid vill ha en kvalitetsmärkning av kvartalsräken- skaperna. De anser att det bör framgå vid publiceringen av nya nationalräkenskaper om de har reviderats sedan den tidigare publiceringen och om det är klara skillnader jämfört med tidigare. Det bör också framgå vad som ligger bakom revideringarna. Användarna vid Första AP-fonden, och vill också ha mer information om osäkerhet och rimlighetsanalys. TCO:s ekonomer vill gärna få månadsstatistik presenterad med spridningsmått, eftersom den är så osäker. Ökad redovisning av bortfallsanalyser skulle öka användarnas möjlighet att själva dra slutsatser om resultaten, enligt utredare. 3.10Särskilda synpunkter på nationalräkenskaperna I tidigare avsnitt har synpunkter på nationalräkenskaperna redovisats i samband med de frågor som behandlas i avsnitten. Det gäller statistik som saknas, hur väl nationalräkenskaperna speglar den nya ekonomin etc. I detta avsnitt redovisas därutöver de särskilda synpunkter på nationalräkenskaperna, som har fram- kommit vid intervjuer med statistikanvändare. Frågorna i detta avsnitt gäller nationalräkenskapernas revideringspolicy, kalender- och säsongjusteringar, kedjeindex samt deflatering. Majoriteten av dem som haft synpunkter på nationalräken- skapernas revideringspolicy anser att revideringar bör göras , förutsatt att nya uppgifter har tillkommit som får ett betydande genomslag på BNP. Vad som skall anses som betydande måste därvid klargöras. Användarna vill också få mer information om revideringarna jämfört med tidigare utfall och vad de kan förklaras av. Kalenderkorrigeringen i nationalräkenskaperna upplevs av många användare som oklar. Användarna vill få en beskrivning av den metod som används. Den allmänna bilden är att kalenderjusteringar behövs, men att de bör vara anpassade till aktuella beteenden vad gäller efterfrågan och produktion i förhållande till den aktuella kalendern. Flera användare vill få tillgång till en beskrivning av national- räkenskapernas metod för säsongrensning. Flera användare anser att metoden medför att de säsongrensade serierna även tar bort information om konjunkturvariationer. Metoden uppfattas med andra ord som alltför utjämnande, vilket gör att serierna ger för lite information om variationer utöver säsongvariationer. Användarna anser överlag att det är bra med kedjeindex. Med sådana index byter man vikter . Det ger en mer verklighetstrogen beskrivning av utvecklingen jämfört med att genomgående använda gamla priser från ett basår . Användarna betonar vidare att det största problemet med deflateringen i nationalräkenskaperna gäller tjänstesektorn, där relevanta prisindex saknas. Användarna anser att det bör satsas resurser på att ta fram bra prisindex särskilt för tjänstesektorer, vilka också tar hänsyn till kvalitetsförändringar. Flera användare tycker dessutom att hela producentprissystemet bör ses över och förbättras. Enligt den revideringspolicy som används för nationalräken- skaperna revideras föregående års BNP först inne- varande år (t). Då görs en preliminär revidering av föregående år (t-1). görs en definitiv revidering av år t-2. Det råder delade meningar om nationalräkenskapernas revide- ringspolicy. Användarna vid () menar att det saknas en bra strategi för när siffrorna i national- räkenskaperna ändras (åtminstone har man inte lyckats informera om denna strategi). Att det överhuvudtaget finns en revideringspolicy har inte framförts tillräckligt tydligt, enligt IUI:s forskare. ekonom anser också att revide- ringspolicyn bör förtydligas. anser att särskilt de vid departementet som ansvarar för beräkningarna av de offentliga finanserna borde få en förvarning om vilka revideringar som är på gång. Vidare anser att när det gäller revideringar av produktion och användning så är det revideringar av förändringstalen som är av När det gäller revideringarna av de offentliga finanserna är det däremot nivåtalen som är av störst betydelse. Flertalet användare, bl.a. vid och för ekonomisk statistik vill att nationalräkenskaperna skall revideras så snabbt som möjligt om det kommit in nya uppgifter som märkbart påverkar BNP. Ekonomen vid Första AP- fonden anser att endast om nya uppgifter upptäcks, som innebär stora förändringar, bör statistiken revideras utan dröjsmål. användare anser att betydelsefulla revideringar bör ske snabbt. ekonom anser att det inte är fel att göra en revidering av föregående år innan november innevarande år, om