sou · GPB34d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Inom miljöskyddet har kostnadstäckningen ökat och är (tidigare). Drygt en tredjedel av kommunerna samverkar med grannkommu- ner i någon form. När samverkan sker, görs det oftast i form av nätverk och mellankommunalt samarbete. Mindre förekommande är delegering av uppgifter till en tjänsteman i en annan kommun, kommunalförbund och gemensam nämnd eller kontor. Av de som samverkar anser nio av tio att det fungerar bra, ingen har uppfatt- ningen att det fungerar dåligt. Synpunkter från intervjuer och utredningar 3.4.3Naturvårdsverkets rapport om den kommunala tillsynsorganisationen beträffande miljöfarlig verksamhet Utredningen berör och lämnar förslag till lösning på problemet med jäv vid tillsyn. aviserar att det kan finnas skäl att utreda hela tillsyn. fick ett regeringsuppdrag att utreda den kommunala organisationen för tillsynen över miljöfarlig verksamhet. Arbetet redovisas i rapporten sation för tillsyn över miljöfarlig verksamhet, nr 5127, . I rapporten sätts jävsfrågor avseende kommunens tillsyn över egen verksamhet i fokus. Förslag lämnas till hur den nuvarande kommunala tillsynsorganisationen och roll som till- synsvägledande myndighet på olika sätt kan stärkas. framhäver dessutom behovet av en statlig sam- ordnad utvärdering av det utredningsarbete som pågår inom till- synssektorn. Verket anser att ett flertal faktorer talar för en lokalt förankrad operativ tillsyn inom miljö- och hälsoskydd, kemikalie-, livsmedels-, och djurskyddsområdet. Eftersom det förekommer flera utredningar som berör frågan och har avslutats eller kommer att avslutas , menar verket att det kan finnas anledning att utvärdera dessa i ett enda sammanhang. En bedöm- ning av om frågan om annat huvudmannaskap skall diskuteras, är möjlig först efter detta. I så fall anser verket att det krävs en grundlig och förutsättningslös statlig utredning som gör en samlad analys av hela tillsynsområdet. 4 Giftfri miljömålet – vad och vem? 4.1Giftfri miljömålet – en kraftig ambitionshöjning för kemikaliekontrollen Målet om en giftfri miljö – inkl. de föreslagna etappmålen samt de nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken – innebär en kraftig ambitionshöjning och en viktig konkretisering av målen för kemikaliekontrollen. har arbetet med nationella miljö- kvalitetsmål påbörjats. Regeringen föreslog i propositionen Svens- ka miljömål (prop. 1997/98:145) 15 miljökvalitetsmål som bör nås inom en generation, dvs. godkände dessa mål (1998/99:MJU6). Följande 15 miljökvalitets- mål är nu beslutade av statsmakterna. Grundvatten av god kvalitet Levande sjöar och vattendrag Myllrande våtmarker Hav i balans, levande kust och skärgård Ingen övergödning Bara naturlig försurning Levande skogar Ett rikt odlingslandskap fjällmiljö God bebyggd miljö Giftfri miljö Giftfri miljömålet – vad och vem? Ett av miljökvalitetsmålen handlar om att uppnå en giftfri miljö och är formulerat enligt följande: Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Miljökvalitetsmålet innebär att: halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön är nära bakgrundsnivåerna, halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll. 4.1.2De nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken För att uppnå miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö beslutade regeringen bl.a. om följande nya riktlinjer inom kemikalie- politiken: Nyproducerade varor som introduceras på marknaden är i huvudsak fria från: av människan framställda organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerbara samt ämnen som ger upphov till dessa ämnen, av människan framställda ämnen som är cancerframkallande, arvs- massepåverkande och hormonstörande – inklusive fortplant- ningsstörande, kvicksilver, kadmium, bly och deras föreningar. Metaller används i sådana tillämpningar att metallerna inte kommer ut i miljön i en omfattning som medför att miljö och människors hälsa kan komma till skada. Av människan framställda organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerbara förekommer i produktionsprocesser endast om företaget kan visa att hälsa eller miljö inte kommer till skada. Till- stånd och villkor enligt är utformade så att denna rikt- linje kan säkerställas. Enligt regeringen bör ovanstående riktlinjer vara vägledande för företagens produktutveckling och tjäna som mål för deras kemika- Giftfri miljömålet – vad och vem? De skall också vara ett stöd för myndigheternas arbete och för tillämpningen av . Regeringen avser att verka för att riktlinjerna skall vara genomförda inom 10–(2008– 2013). Vi har tidigare haft i uppdrag att föreslå hur de nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken skall genomföras. I uppdraget ingick bl.a. att definiera de ämnen som bör omfattas av de nya riktlinjerna samt att föreslå vilka ytterligare åtgärder och styrmedel som behövs för att kunna genomföra riktlinjerna. Vi redovisade våra förslag i betänkandet Varor utan faror – förslag till genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken (SOU 2000:53). Parallellt med det arbetet hade i uppdrag att arbeta vidare med bl.a. etappmål för de olika miljökvalitetsmålen, bl.a. målet om en giftfri miljö. och hade ett nära samarbete vad gäller miljökvalitetsmålet giftfri miljö. förslag till precisering av miljökvalitetsmålet och förslag till etappmål redovisas nedan. Etappmål 1 och 3 har tagits fram i samarbete med . 4.1.3Miljömålskommitténs förslag till etappmål för Giftfri miljömålet har i samråd med pre- ciserat Giftfri miljömålet. Förslagen till preciseringar och etappmål m.m. presenteras i Framtidens miljö – allas vårt ansvar (SOU 2000:52). Regeringens ställningstagande till förslagen väntas . Nedan sammanfattas de förslag till preciseringar av miljömålet samt förslag till etappmål som lämnat. Etappmål 1 och 3 bygger i huvudsak på Kemikalieutred- ningens förslag i Varor utan faror (SOU 2000:53). Preciseringar av miljömålet: Den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö och inomhusmiljö är för särskilt farliga ämnen nära noll och för övriga kemiska ämnen inte skadlig för människor. Förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade. Giftfri miljömålet – vad och vem? 1.År 2010 har alla avsiktligt framställda eller utvunna kemiska ämnen som hanteras på marknaden data motsvarande de krav som ställs på nya ämnen. För ämnen som hanteras i höga res- pektive medelhöga volymer bör data finnas res- pektive . 2.År 2010 är varor försedda med hälso- och miljöinformation. 3.Nyproducerade varor är i huvudsak fria från; cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplant- ningsstörande ämnen , mycket långlivade och mycket bioackumulerande ämnen , långlivade och bioackumulerande ämnen , kvicksilver samt kadmium och bly . Sådana ämnen används inte heller i produktionsprocesser på ett sådant sätt att hälsa och miljö kan komma till skada. 4.Hälso- och miljöriskerna med användningen av kemiska ämnen har minskat fortlöpande fram enligt indikato- rer/nyckeltal som fastställts av berörda myndigheter, liksom förekomst och användning av kemiska ämnen som försvårar återvinning av material. 5.För minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte omfattas av etappmål 3, finns riktvärden fastlagda av berörda myn- digheter. 6.Förorenade områden är identifierade samt undersökta och av områdena av riskklass mycket stor och stor är åtgärdade . Vi konstaterar att arbetet med miljökvalitetsmålen har inneburit en viktig utveckling av det svenska miljöarbetet, inte minst arbetet med målet om en giftfri miljö. Många har varit engagerade i arbetet med att ta fram och precisera målet. Själva arbetet med att uppnå Giftfri miljömålet – vad och vem? en giftfri miljö återstår dock. Många bedömer just detta mål som särskilt svårt att uppnå och att vi står väldigt långt ifrån målet. Vår bedömning är att målet om en giftfri miljö, inkl. de föreslagna etappmålen samt de nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken, inne- bär en kraftig