sou · GPB311d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Då det utdelade beloppet efter skatt återinvesteras kommer aktieportföljens anskaffningsvärde att påverkas av när i tiden utdelningarna sker. Om en krona investeras och d % av portfölj- värdet delas ut, återinvesteras d (1 k )(1+ p d (1 k )(1+ Nettoförmögenheten vid direktinvesteringar uppgår därmed till s )(1 l )[(1+ k d )t k d )q 1 ]](1 k ) k )å(+1 Om kedjebeskattningen elimineras dvs. om utdelningar såväl som kapitalvinster på portföljandelar ersätts med en schablonintäkts- skatt uppgår nettoförmögenheten till (1 )[1+ r s ]t (1 l ) Om schablonintäkten skall ersätta både skatten på utdelningar och kapitalvinster skall schablonintäkten i uttryck (7) kalibreras så att nettoförmögenheten blir densamma som i uttryck (6). Nedan redovisas den schablonintäkt som likställer investeringar via ett fåmansbolag med direktinvesteringar. Kalibrering av schablonintäkt som ersätter utdelning och kapitalvinstbeskattning Vid en genomsnittlig innehavstid och en totalavkastning på , varav är utdelning, skall schablonintäkten ökas till för att balansera borttagandet av både kapitalvinst- och utdelnings- skatten. Ett alternativ till att ta ut kapitalet som överutdelning är att sälja företaget. Kapitalvinsten, till den del den överstiger det sparade kapitalutrymmet som definieras i de s.k. 3:12-reglerna, beskattas normalt till hälften som inkomst av tjänst och till resterande del som kapitalinkomst. Vid uttaget möter individen då en effektiv skattesats om e = ½( l + k ) , att jämföra med l då lönen tas ut direkt och investeras i aktier. Då den effektiva personliga skatte- satsen sjunker måste schablonintäkten justeras upp för att neutralitet gentemot direktägande skall erhållas. Då kapitalet inte är sparad lön utan ett kapitaltillskott påverkas den avkastning aktiva ägare och deras närstående får ta ut som inkomst av kapital. Vidare påverkas den avkastning som via lättnadsreglerna kan erhållas enkelbeskattat. Vid en lindring av kedjebeskattningen ökar incitamenten till att investera kapitaltillskott i portföljandelar. Detta kan illustreras genom att studera hur bruttoförmögenheten, (1 + r) , från en kronas kapitaltillskott påverkas av skatter och avgifter. Socialavgifter tas ut på den del av avkastningen som överstiger statslåneräntan plus den i 3:12-reglerna definierade riskpremien, s [(1 + r) .2 Reducerat med socialav- gifterna kommer även denna del av s )[(1+ (+1 +(i [(i + För att undersöka vad som skulle krävas för att erhålla neutralitet i förhållande till icke fåmansbolag görs det förenklande antagandet att den förväntade avkastningen på placeringsandelarna är lika med 3:12-räntan Om kedjebeskattningen av kapitalvinster på portföljandelar görs skattefria i bolagen erhålls följande uttryck: 2Avkastningen antas vara minst lika stor som 3:12-räntan. 3Om avkastningen tas ut som överutdelning i stället för lön skall socialavgiftssatsen ( s) bytas ut mot bolagsskattesatsen ( ). [(1 + r)t k ((1+ r)t +(1 i)t ) Genom att kapitaltillskottet görs med medel som är inkomst- beskattade är det reducerat med faktorn (1 s )(1 l ) . Netto- förmögenheten efter samtliga skatter är därmed (1 s )(1 l )[(1+ r)t k (+(1 r)t + (1 i)t ) Ovanstående uttryck skiljer sig från uttryck (3) genom att i kronor erhålls utan kapitalinkomstskatt på grund av lättnads- reglerna. För att neutralitet mellan direktinvesteringar i aktier och placeringar via ett onoterat bolag skall erhållas bör den del av placeringsandelen som är lättnadsunderlagsberättigad sättas till noll, dvs. Denna åtgärd gör att delar av vinster från bolagssektorn inte kommer att enkelbeskattas. (1 s )(1 l )[(1+ k [(+ 1 r) 1] kronor, vilket är lika med den nettoförmögenhet som erhålls om kapitalet direktinvesteras i en portföljaktie. Om portföljandelar inte är lättnadsunderlags- grundande och den förväntade avkastningen är lika med 3:12- räntan erhålls samma