det kan motiveras. Postens ekonomer anser att upptäckta, stora fel i tidigare utfall bör korrigeras , men om felen är små bör SCB vänta enligt den nuvarande policyn. SEB:s ekonomer anser att nationalräkenskaperna bör revideras så fort som möjligt om det rör sig om flera tiondelar på BNP. Om det däremot rör sig om mindre förändringar kan revideringarna vänta, enligt den nuvarande policyn. TCO:s ekonomer anser också att om SCB känner till ny information, som påverkar BNP, så bör revideringarna göras . Löpande revideringar är att föredra, men de behöver inte gå ned på detaljnivå. Det är ett problem att stora revideringar kan dröja så länge anser FöreningsSparbankens ekonomer. kan revideringarna helt ändra bilden av konjunkturförloppet bakåt i tiden. Ekonomerna vill att revideringarna görs löpande istället för att stora revideringar sker med lång eftersläpning. Om det kommer stora revideringar påverkar de ju så viktiga mått som BNP-gap m.m., som bland annat styr penningpolitiken. menar att stora revideringar kan skapa problem när man gör prognoser, särskilt om revideringarna pekar åt ett annat håll än tidigare preliminära utfall. Det finns även användare, bl.a. vid som föredrar att revideringarna av nationalräkenskaperna får vänta till dess att säkrare uppgifter har kommit in. SAF:s ekonom är beredd på att revideringar alltid kommer. De föredrar att SCB samlar på sig revideringar , som de gör . Det underlättar för användarna. En snabbare korrigering bör ske endast om någon väsentlig miss gjorts. LO:s ekonomer anser att revideringsprocessen är bra, men SCB borde sträva efter att trycka ihop processen och få in mer underlag på ett tidigt stadium. Nordeas ekonomer menar att revideringarna gärna får komma ofta och tidigt eftersom de arbetar med snabba prognoser. Experten vid för ett analysinstitut anser att det är bra om revideringar görs tidigt på grov nivå, men på den mer detaljerade nivån blir det för osäkert med snabbare revideringar. På den grova nivån kanske modell med 3-4 prognoser vore bra. Det finns för övrigt användare som accepterar revideringar som något ofrånkomligt och av mindre vikt för deras analyser. Till dem hör användarna vid (), som anser att det inte är något problem med att nationalräkenskaperna revideras i nuvarande omfattning. gör bedömningar mer långsiktigt och hakar inte upp sig på den senaste kvartalsstatistiken. Det är inte så avgörande att invänta de definitiva årsvisa nationalräkenskaperna för att få en bra bild av den historiska utvecklingen. Experten vid för ett analysinstitut anser att skillnaderna mellan de preliminära och definitiva årsvisa nationalräkenskaperna inte uppfattas som så stora. Antalet vardagar har betydelse för skillnader i hur mycket som produceras och konsumeras i ekonomin. Analyserna av konjunkturutvecklingen görs i regel med statistiken korrigerad för sådana effekter. använder de kalenderkorrigerade upp- gifterna i nationalräkenskaperna för att jämföra kvartal. Departe- mentet påpekar att det är stora skillnader mellan de kalender- korrigerade och ickekalenderkorrigerade uppgifterna. Kalender- korrigeringen borde anpassas till aktuella produktionsförhållanden och ändrade driftsrutiner i samband med långhelger och semester- perioder. Detta bör analyseras och bättre metoder tas fram. Utred- ningen bör analysera hur kalenderkorrigeringen i nationalräken- skaperna görs. ifrågasätter relevansen i metoden för kalender- justeringarna i nationalräkenskaperna. De vill veta om aktiviteten i ekonomin verkligen svänger lika mycket som dagkorrigeringen ger upphov till. De vill veta om korrigeringen tar hänsyn till sådant som kontinuerlig drift inom processindustrin, inarbetning inför långhelger, flextid m.m. ekonom anser att SCB ser ut att göra för stora kalenderkorrigeringar, som inte stämmer med verkligheten. Företag arbetar t.ex. in långhelger. Detta skapar en för stor differens mellan användnings- och produktionssidan i national- räkenskaperna. Det är förvillande. Justeringarna bör anpassas till hur den faktiska produktionen har varit i förhållande till kalendern. Företrädaren för Första AP-fonden anser att kalenderkorrigeringen bör följas noggrant för att kunna förstås. Den kan ge upphov till förbryllande skillnader jämfört med de okorrigerade uppgifterna. Det finns också användare som uppfattar kalenderjusteringarna i nationalräkenskapernas som tillfredsställande. Dit hör användarna vid FöreningsSparbanken.