sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera och kartlägga de förändrade samhällsbehoven av ekonomisk statistik och med utgångspunkt från dessa göra en bred genomlysning av tillståndet för statistiken och särskilt national- räkenskaperna. Med stöd av bemyndigandet förordnades generaldirektör som särskild utredare. Vidare förordnades som utredningens experter programchef , kansliråd , ekonom , kansliråd , professor , prognoschef och rådgivare . Utredaren har i enlighet med direktiven även knutit internatio- nella experter till utredningen, nämligen Administrerende direktör , chef för i , Professor , tidigare chef för Statistics (ONS) i , och Director , chef för () i . Som huvudsekreterare anställdes ekonom och som sekreterare avdelningsdirektör . Vidare har utredningen till sitt sekretariat knutit rådgivare från riksbank och anlitat som assistent vid . Utredningen antog namnet Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. Härmed överlämnas utredningens delbetänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34). Motiv ....för översynen av den ekonomiska statistiken 2.1Förändrade förutsättningar och ökade krav på Konsekvenser för olika aktörer och beslut..................... Statistik som saknas.......................................................... Jämförbarhet mellan statistikprodukter.......................... Tillgänglighet och presentation ....................................... Särskilda synpunkter på nationalräkenskaperna............. Särskilda synpunkter på fördelningsstatistiken.............. Förteckning över genomförda intervjuer........... Andra krav och synpunkter ............................................ Synpunkter från m.fl. ....................... SCB:s planerings- och budgetunderlag ........................... Sammanfattning av användarbehoven ............................. Överväganden och fortsatt arbete ................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv ........................................................ Bilaga 2 Synpunkter på den ekonomiska statistiken – svar till utredningen om översynen av den ekonomiska statistiken, skrivelse från Bilaga 3 syn på den ekonomiska statistiken, skrivelse från ......... Bilaga 4 behov av förbättrad och ny ekono- nomisk statistik, skrivelse från ............... Bilaga 5 De svenska nationalräkenskaperna, användarsyn- punkter och utvecklingsbehov, skrivelse från SCB:s program för nationalräkenskaper .................... Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har fått i uppdrag att belysa hur den ekonomiska statistiken bättre skulle kunna anpassas till samhällets ökande och förändrade behov. Den ekonomiska statistiken utgör ett allt viktigare underlag för ekono- misk analys och politik. Kraven på statistikens kvalitet har ökat som förutsättningarna att mäta den ekonomiska utveck- lingen försämrats. Som en första del av uppdraget har utredningen gjort en kart- läggning av behoven av svensk ekonomisk statistik utifrån ett brett användarperspektiv. Det finns på vissa punkter en bred enighet bland användarna om vilka förbättringar av statistiken som är mest angelägna. Det gäller exempelvis vilken typ av statistik som saknas och är mest väsentlig att få fram. Det gäller också kvalitetsför- bättringar i ett antal avseenden. Utredningen bedömer att det är särskilt angeläget att utveckla statistiken på fyra områden. Det gäller prismätningar för den privata tjänstesektorn, IT-statistik, en input-output-undersökning samt kapitalstocksberäkningar. Det är de områden som oftast återkommer i intervjuer med användarna. Det är också de områden som i första hand behöver förbättras för att man bättre skall kunna analysera produktivitetsutvecklingen och betydelsen av de för- ändringar i samhällsekonomin som brukar hänföras till den nya ekonomin. Det finns också ett antal andra områden som har nämnts i intervjuerna med statistikanvändarna. Det gäller exempelvis regio- nal statistik, lönestatistik samt statistik över statens finanser, hälso- och sjukvård m.m. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet mer ingående analysera och diskutera möjligheterna att tillgodose behoven på dessa områden. Utredningen menar vidare att det redan på nuvarande stadium av utredningsarbetet framstår som särskilt angeläget att snabba upp den ekonomiska statistiken på vissa områden. Utredningen kon- staterar att den uppsnabbning av den kortperiodiska ekonomiska statistiken, som följer av den Action Plan on EMU Statistical Requirements, som antog , är nöd- vändig att genomföra. Utredningen avser att därutöver i det fort- satta arbetet pröva möjligheterna att ta fram preliminära national- räkenskaper lika snabbt som i . Det finns enligt användarna även en rad andra aspekter på den ekonomiska statistiken som borde förbättras. Det gäller snabb- heten på andra områden än de nämnda, tillförlitligheten, detalje- ringsgraden, tidsseriernas längd, jämförbarheten mellan olika statistikprodukter, jämförbarheten internationellt, tillgängligheten samt presentationen. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet även diskutera möjligheterna att tillgodose dessa behov. The Commission on the Review of Economic Statistics has been appointed to propose how economic statistics can be adapted to meet the expanding and new needs of statistics. Economic statistics have grown in importance as a basis for economic analysis and economic policy decisions. The quality requirements of statistics have been raised, while the conditions for the measurement of economic development have become more difficult. As the initial part of this review, the Commission has defined changes in the needs and perspectives of users in relation to future Swedish economic statistics. In certain areas, there is a broad agreement among users regarding where improvements of the statistics are most needed. This applies, for example, to the types of statistics that are lacking and to what is considered most important to begin producing. It also applies to different kinds of quality improvements. The Commission draws the conclusion that there are four main areas where there are especially urgent needs to develop new statistics. The four areas are price measurements for the business service sector, IT-statistics, new statistics for a comprehensive input-output table and measures of capital stocks. Those are the areas which most frequently were brought up during interviews with the users. They are also the areas which need to be improved above all, in order to analyse productivity growth in a more accurate way and the impact of the changes in the economy which usually refer to the New Economy. There are also some other areas that were mentioned during the interviews with the users, for example, regional statistics, wage statistics, government finances, health care, etc. The Commission intend, in its continuing work, to more thoroughly analyse and discuss the opportunities for meeting the needs in these and other mentioned areas. Furthermore, the Commission consider it already especially imminent at this early stage of the review to speed up the timeliness of economic statistics in certain areas. The Commission conclude that the speeding up of the short-term economic statistics, which is the result of the Action Plan on the EMU Statistical Requirements, which the (Ecofin) Council agreed on in , is necessary to implement. Besides that, the Commission intend, in its further work, to assess the possibilities to produce provisional National Accounts as fast as the . There are also other aspects of the economic statistics that need improvement, according to the users. These concern timeliness in other areas than those mentioned, accuracy, level of detail, the length of time series, comparability between different statistical products, international comparability, accessibility and presentation. The Commission intend, in its continuing work, to discuss the possibilities to meet these needs. I detta inledande kapitel sammanfattas först direktiven till utredningen (avsnitt 1.1). Därefter redovisas avgränsningen av uppdraget, arbetsmetoder och betänkandets disposition (avsnitten 1.2-1.4). Den särskilde utredaren har enligt direktiven tillkallats för att analysera och kartlägga de förändrade samhällsbehoven av ekono- misk statistik. En bred genomlysning skall göras av tillståndet i statistiken och då särskilt nationalräkenskaperna. I utredarens uppdrag ingår också att studera statistiken i andra länder. Ut- redaren skall lämna förslag till förändringar av den svenska ekono- miska statistiken och ange behov av fortsatta utvecklingsinsatser. I bakgrunden till uppdraget anges att den ekonomiska statistiken och i synnerhet nationalräkenskaperna har vuxit i betydelse . En viktig orsak till detta är enligt direktiven att ekonomisk-politiska mål i allt större utsträckning anges i kvantita- tiva termer. Regeringens mål för t.ex. utgiftstak, den offentliga sektorns sparande samt sysselsättning och arbetslöshet kräver statistik av hög kvalitet för avstämning. Direktiven pekar också på att penningpolitiken, som styrs utifrån ett inflationsmål, är be- roende av en tillförlitlig beskrivning av den ekonomiska ut- vecklingen. Ytterligare orsaker till översynen tas upp i direktiven. En sådan är EU:s växande behov av jämförbar statistik för bl.a. beräkningar av medlemsavgifter, strukturfonder och kvalificeringskraven för EMU. Därutöver konstateras att de finansiella marknaderna noga följer publiceringen av ekonomisk statistik och att kraftiga reaktioner kan förekomma som påverkar