nettoavkastning som vid direktinvestering i portföljaktier. Om avkastningen på portföljandelar är högre än 3:12-räntan kommer dock en del av kapitalinkomsten att beskattas som inkomst av tjänst. Ett antal faktorer måste beaktas om kedjebeskattningen skall ersättas med en skatt på en schablonintäkt i fåmansbolag. Schablonintäkten skall kalibreras så att den tar hand om spar- bösseeffekten i de fall ägaren avstår från lön och investerar i port- följandelar via företaget. Den skall vidare ta hand om den spar- bösseeffekt som uppstår då utdelningen från den ordinarie verk- samheten ersätter vidareutdelade utdelningar från portföljandelar. Regelverket skall också kunna hantera nyemissioner som temporärt eller placeras i portföljandelar. Slutligen är det önskvärt att undvika att delar av vinster från bolagssektorn enkelbeskattas. Under rimliga antaganden skulle ett system som undantar portföljandelar från lättnadsunderlaget lösa dessa problem. För att slutligen bestämma schablonintäktens nivå måste man ta ställning till om man skall beakta att kapitalvinster från fåmansbolag beskattas till som inkomst av kapital och till som inkomst av tjänst. Å ena sidan gör detta att skattebelastningen blir avsevärt lägre än om avkastningen tas ut som överutdelning. Å andra sidan är denna klyvning en accepterad del av 3:12-reglerna. För att motivera att schablonintäkten skall kalibreras med korrigering för att kapitalvinsten beskattas till som inkomst av kapital och till som inkomst av tjänst, måste man göra gällande att avkastning från näringsandelar skall beskattas lägre än avkastning från portföljandelar. En annan aspekt som inte beaktats i denna bilaga är att man vid direktägande har möjlighet att realisera förluster så fort de uppstår och kvitta dessa mot kapitalvinster som härstammar från aktier med lång innehavstid. Detta gör att den effektiva skattesatsen för kapitalvinster blir lägre än den formella. Avkastningsskatten på kapitalförsäkringar har av denna anledning skalats ner med 9/. Av symmetriskäl bör man även skala ner schablonintäkten så de motsvarar 9/10 av den angivna intäkten. Avskaffandet av kapitalvinstbeskattningen av näringsbetingade andelar kan leda till att tillgångar som produceras i ett bolag i stället för att säljas på normalt sätt förpackas i ett bolag varefter bolaget säljs i sin helhet. Detta medför att vinsten i det säljande företaget inte beskattas. Det köpande bolaget förlorar dock de värdeminskningsavdrag som det skulle ha varit berättigat till vid ett normalt köp. De värdeminskningsavdrag per investeringskrona som det köpande företaget går miste om enligt en optimal avskriv- ningsplan ges av tabell 1. 0,30* 0,21* 0,15* 0,14** 0,20** * Avskrivning enligt 30- regeln. ** Avskrivning enligt 20- regeln Vid en ränta på uppgår nuvärdet av avskrivningarna till av det investerade beloppet. Detta innebär att förpackningsför- farandet skapar en skattekredit vilken vid en bolagsskattesats om motsvarar av tillgångens marknadsvärde. I och med att det köpande företaget förlorar värdeminsknings- avdragen är det inte villigt att betala mer än det ursprungliga försäljningspriset minus nuvärdet av dessa avdrag. Om det köpande bolaget betalar detta belopp är det indifferent mellan att köpa tillgången förpackad i ett bolag och att köpa tillgången på normalt sätt. Det säljande företaget har att jämföra effekten av en normal försäljning då vinsten beskattas och att sälja tillgången förpackad i ett bolag. I förpackningsalternativet kan det säljande bolaget göra avdrag för de kostnader som är förknippade med tillverkning av tillgången utan att behöva betala skatt på vinsten. Försäljningspriset reduceras dock med nuvärdet av de avskrivningar det köpande företaget går miste om. Detta redovisas schematiskt i tabell 2. Det ursprungliga försäljningspriset antas vara en krona och kostnaden för att producera tillgången av detta belopp. -0,4 -0,4 -0,26 -0,26 -0,17 -0,17 -0,15 Summering av effekterna i det säljande bolaget för respektive typ av transaktion visar att direkta skatteeffekten vid en normalförsäljning uppgår till -0,-(1,0-0,4)*(). En förpackningsaffär gör att det säljande företaget kan minska sin skatt med (0,4*) genom att dra av kostnaderna mot andra intäkter. Till detta skall dock läggas den indirekta skatteeffekten på -0,(*) som uppstår då försäljningspriset reduceras. Skillnaden motsvarar av försäljningspriset. I generella termer uppgår skillnaden till (1- ), där är bolagsskattesatsen och är nuvärdet av en kronas avskrivningar.1 En positiv effekt av att tillåta förpackningsförfaranden är att symmetrin i skattesystemet ökar. Detta kan leda till en bättre resursallokering om ett köpande företag har för låg lönsamhet för att det skall vara möjligt att fullt utnyttja avskrivningsreglerna. Skatteavdraget kan då i stället förläggas i det säljande bolaget. 1 Skatteffekt vid normal avyttring: - ( -c) i det säljande bolaget. symboliserar för- säljningspriset och c produktionskostnaden. Vid förpackning uppgår den direkta skatt- effekten till c och den indirekta till - SPECIALTECKEN . Skillnaden uppgår därmed till: c- SPECIALTECKEN + (SPECIALTECKEN -c), vilket i förhållande till reduceras till (1- ). Statsfinansiella effekter och finansiering De statsfinansiella effekterna av de åtgärder som utredningarna föreslår orsakas av att definitionen av näringsbetingade andelar ändras samt att kapitalvinstbeskattningen av dessa andelar avskaffas. Ägarkravet för att ett aktieinnehav skall definieras som näringsbetingat minskas från av röstetalet för samtliga andelar. Vidare definieras samtliga onoterade aktieinnehav som näringsbetingade. Innehav som betingas av rörelsen kommer även i fortsättningen att vara näringsbetingade. Den ändrade definitionen medför att en större utdelningsvolym blir skattefri. Även förslagen avseende ändrade cfc-regler och införandet av konventionell beskattning av utländska skadeförsäkringsbolag kan ha stats- finansiella effekter. Kapitalvinstbeskattning av näringsbetingade andelar Bedömningen av de statsfinansiella effekterna av att avskaffa kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade andelar baseras på den information som finns i den totalräknade taxeringstatistiken . En korrekt bedömning av den stats- finansiella kostnaden skulle kräva att statliga bolag rensas bort i och med att deras minskade skatt indirekt tillfaller staten. Detta har dock inte kunnat göras då erforderlig information saknas. Ytterligare en svaghet i materialet är att det inte går att separera kapitalvinster på portföljandelar från kapitalvinster på närings- betingade andelar. De rapporterade kapitalvinsterna överskattar därför kapitalvinsterna på näringsbetingade andelar. Om kapital- vinsterna på näringsbetingade andelar är proportionella mot inne- havet kan ett mått på dessa vinster erhållas genom att multiplicera de totala kapitalvinsterna med andelen näringsbetingade andelar. Uppgifter om andelen näringsbetingade aktier saknas. Därför används andelen koncernaktier som ett närmevärde. hämtas från databasen (CoSta), och sträcker sig fram till och med . Detta tenderar dock att underskatta andelen näringsbetingade aktier. Om detta är ett rimligt tillvägagångssätt kan dock diskuteras. I tabell 1 redovisas därför ett alternativ då samtliga kapitalvinster kommer från näringsbetingade andelar och ett alternativ då kapitalvinsterna justerats enligt ovan. Information om förluster på enbart näringsbetingade andelar finns dock att tillgå. portföljandelar (mdkr) Andel näringsbetingade aktier (%) Kapitalvinst justerad för ägarandel -4,2 -12,2 -26,4 Nettovinst justerad för ägarandel -6,6 -14,8 -28,3 -0,44 Effektiv bolagsskattesats (%) Skatteintäkter ej justerad för -1,0 -2,8 -6,8 -1,5 -3,4 -7,3 I tabellen kan utläsas att kapitalvinster och kapitalförluster varierar mycket över tiden. De genomsnittliga