ambitionshöjning och en viktig konkretisering av ambitionsnivån för kemikaliekontrollen. Liknande bedömningar gör Kemikalieinspektionen i sitt underlag till regeringen inför en fördjupad prövning samt i sitt betänkande Miljön – allas vårt ansvar (SOU 2000:52). För flera av de svenska miljömålen gäller att de kan uppnås endast om miljöbelastningen från andra länder minskar. Att nå framgång i EU:s och övrigt internationellt miljöarbete är därför en nödvän- dighet för att klara miljömålen, inte minst målet om en giftfri miljö. Det behövs stora förändringar av EU:s kemikaliepolitik om vi skall kunna uppnå Giftfri miljömålet, men också i övrigt internationellt kemikalie- och miljöarbete. Möjligheterna att uppnå målet om en giftfri miljö är knutet till såväl de diffusa utsläppen från de kemikalier och andra varor som vi importerar, som de direkta utsläppen i andra länder av t.ex. svårnedbrytbara ämnen som transporteras via vindar till bl.a. . 4.2Ökat varuperspektiv – vad och vem? Våra bedömningar och förslag: Kemikalierelaterade hälso- och miljörisker som är kopplade till andra varor än kemiska produkter bör uppmärksammas i större utsträckning. Samspelet mellan olika berörda aktörer behöver öka. En plan för kemikaliearbetet i ett varuperspektiv som inkluderar handlingsplan, prioriteringar och arbetsfördelning bör tas fram. Planen bör ta sin utgångspunkt i bl.a. Giftfri miljömålet och dess etappmål, , de nya riktlinjerna inom kemikaliekontrol- len, arbetet med integrerad produktpolicy samt det pågående arbe- tet inom EU och i andra internationella organ. Kemikalieinspektionen bör i samråd med ta fram en sådan plan. Giftfri miljömålet – vad och vem? I arbetet med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och de nya rikt- linjerna inom kemikaliepolitiken läggs ökat fokus på varor. Etapp- mål 2 (se ovan) handlar om hälso- och miljöinformation på varor, dvs. även andra varor än kemiska produkter. Etappmål 3 handlar om att särskilt hälso- och miljöfarliga ämnen inte skall finnas i varor efter vissa årtal. Även här tar man sikte på även andra varor än bara kemiska produkter. Dagens kemikalieanvändning är komplex och omfattande. Det finns ett stort antal kemiska ämnen som ingår i ett ännu större antal kemiska produkter som i sin tur ingår i ett mycket stort antal varor. Enligt Kemikalieinspektionens produktregister finns det cirka 60 000 kemiska produkter som tillverkas i eller impor- teras till . Det totala antalet ämnen i dessa produkter är cirka 11 400. Ingen vet dock säkert hur många ämnen som finns på den svenska marknaden om man även inkluderar de kemiska ämnen som finns i olika varor som inte är kemiska produkter. En vanlig bedömning brukar dock vara att det totalt kan röra sig om cirka 20 000 kemiska ämnen. De flesta varor är sammansatta av flera material, samt innehåller olika sorters kemikalier som komponenter och tillsatser för att ge varan olika önskvärda egenskaper såsom t.ex. hållbarhet, mjukhet och flamskydd. har insikten vuxit om att många miljö- problem inte i första hand är relaterade till framställningen eller användningen av det rena ämnet eller den kemiska produkten utan till varor som innehåller eller har behandlats med kemikalier. Även om risken för exponering vid kontakt med varan kan vara liten, innebär det stora antalet varor i samhället en potentiell risk såväl under användningen som när vara är förbrukad och blir till avfall. Vissa varugrupper som innehåller problematiska kemikalier har också ökat i användning , t.ex. datorer. Att varu- mängderna generellt sett har ökat har alltså inneburit en ökande tillförsel av kemikalier till samhället, inkl skadliga kemikalier. planerar att lämna ett förslag till en s.k. grön- bok om en miljöorienterad produktpolicy . Vi föreslog i vårt tidigare betänkande Varor utan faror (SOU2000:53) vad en sådan policy bör innehålla. Giftfri miljömålet – vad och vem? Den beslutade om en skrivelse till om en miljöorienterad produktpolitik (regeringens skri- velse 1999/2000:114). I