räntor och växelkurser. Vidare konstateras att kvalitetskraven har skärpts i takt med statistikens ökade betydelse. Detta gäller särskilt de kvartalsvisa nationalräkenskaperna, som är ett viktigt underlag för den ekonomiska politiken. Direktiven pekar också på att förutsättningarna för att mäta den ekonomiska utvecklingen har förändrats. Ett konkret exempel på en försämring är omläggningen av utrikeshandelsstatistiken efter EU-medlemskapet. Andra försvårande faktorer, som diskuteras i direktiven, är den tekniska utvecklingen, globaliseringen, avregle- ringar samt strukturförändringar inom industrin. Varor och tjänster relaterade till informationsteknologin introduceras i snabb takt som kvalitets- och prisförändringar är svåra att särskilja. Direktiven uppmärksammar även företagens svårigheter att lämna uppgifter enligt statistikens avgränsningar och definitioner. Bortfall är ett växande problem. ger den nya informa- tionstekniken nya möjligheter som kan underlätta uppgifts- lämnandet och förbättra uppgifternas kvalitet och användbarhet. I direktiven konstateras vidare att statistikproduktionen i mycket hög grad påverkas av krav från EU. av den ekonomiska statistiken, bl.a. nationalräkenskapssystemet, påverkas av . SCB:s resurser har i stor utsträckning inriktats på att genomföra nödvändiga anpassningar till olika förordningar. Därmed har utrymmet för att uppfylla nationella behov begränsats. Nya statistikkrav kan bli aktuella för att åstadkomma bättre underlag för EU:s viktigare mål och EMU. Direktiven tar också upp problem som rör den ekonomiska fördelningspolitiken. Brister i såväl nuvarande mätmetoder och definitioner som tillgången på data försvårar utvärderingen av den ekonomiska politiken. Analyser ur ett könsperspektiv är enligt direktiven heller inte möjliga. Utredaren skall börja med att kartlägga de förändrade samhällsbehoven samt fastställa användarnas behov och då särskilt beakta nationalräkenskaperna inklusive primärstatistiken. Behovet av ökad aktualitet skall belysas. Enligt direktiven skall utredaren göra en grundlig genomlysning av nationalräkenskapssystemet och kraven på primärstatistiken, inklusive producentpriser, tjänsteproduktion och den dolda eko- nomin. Beräkningsrutinerna skall beskrivas, inklusive avstäm- ningar, kalender- och säsongskorrigering samt revideringspolicy. Utredaren skall även belysa förändrade produktionsförutsättningar samt alternativa källor och produktionsmetoder. Utredningen skall analysera hur produktiviteten mäts i näringslivet och offentlig sektor. Detta är enligt direktiven en fråga av stor vikt, vilket belyses av den ekonomiska debatten om bl.a. IT-användningens effekter på produktiviteten och en gynnsammare relation mellan tillväxt och inflation . Utredaren skall också belysa mät- och definitionsproblem i fördelningsstatistiken. Direktiven tar upp problem i inkomst- begreppet och hushållens sammansättning. Könsperspektivet skall också beaktas. Utredningen skall omfatta jämförelser med andra länder och redovisa erfarenheter och lösningar. Nationalräkenskapernas aktualitet och revideringsmönster skall dokumenteras. Utredaren skall dessutom låta utländsk expertis bedöma de svenska national- räkenskaperna. Utredaren skall föreslå förändringar och fortsatta utveck- lingsinsatser samt göra en tydlig prioritering av olika statistik- behov. Förslagen skall redovisas med kostnader och möjlig finansiering. Arbetet skall genomföras i nära kontakt med viktiga statistik- användare som och . Berörda organisationer och företag skall beredas möjlighet att lämna syn- punkter på förslagen. och Finansdeparte- mentet skall fortlöpande informeras. Uppdraget skall redovisas etappvis. skall en kartläggning av användarbehoven presenteras. En ambition skall vara att huvudparten av förändringarna skall vara möjliga att genomföra . Uppdraget skall redovisas slutligt . Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1. Den ekonomiska statistiken är ett vidsträckt område och gränsdragningen till andra statistikområden är inte alltid självklar. Direktiven betonar dock betydelsen av nationalräkenskaps- systemet, som skall belysas från olika aspekter. En viktig förutsättning för att kunna framställa national- räkenskaper av god kvalitet är att försörjningen med primär- 1 Utredningen har anmält till att den första etappen är försenad en månad, främst till följd av att utredningen även deltar i en EU-arbetsgrupp, som genomför en benchmarkingstudie avseende kortperiodisk ekonomisk statistik. statistik täcker de områden som skall redovisas och att den är tillräckligt snabb och även i övrigt av god kvalitet. Utredningen omfattar därför även den primärstatistik som tillförs national- räkenskapssystemet (se appendix – Statistikunderlag för national- räkenskaperna). Uppdraget innebär