kapitalvinsterna på kapital och näringsandelar överstiger kapitalförlusterna på näringsandelar med . Variationer i den effektiva bolagsskattesatsen innebär att skatte- intäkterna uppgår till i genomsnitt . Då hänsyn tas till att en del av kapitalvinsterna kan hänföras till portföljandelar sjunker denna siffra till -0,, dvs. kapitalförlusterna överstiger kapitalvinsterna. Skatteintäkterna från denna nettoförlust uppgår i genomsnitt till . De exceptionellt höga kapitalvinsterna kan förklaras med att av den kapitaliserade vinsten var skattepliktig detta år. Detta ledde rimligtvis till extremt stora realiseringar av portföljandelar. Om kapitalvinster och kapitalförluster betraktas som extremvärden och därför inte tas med i beräk- ningarna, se tabell 2, reduceras de genomsnittliga nettokapital- vinsterna till . Skatteintäkterna från dessa nettokapitalvinster uppgår till i genomsnitt . Vid en justering för andelen portföljandelar blir nettokapital- vinsterna i genomsnitt -2,. Av tabell 1 framgår även att kapitalförlusterna relativt stora 1994. Detta talar mot att 1994 var ett exceptionellt år och av denna anledning inte borde tas med i beräkningen. Om kapitalvinster och kapitalförluster tas , ges rimligtvis en mer realistisk bild av vad nettokapital- vinstnivån skulle ha varit om vinster och förluster tagits . I tabell 2 redovisas även detta scenario. Genomsnittliga kapitalvinster och kapitalförluster, exklusive 1994 samt 1994 värden reducerade till Kapitalvinster närings- och portföljandelar (mdkr) Andel näringsbetingade aktier (%) Kapitalvinst justerad för ägarandel Nettovinst justerad för ägarandel -2,68 -1,37 Skatteintäkter ej justerad för ägarandel Skatteintäkter justerad för ägarandel -0,53 -0,22 Vid denna beräkning uppgår nettokapitalvinsterna justerade för ägarandel till -1,, vilket innebär att skatten på intäkter från den övriga verksamheten kunnat minskas med i genomsnitt . Om detta resultat är representativt för nettokapitalvinsterna över tiden medför gällande regler för kapitalvinstbeskattning av näringbetingade andelar en statsfinansiell kostnad. Vid tidigare bedömningar av de långsiktiga skatteintäkterna från kapitalvinster på näringsbetingade andelar har man utgått från att det totala värdet av andelarna växer med en schablonmässig tillväxttakt. Baserat på detta antagande och med ett ytterligare antagande om genomsnittlig innehavstid kan man beräkna en årlig långsiktig kapitalvinstskattebas. Detta tillvägagångssätt kan dock ge en missvisande bild av de skattintäkterna. de näringsbetingade andelarna är skattefria kan ackumulerade vinstmedel delas ut inför en försäljning. Detta reducerar värdet på bolaget och sänker därmed skatteintäkterna. Om det finns ytterligare metoder att inför en extern försäljning flytta värden till andra bolag inom en koncern kan näringsbetingade andelar säljas med förlust. Denna förlust kan då kvittas mot det säljande bolagets övriga intäkter. På grund av detta slag av delvis skattebetingat beteende kan gällande regler medföra en statsfinansiell förlust. Den senaste taxeringsstatistiken indikerar att denna typ av skatte- betingat beteende faktiskt förekommer. Baserat på de redovisade beräkningarna torde ett borttagande av kapitalvinstskatten på näringsbetingade andelar medföra stats- finansiell inkomstförstärkning på . Det ökade skatteuttaget medför dock att skattebasen i hushållsledet minskar. Den finansiella effekten av detta beror på ägarstrukturen i svenska näringslivet. I och med att en betydande andel av det svenska näringslivet ägs av utländska skattskyldiga och skattebefriade institutioner torde inte denna effekt vara särskilt stor. Samman- fattningsvis bedöms avskaffandet av kapitalvinstbeskattningen av näringsbetingade andelar medföra en varaktig statsfinansiell inkomstförstärkning på . Variationen mellan olika år kan dock vara betydande. Den ändrade definitionen av näringsbetingade andelar medför att