skrivelsen presenteras den fortsatta stra- tegin med att formulera en miljöorienterad produktpolicy på nationell bas och EU-nivå. En miljöanpassad produktpolitik syftar till att förebygga och minska produkters negativa påverkan på människors hälsa eller på miljön under produktens hela livscykel. Alla aktörer har ett ansvar och såväl administrativa, ekonomiska och marknadsdrivna styrmedel som näringslivets och andra aktö- rers egna initiativ behövs. Företag som producerar varor bör arbeta aktivt för att de varor de sätter ut på marknaden inte skadar män- niskors hälsa eller miljön. Syftet med produktarbetet inom EU är att säkerställa en miljö- orienterad produktpolicy som skapar förutsättningar för en effek- tiv inre marknad med ett starkt skydd för människors hälsa och för miljön. Enligt vår uppfattning bör den förändrade problembilden, från punktutsläpp till diffusa utsläpp från varor, innebära att också kemikaliearbetet behöver utvecklas. Arbetet måste i högre grad riktas in mot att förebygga och minska varors negativa påverkan på människors hälsa eller på miljön. Detta gäller under varans hela livscykel och kräver en helhetssyn. En viktig förutsättning är i de flesta fall att åtgärder vidtas så nära källan som möjligt. Alla aktörer har ett ansvar och olika former av styrmedel behövs. Eftersom den stora mängden varor importeras måste perspektivet vara inter- nationellt. Många kemiska ämnen som används i varor kan ge upphov till exponering under alla stadier i varornas livscykel och därvid ge upphov till effekter på människan och miljön. I jämförelse med kemiska produkter produceras övriga varor generellt I mer kom- plexa produktionskedjor, ofta med tillverkning av delkomponenter. Detta medför att många aktörer kan påverka varornas produktutveckling. För kemiska produkter sker oftast den huvudsakliga exponeringen under användningen av dessa, medan exponeringsmönstret för varor oftare kännetecknas av exponeringen under tillverkning och avfallshantering. Vidare finns generellt sett sämre kunskap om kemikalieinnehållet i varor i jämförelse med kemiska produkter. Kraven på information om riskerna vid hanteringen saknas ofta eller är mindre preciserade. Giftfri miljömålet – vad och vem? Även i ett varuinriktat perspektiv bör utgångspunkten vara att byta ut och minska användningen av farliga kemikalier som tillsätts i kemiska produkter och i andra varor. Farliga ämnen bör inte heller bildas vid användningen av varan eller när den har blivit till avfall. Ett ökat samspel mellan och en integrering i bedömningen av exempelvis kemikalie-, avfalls- och utsläppsfrågor bör underlättas av ett varuinriktat arbetssätt. Kontrollen över kemiska produkter är en särskilt viktig del i detta arbete eftersom det är angeläget att åtgärder för att förebygga skada vidtas i varans livscykel, dvs. redan innan tillverkningen av den färdiga varan. Särskilt höga krav måste därför ställas på tillverkare och importörer av kemiska produkter och av andra varor. En avgörande förutsättning för en miljöorienterad produktpolitik måste vara att kunskapsnivån är tillräcklig i kemikaliehanteringens alla led och att det finns en strategi för att få bort de skadligaste ämnena. Flertalet av de kemikalier som används saknar infor- mation om de hälso- och miljöegenskaper de har. På grund av den stora kunskapsbristen kan vi vare sig identifiera alla ämnen som är hälso- eller miljöfarliga, göra riskbedömningar eller vidta riskbegränsningsåtgärder i tillräcklig omfattning. Vi lämnade i betänkandet Varor utan faror – förslag till genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliekontrollen (SOU 2000:53) förslag på bl.a. hur kunskapskravet bör uppnås och hur ett mer generellt angreppssätt kan tillämpas mot de mest hälso- och miljöskadligaste ämnena. Mot bakgrund av varuperspektivet ansåg vi det vara helt nödvändigt med åtgärder på internationell nivå, i ett första steg inom EU. Enligt vår bedömning bör arbetet med en svensk varustrategi fortsätta och konkretiseras och också