också att eventuella luckor i primärstatistiken skall identifieras. Enligt direktiven omfattas finansräkenskaperna inte av upp- draget. I den utsträckning som kvaliteten på nationalräkenskaperna påverkas av finansräkenskaperna kan dock vissa aspekter komma att tas upp. Det gäller t.ex. det finansiella sparandet. Avstäm- ningsproblem mellan finansräkenskaperna och nationalräken- skaperna bör också analyseras. Ett område som inte kommer att ses över av utredningen är konsumentprisindex, som har behandlats av en särskild utredning. En särskild analys skall göras av hur produktiviteten mäts i näringslivet och offentlig sektor. Därvid kommer problemområden som att mäta prisutveckling och produktionsvolymer i fokus. Direktiven anger också utredningsområden som motiveras av problem som rör den ekonomiska fördelningsstatistiken. Utred- ningen kommer därför att även beröra statistiken över hushållens inkomster och tillgångar. Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken leds av en särskild utredare, generaldirektör vid (). Han har varit bl.a. chef för ekono- miska avdelningen och statssekreterare vid , chef för och rådgivare vid () i . Regeringen har utsett en grupp experter som skall bistå ut- redningen. Arbetet skall enligt direktiven bedrivas i nära kontakt med och . och skall fortlöpande informeras om hur arbetet fortskrider. Det underlättas av att prognoschef , rådgivare , kansliråd och kansliråd vid dessa departement och myndigheter ingår i expertgruppen. Från den akademiska världen ingår professor , som också ingår i nämnden Ekonom bidrar med erfarenhet från näringslivet och den finansiella sektorn. Slutligen ingår också programchef vid statistik- programmet för nationalräkenskaperna vid SCB. Utredaren har i enlighet med direktiven knutit internationella experter till utredningen: , och . Administrerende direktör är chef för Statistisk sentralbyrå i . Professor , , har varit chef för for National Statistics (ONS), som är den centrala statistikmyndigheten i . Director är chef för , som bl.a. ansvarar för framtagandet av nationalräkenskaper. I utredningens sekretariat arbetar tre personer: , och . Ekonom var tidigare prognoschef vid . Avdelningsdirektör , , var senast verksam på prisprogrammet. Dessa båda är förordnade av regeringen. , rådgivare vid och tidigare chef för bankens avdelning för finansiell statistik, är utlånad från . Intervjuer och annan informationsinhämtning För att få underlag för en beskrivning och analys av användar- behoven har ett stort antal intervjuer genomförts – . Representanter för drygt 30 departement, myndigheter, organisationer, finansiella företag och den akademiska världen har intervjuats. Intervjuerna har doku- menterats och därefter stämts av. En redovisning av intervju- materialet finns i kapitel 3. Utredningen har dessutom begärt att få skriftliga synpunkter från tre statistikanvändare med särskild tyngd – Finansdeparte- mentet, och – samt från SCB:s program för nationalräkenskaper. Skrivelserna redovisas i bilaga 2- 5. Intervjuer har också genomförts med samtliga berörda programchefer inom SCB. Syftet med dessa har varit att få en bild av produktionsprocessen inför de externa intervjuerna och att få information om användarnas löpande synpunkter till SCB. Dessutom har utredningen kartlagt andra krav och synpunkter som är av intresse för utredningen. statistik (EMU Action Plan) är ett viktigt sådant dokument, som anger EU:s finansministrars krav på uppsnabbning och förbättring av den ekonomiska statistiken. Utredningen har vidare gått igenom protokoll från Vetenskapliga rådet och relevanta programråd knutna till SCB . I kapitel 4 finns en redovisning avseende handlingsplanen, Vetenskapliga rådet och programråden för ekonomisk statistik, sysselsättning och löner, finansmarknadsstatistik samt . Ytterligare information om användarnas syn på statistiken finns i de användar- och leveransundersökningar bland kunder och allmänhet som SCB genomför regelbundet. Utredningen har gått igenom tillgängligt material. Även resultatet av denna genomgång finns redovisat i kapitel 4. I samma kapitel redovisas också en genomgång av dels SCB:s fördjupade budgetunderlag för (Treårsplan för 2002-2003), dels Budgetunderlag för 2002-2004 för . Dessa budgetunderlag visar hur SCB har tolkat och prioriterat användarnas behov i samband med att man har begärt medel för kommande budgetår. Utredningen har även i övrigt haft löpande kontakter och ett nära samarbete med experter och ansvariga inom SCB. Utredningen arrangerade tillsammans med och ett seminarium under rubriken ekonomin och statistiken med inledningar av företrädare för , , , FöreningsSparbanken och SCB. Utredningen inbjöd till ett seminarium om beräkningsmetoder för produktiviteten . Tre olika metoder för beräkning av