sou · GPB347d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Det påpe- kades (s. 43) att kassan bör göra viss utredning om det är nödvändigt för bedömningen av om rätt till förtidspension föreligger eller om det annars finns behov, såsom att kontakta den försäkrades arbetsgivare eller annan eller begära att den försäkrade undersöks av viss läkare. Även besök hos den försäkrade kunde bli aktuellt. I lagtexten har emel- lertid verbet skall genomgående valts beträffande utredningsmöjligheter. I författningskommentaren till 3 kap. 8 a § AFL, som gäller sjukpenning och ansluter till 7 kap. 3 b § AFL, angavs att detta val gjorts för att bestämmelsen på så sätt skall vara mer uppford- rande i förhållande till kassan och inte enbart ge kassan en möjlighet. I det avsnitt av prop. 1994/95:147 som gäller kassornas utrednings- skyldighet vid prövning av rätt till sjukpenning redogjordes närmare för när kassan skall begära att den försäkrade genomgår kompletterande undersökning eller utredning hos annan sjukvårdsenhet än den behand- lande läkaren (se prop. s. 34 f.). Det kan enligt lagmotiven avse såväl en medicinsk bedömning som en arbetsträning eller att den försäkrade skall genomgå rehabiliteringsutredning. Detta skall främst ske när det finns anledning att ifrågasätta det ingivna läkarintyget eller när det är ofullständigt. Som redovisats under avsnitt 5.2 kan fr.o.m. en be- viljad förtidspension under vissa förutsättningar och för- vilande. Reglerna om när så kan ske är utförligt beskrivna i prop. 1999/2000:4. För att förtidspensionen efter att ha varit vilande , skall kunna förklaras vilande under måste den försäkrade lämna vissa uppgifter till . Be- slut skall fattas på dessa uppgifter men kassan skall också kunna föran- stalta om ytterligare utredning om det behövs. När och hur sådan ut- redning skall ske anges inte i lagen. Däremot anges att när den försäk- rade under en vilande förtidspension ansöker om att återigen få denna utbetald skall pröva om en väsentlig förändring skett sedan det ursprungliga beslutet fattades (se prop. 1999/2000:4 s. 26 f. och s. 34 f.). Utredningen i detta skede skall ske enligt bestämmelserna i 7 kap. 3 b § AFL. Viktigare förändringar i reglerna om förtidspension 217 lade regeringen fram förslag om nya regler för beräkning av ersättning till personer som drabbats av långvarig eller varaktig me- dicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan (prop. 2000/01:96). Förslagen är till stor del en konsekvens av att ett nytt ålderspensionssy- stem har införts (jfr lagen om inkomstgrundad ålderspension och lagen om garantipension). Pensionsförmånerna folkpension och tilläggspen- sion kommer därmed att upphöra. Det som är förtidspension och sjukbidrag skall enligt förslaget inte längre vara en del av den allmänna pensioneringen utan i stället tillhöra sjukförsäkringssystemet. Därav följer att begreppet förtidspen- sion utmönstras och att ersättning vid långvarig eller varaktig medi- cinskt grundad arbetsoförmåga benämns sjukersättning. Ersättningen till den vars arbetsförmåga är nedsatt men inte varaktigt benämns tidsbegränsad sjukersättning. Vid varaktigt nedsatt arbets- oförmåga utges sjukersättningen utan tidsbegränsning. Beroende på arbetsförmågans nedsättning kan hel, tre fjärdedels, halv eller en fjär- dedels sjukersättning utges. Försäkrade som är föreslås få aktivitetsersättning som skall kunna utges tidigast det år den försäkrade fyller . Aktivitetsersättningen skall dessutom vara en tidsbegränsad förmån på så sätt att den skall kunna beviljas för längst i taget. Aktivitets- ersättning skall kunna beviljas med samma andel som föreslås för sjuk- ersättning. Vidare föreslås att försäkrad med funktionshinder i åldrarna 19–skall ha rätt till hel aktivitetsersättning utan någon prövning av arbetsförmågan så länge studier bedrivs på grundskole- eller gymna- sienivå. Både sjukersättning och aktivitetsersättning skall utges dels i form av en inkomstrelaterad förmån, dels i form av en garantiersättning för dem som inte har haft några förvärvsinkomster eller haft låga sådana innan arbetsförmågan blev nedsatt av medicinska skäl. Den inkomstrelaterade ersättningen skall beräknas på basis av en antagandeinkomst. Denna föreslås bli grundad på genomsnittet av de tre högsta bruttoårsinkomsterna som tjänats in , s.k. ramtid, som är mellan fem och beroende på den försäkrades ålder. För de försäkrade som skall uppbära aktivitetsersättning, gäller att antagandeinkomsten – om det är mer fördelaktigt – får grundas på genomsnittet av de två högsta bruttoårsinkomsterna under en ramtid . Den inkomstrelaterade inkomsten skall utgöra av antagandeinkomsten. Denna ersättning skall utgöra pensionsgrundande inkomst för ålderspension. 218 Viktigare förändringar i reglerna om förtidspension Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning föreslås vara åldersrelaterad fram till . Garantinivån skall vara densamma för gifta som ogifta och uppgå till lägst 2,10 prisbasbe- lopp för en person som inte fyllt . Därefter höjs nivån med 0,05 prisbasbelopp för varje tvåårsintervall . För personer i åldrarna 30–skall garantinivån vara 2,40 prisbasbelopp . Reformen föreslås träda i kraft .