inkludera en handlingsplan med prioriteringar och arbetsfördelning mellan olika aktörer. En samordning mellan myndigheterna är nödvändig. En viktig del i arbetet med att miljöanpassa varorna är kemikaliefrågorna, som bör ägnas särskild uppmärksamhet och utvecklas i en plan för kemikaliearbetet i ett varuperspektiv. Denna arbetsplan bör ta sin utgångspunkt i bl.a. Giftfri miljömålet och dess etappmål, de nya riktlinjerna inom kemikaliekontrollen, arbetet med miljöanpassad produktpolitik samt det pågående arbetet inom EU och i andra internationella organ. Vi föreslår att Kemikalieinspektionen i sam- råd med bör ta fram en sådan plan för kemikalie- arbetet i ett varuperspektiv. Giftfri miljömålet – vad och vem? 4.3Naturvårdsverket, Arbetarskyddsstyrelsen och Kemikalieinspektionen Våra bedömningar och förslag: Samarbetet mellan , Kemikalieinspektionen och Arbetarskyddsstyrelsen bör vidareutvecklas. En tydlig ansvarsför- delning och arbetsfördelning samt ett fördjupat samarbete är en förutsättning för att kunna möta den höjda ambitionsnivån inom kemikaliekontrollen i syfte att uppnå målet om en Giftfri miljö. Samverkansgrupper kring olika kemikalie- och varufrågor bör fin- nas. Kemikalieinspektionen och bör vidareutveckla och fördjupa samarbetet i frågor av gemensamt intresse. Sådana frågor är: Strategifrågor, planeringsfrågor och andra principiella frågor som gäller genomförande och uppföljning av Giftfri miljömålet. Viktiga områden är t.ex. handlingsplan för kemikalier i varor, internationell handlingsplan och informationsfrågor, Internationellt arbete, främst EU-arbete och internationellt konventionsarbete, Tillsynsvägledning, bl.a. inom ramen för Tillsyns- och före- skriftsrådet, Forskningsfrågor för att uppnå Giftfri miljömålet. För att kunna nå målet om en giftfri miljö krävs att en rad aktörer är aktiva i arbetet mot målet. Inte minst behöver de centrala myn- digheterna med ansvar inom kemikaliekontrollen vara samordnade och ha en gemensam syn på genomförandet av miljömålsarbetet. Särskilt Kemikalieinspektionen, Arbetarskyddsstyrelsen och är viktiga i detta sammanhang. I arbetet med att minska riskerna för hälsa och miljö från kemiska produkter krävs en rad åtgärder av olika slag i olika hanteringsled – från tillverkning och import, till distribution, användning och åter- och avfallshantering. Alla aktörer behöver ta sitt ansvar. Flera centrala myndigheter har olika, men kompletterande ansvars- områden och uppgifter inom kemikaliekontrollen. Vi kan konsta- tera att, förutom Kemikalieinspektionen, har också Arbetarskydds- styrelsen och mycket viktiga roller. Giftfri miljömålet – vad och vem? myndigheter har också kontinuerligt utvecklat samarbetet för att effektivisera kontrollen av kemikalier. tog Kemikalieinspektionen, och Arbe- tarskyddsstyrelsen fram en gemensam strategi för kemikalieområ- det (KemI, 1992). I samband med strategin träffades en över- enskommelse mellan de dåvarande generaldirektörerna för de tre myndigheterna om principer för ansvars- och arbetsfördelningen mellan myndigheterna. Ansvarsfördelningen enligt dåvarande lagstiftning innebar att Kemikalieinspektionen gavs huvudansvar för åtgärder som riktade sig mot leverantörsledet, dvs., marknadsföringen av kemikalier. Det var också i första hand Kemikalieinspektionen som skulle meddela tillämpningsföreskrifter till lagen om kemiska produkter som avsåg överlåtarnas ansvar. hade bemyndigande att reglera sådan användning och liknande hantering av kemiska produkter som innebär risk för skada på den yttre miljön. När det gällde åtgärder för att begränsa risker innebar överens- kommelsen att huvudansvaret för sådana riskbegränsande åtgärder som syftar till att styra leverantörers utredningar och information och till att begränsa flödet av kemiska ämnen ut på marknaden låg på Kemikalieinspektionen. Kemikalieinspektionen hade också an- svaret för åtgärder gällande den allmänna konsumentanvändningen av kemiska produkter. Det konstaterades i överenskommelsen att huvudansvaret