produktiviteten i den offentliga sektorn presente- rades av forskare , , chefekonom , Statskontoret, och programansvarig , . Utredningen har för avsikt att lägga ut externa utrednings- och forskningsuppdrag på områden där särskild sakkunskap krävs. Ett viktigt sådant område är produktivitetsberäkningar. Ett annat viktigt område är utarbetande av metoder för att inkomstmåtten skall kunna justeras för hushållens sammansättning. Utredningen skall enligt direktiven genomföra jämförande studier med andra länder. Detta arbete inleds . Planerna innefattar studieresor till 8-10 länder. Den första studien avser . Utredningen har dessutom engagerats i ett europeiskt benchmarking-projekt som och (EU:s statistikkontor) har initierat. Projektet omfattar den kortperiodiska ekonomiska statistiken och innebär dels en jämförelse mellan och , dels jämförelser inom EU. är ordförande i den arbetsgrupp som har satts upp för att genomföra arbetet. Nio EU-länder samt , och deltar i arbetsgruppen. Från utredningen deltar även i arbetet. Planeringen av arbetet påbörjades . Ett första arbetsgruppsmöte hölls i . En studieresa genomfördes till . Avsikten är att arbetet skall avrapporteras vid ett möte i (). I detta betänkande behandlas i huvudsak enbart användarnas syn på statistiken och utredningens överväganden. Betänkandet inleds med en vidareutveckling av motiven för utredningen. I kapitel 3 redovisas därefter relativt detaljerat statistikanvändarnas syn på den ekonomiska statistiken utifrån de intervjuer som utredningen genomfört. Det är en rent beskrivande genomgång. I kapitel 4 redovisas de krav och synpunkter på statistiken som har hämtats från en rad andra källor, bl.a. EMU Action Plan, och budgetunderlag. Användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken sammanfattas i kapitel 5 åtföljt av utred- ningens överväganden. I bilagor redovisas direktiven och de skriftliga synpunkter på statistiken, som utredningen har inhämtat från Finansdeparte- mentet, , samt SCB:s program för nationalräkenskaper. Intäkts- och kostnadsundersökningar för Bostadsbyggandet, ny- och ombyggnad Påbörjade och färdigställda lägenheter Årlig energistatistik (el, gas och Förbrukning av energivaror inom tillverk- Årlig energistatistik för småhus, fritidshus Månatlig bränsle-, gas- och lagerstatistik Årlig och kvartalsvis energibalansstatistik Priser för biobränslen, torv m.m. Luftfartsstatistik (SAS) SAMU-tabeller (samordnat urval) Företagsstatistik för industri-, bygg- och Industrins förbrukning av inköpta varor Löner och sysselsättning inom Löner och sysselsättning inom Löner och sysselsättning inom Löner och sysselsättning inom statlig Konjunkturstatistik löner för privat sektor Konjunkturstatistik, löner för statlig Konjunkturstatistik, löner för kommuner Konjunkturstatistik, löner för landsting Regional arbetsmarknad, sysselsättnings- Nationalräkenskaper, års- samt kvartals- Diverse enkäter (Systembolaget, Apoteks- bolaget, , , , TS, , , Tidningsdistribution, Posten, , Ekonomisk redogörelse för kyrko- UFS (underlag för statens finansiella sparande) (ESV) Teater och dansstatistik () Diverse uppgifter från , styrelsen, , Färdtjänst- nämnden Årsredovisningar från teatrar och Harmoniserat index för konsumentpriser Prisindex i producent- och importled Ekonomisk statistik om transportföretag Rederistatistik (). Bilstatistik enligt bilregistret för person- Utrikeshandelsstatistik, export och import Export och import av tjänster och andra transaktioner med utlandet () Fiskestatistik, SCB och Statistik över jordbrukets produktion, priser, input och investeringar 2Motiv för översynen av den ekonomiska statistiken Den ekonomiska statistiken utgör ett allt viktigare underlag för den ekonomiska politiken både i och i EU. Kraven på statistikens kvalitet har ökat som förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen förändrats. Mot bakgrund av de ökade kraven skall översynen av den ekonomiska statistiken försöka finna vägar att möta de höga kraven på att statistiken skall förmå följa, mäta och visa vad som sker i ekonomin. Statistikens kvalitet har här en avgörande betydelse för de ekonomisk-politiska beslut som fattas. I följande avsnitt utvecklas motiven för över- synen av den ekonomiska statistiken. 2.1Förändrade förutsättningar och ökade krav på statistiken Strukturella förändringar som påverkar statistiken Samhället förändras ständigt. Till förändringarna i ekonomin hör att nya varor och tjänster produceras. Varorna och tjänsterna är dessutom numera allt oftare integrerade. Nya branscher inom näringslivet växer fram som resultat av att nya varor och tjänster produceras. I ekonomins förändringsprocess tillkommer även nya former för arbete, mer flexibla arbetstider och ökade krav på kun- skaps- och kompetensnivån hos arbetskraften.