samtliga innehav av onoterade aktier definieras som närings- betingade. Utdelningsinkomster från onoterade bolag blir därmed skattefria oavsett röstetal. Innehav i noterade bolag med röstetal övergår också till att definieras som närings- betingade. Data om utdelningar från noterade aktier till företag med innehav på finns inte att tillgå. Dessa innehav kan dock i stor utsträckning antas vara betingade av rörelsen, vilket medför att utdelningarna även är skatte- fria. Det samma kan antas gälla för de börsnoterade företagens innehav av onoterade aktier. Beräkningen av de statsfinansiella effekterna begränsar sig därför till att omfatta utdelningar från onoterade bolag som inte definieras som koncern-, dotter-, eller intresseföretag till andra onoterade bolag. För att bedöma de statsfinansiella effekterna skall beräkningarna begränsas till företag som betalar skatt på mottagen utdelning. Statligt ägda bolag har inte tagits med i beräkningarna då deras minskade skattebetalningar indirekt kommer staten tillgodo. Vidare har producent- och konsument- kooperativta ägda bolag har rensats bort på grund av att de medges avdrag för lämnad utdelning. Värdepappersfonder, investment- bolag och förvaltningsbolag har heller inte tagits med i beräkning- arna då dessa också medges avdrag för lämnad utdelning, alterna- tivt att erhållen utdelning är skattefri i den mån den vidareutdelas. Därtill har banker och försäkringsbolag vars aktieinnehav definieras som lager rensats bort eftersom de även fortsättningsvis kommer att beskattas för utdelningar. Information ur databasen för inkomståren 1995 till 1998 har använts för beräkningarna. Datamaterialet är bristfälligt så till vida att utdelningar registrerade som portföljandelsutdelningar (under posten övriga) skattemässigt kan definieras som närings- betingade. Då summan av mottagen utdelning tenderar att överensstämma med den skattemässiga justering som görs i deklarationen, har portföljandelsutdelningarna reducerats med denna justering. Reduceringen har dock begränsats till att maximalt uppgå till utdelningar frånportföljandelar. Skattepliktiga utdelningar från onoterade bolag. Utdelningar (mdkr) Skatteintäkter (mdkr) Kassamässig effekt (mdkr) Av tabell 3 kan utläsas att justerade skattepliktiga utdelningarna varierar mellan 1,46 och . Skatteintäkterna på dessa beräknas som utdelningsvolymen multiplicerat med e(1- p), där e symboliserar den effektiva bolagsskattesatsen och p kapital- inkomstskattesatsen. Därvid har beaktats att den minskade skatten i bolagssektorn kommer att ge upphov till högre skatteintäkter hos hushållen. I och med att onoterade aktier endast till ringa torde ägas av skattebefriade institutioner och utländska ägare reduceras det varaktiga skattebortfallet med faktorn (1- p). Ett alternativt mått presenteras också i tabell 3. Detta skatte- bortfallsmått beräknas som max( SPECIALTECKEN-u(1-pi),0) , där SPECIALTECKEN symboliserar det enskilda företagets skattepliktiga inkomst inklusive skattepliktiga utdelningsinkomster (u), pi är företagets procentuella avsättning till periodiseringsfond och är den formella bolagsskattesatsen. Detta mått återspeglar den direkta kassamässiga effekten av att utdelningarna blir skattefria. Då ett företag på grund av bristande lönsamhet inte betalar bolagsskatt, kommer skattefrihet för utdelningar medföra att företaget genererar underskott. Detta påverkar inte direkt bolagsskatten. Underskottet kan dock kvittas mot ett framtida överskott. Den initiala kassamässiga effekten torde därmed uppgå till . Den varaktiga statsfinansiella kostnaden uppskattas stiga till . Konsekvenser av ändrade cfc-regler och införande av konventionell beskattning av utländska skadeförsäkringsbolag Utländska juridiska personer beskattas i praktiken mycket sällan enligt de nuvarande cfc-reglerna. Enligt och i varierar intäkterna mycket mellan olika år och uppskattas ha uppgått som mest till . De föreslagna ändringarna kan temporärt leda till ökade skatte- inbetalningar tills dess att företagen har anpassat sig till de nya reglerna. Storleken på denna effekt är omöjlig att beräkna då uppgifter saknas om vilka företag som temporärt skulle hamna i en cfc-beskattningsregim. På lång sikt kan dock intäkterna komma att sänkas något på grund av att de föreslagna cfc-reglerna i första hand tar sikte på intäkter från passiv näringsverksamhet. Syftet med schablonbeskattningen av utländska skadeför- säkringsbolag var att den skulle vara lättare att administrera än konventionell beskattning. Schablonbeskattningen kalibrerades så att skatteuttaget i utländska skadeförsäkringsföretag med fast driftställe i i genomsnitt skulle vara lika stort som i svenska skadeförsäkringsföretag. Det saknas dock erforderlig information om huruvida detta uppnåtts. Vid en korrekt kalibrerad schablonbeskattning medför en övergång till konventionell- beskattning inga varaktiga statsfinansiella effekter. För ett enskilt företag kan dock skillnaden i skatt variera över tiden beroende på vilken fas av sin verksamhet ett företag befinner sig i. Generellt är schablonbeskattning mindre konjunktur känslig än konventionell beskattning. Detta torde innebära att skatteintäkterna från SOU 2001:11 Bilaga 8 utländska skadeförsäkringsbolag kommer att variera mer över tiden. Sammantaget torde emellertid inte skatteintäkterna långsiktigt påverkas nämnvärt av de föreslagna cfc-reglerna och införandet av konventionellbeskattning av utländska skadeförsäkringsbolag. Sammanfattning av de statsfinansiella effekterna De finansiella effekterna av de åtgärder som utredningen föreslår orsakas främst av tre faktorer. (1) definitionen av näringsbetingade andelar ändras. Samtliga innehav av onoterade aktier definieras som näringsbetingade och röstetalskravet för att noterade aktier skall definieras som näringsbetingade sänks från till av röste- talet för samtliga andelar. Utdelningsinkomster från onoterade bolag, som varit portföljandelar, samt utdelningsinkomster från bolag med röstetal i andra bolag övergår till att vara näringsbetingade och blir därmed skattefria. Den kassa- mässiga effekten av detta beräknas uppgå till . Den varaktiga statsfinansiella kostnaden uppskattas stiga till . (2) kapitalvinstbeskattningen av näringsbe- tingade andelar avskaffas. Kapitalförlusterna på näringsbetingade andelar har överstigit kapitalvinst- erna. Avskaffandet av beskattningen medför därför en inkomstför- stärkning för staten. Denna beräknas varaktigt uppgå till . (3) de föreslagna cfc-reglerna kan temporärt leda till ökande skatteinbetalningar tills dess att företagen anpassat sig till de nya reglerna. På torde dock de nya cfc- reglerna generera skatteintäkter i samma storleksordning som de nuvarande reglerna. Sammantaget beräknas den varaktiga statsfinansiella netto- kostnaden för förslagen till . Den statsfinansiella kostnaden för de föreslagna åtgärderna beräknas netto varaktigt uppgå till . För att finansiera detta kan det göras en justering av den maximalt tillåtna avsättningen till periodiseringsfond för juridiska personer. Under- laget för avsättning till periodiseringsfond uppgick till och det uppskattas uppgå till Vid en nedjustering av den maximalt tillåtna avsättningen till periodiseringsfond för att finansiera skattebort- fallet måste hänsyn tas till att alla företag inte gör maximala avsättningar. Företag som vid gällande regler utnyttjar mindre än den nya maximala avsättningen kommer inte direkt att påverkas av förändringen. Det krävs en sänkning av den maximala avsättningen för att skatteintäkterna kassamässigt skall öka med . Genom att periodiseringsfonds- avsättningarna återförs efter senast kommer de förändrade avsättningarna att påverka underlaget för framtida avsättningar. Detta gör att den maximala avsättningen måste sänkas till för att skatteintäkterna varaktigt skall öka med .