för före- byggande åtgärder mot och begränsning av den yrkesmässiga an- vändningen och hanteringen av produkter och varor (inkl avfall) för att begränsa exponeringen i arbetsmiljön och i den yttre miljön ligger på Arbetarskyddsstyrelsen respektive på . I överenskommelsen uttalades också att de berörda myndigheterna i enskilda fall skulle kunna tillämpa en annan ansvars- och arbets- fördelning samt att myndigheterna i tillsynen skulle bevaka att substitutionsprincipen tillämpas. Det betonades att det var viktigt att myndigheterna samråder och samarbetar dels om principer för riskbegränsning dels om vilka ämnen som bör prioriteras inklusive underlag för beslut samt om åtgärder för att få till stånd begräns- ning. Giftfri miljömålet – vad och vem? När det gällde vägledning till regionala och lokala tillsynsmyn- digheter skulle det också följa ovanstående arbets- och ansvars- fördelning. Slutligen konstateras i överenskommelsen att myndigheterna gene- rellt bör utveckla samarbetet i verksamhetsplaneringen och att samråd bör ske i planeringsprocessen. Beslutade verksamhetsplaner skulle delges respektive myndighet. vidareutvecklades arbetet med en gemensam strategi mel- lan myndigheterna som fokuserades på det internationella arbetet. Det dokumenterades i skriften Gemensam strategi för det inter- nationella kemikaliearbetet (KemI, 1995). Det konstaterades att det för att få ett enhetligt svenskt agerande internationella kemi- kaliefrågor skall det finnas en gemensam strategi för Kemikalie- inspektionen, Arbetarskyddsstyrelsen och . Den- na strategi skall baseras på kemikaliekontrollens grundsyfte att minska riskerna för skador på människor och miljö av kemiska ämnen, kemiska produkter och varor. Enligt vår bedömning behövs nu en vidareutveckling av samarbetet mellan myndigheterna. En tydlig ansvarsfördelning och arbets- fördelning samt ett fördjupat samarbete är viktiga förutsättningar för att kunna möta den ökande ambitionsnivån och utvecklingen inom kemikaliekontrollen och därmed uppnå målet om en Giftfri miljö. De överenskommelser som finns bör i sina huvuddrag gälla också framöver. Vi vill ändå särskilt framhålla att Kemikalieinspektionen och bör samråda och samarbeta i alla frågor av gemensamt intresse. Frågor som vi anser är särskilt viktiga i detta avseende är strategifrågor och andra principiella frågor, t.ex. genomförande och uppföljning av Giftfri miljömålet, informa- tionsstrategier och varustrategi. Den konkreta planen för en myndighets verksamhet läggs ofta i samband med verksamhets- planeringen. Ett nära samarbete i denna del beträffande kemikalie- och varufrågor borde därför vara en självklarhet. Även det inter- nationella arbetet kräver koordinering och nära samverkan mellan myndigheterna (se avsnitt 5.3). Ytterligare ett område där myn- digheterna bör kunna samarbeta gäller tillsynsvägledningen på kemikalieområdet. Det finns skäl att överväga att ha en gemensam tillsynsvägledningsstrategi gentemot övriga centrala myndigheter Giftfri miljömålet – vad och vem? samt länsstyrelserna och kommunerna i syfte att stödja, stärka och följa upp den operativa tillsynen på kemikalieområdet i högre grad. Även ett nära samarbete kring forskningsbehov och forsknings- finansiering som är av vikt för att uppnå Giftfri miljömålet bör betonas. Ett effektivt sätt tror vi är att ha en eller flera samverkans- grupper kring olika kemikalie- och varufrågor. Våra överväganden och förslag beträffande inriktningen av Kemi- kalieinspektionens fortsatta verksamhet redovisas vidare i kapitel 7. 4.4Myndigheternas ansvar för Giftfri miljömålet Samhällets alla sektorer måste låta hänsyn till hälsa och miljö genomsyra sin verksamhet. På kemikalieområdet bör detta innebära att alla sektorer och sektorsmyndigheter måste bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Viktiga centrala miljömålsmyndigheter är Kemikalieinspektionen, , , geologiska undersök- ningar och . Viktiga sektorsmyndigheter är Arbetar- skyddsstyrelsen, , , , , , , , och Sida.