sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — Ökande och nya krav ställs på statistiken bl.a. för att kunna följa hur de ekonomiska förutsättningarna utvecklas för olika befolkningsgrupper och för att kunna beräkna budgeteffekter av förändringar i individernas och hushållens ekonomiska villkor och Andra krav och synpunkter Vidare finns krav på en uppsnabbning av inkomst- och förmögenhetsstatistiken samt på bättre underlag för att beräkna skatter och avgifter inom företagsområdet. SCB föreslår därför att förmögenhetsstatistik tas fram och att en undersökning genomförs avseende hushållens konsumtion av offentliga tjänster för att belysa dess fördelningseffekter. Vidare föreslås bl.a. att en preliminär inkomststatistik utarbetas. I budgetunderlaget konstateras att SCB i huvudsak har fått de medel som begärdes för EU-harmonisering i treårsplanen. EU- kraven på den ekonomiska statistiken ökar dock ständigt. SCB beräknar därför ett ökat medelsbehov på 2002 för nya behov som har tillkommit sedan lades fram. Det gäller främst anpassning till EMU Action Plan som har beslutats av EU:s finansministrar. SCB föreslår vidare att verket får i uppgift att till en kostnad av börja producera livsmedelsstatistik i egen regi eftersom avser att upphöra med sina beräkningar i nuvarande form fr.o.m. pga. kvalitetsproblem och verkets minskade behov av statistiken. Denna statistik är emellertid av stor betydelse för nationalräkenskaperna samt för beräkning av vägningstal i KPI. SCB föreslår också att ett alternativt klassificeringssystem för företag, Näringslivssystem i , införs för en beräknad kostnad av . Några pågående arbeten vid SCB som rör användarnas önskemål Följande avsnitt beskriver några relativt nystartade projekt inom SCB, som rör några av de önskemål som användarna fört fram. De projekt som beskrivs är SCB:s projekt för tjänsteprisindex, som startade , SCB:s projekt om den nya ekonomin samt den nyinrättade analysfunktionen vid SCB. Vidare nämns även det arbete, som har inletts vid SCB tillsammans med utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken för att förbättra statistiken för hushållens inkomster. startade SCB ett projektarbete för tjänsteprisindex (TPI). Projektet innebär en nystart och ambitionshöjning av ett utvecklingsarbete, som under har bedrivits med små resurser. Projektets huvudmål är att ta fram prisindex för tjänstebranscher huvudsakligen för nationalräkenskapernas behov och i överensstämmelse med . Andra krav och synpunkter sam plattform har skapats mellan nationalräkenskaperna, pris- programmet och programmet för tjänstenäringar för hur utvecklingsarbetet skall bedrivas. Med utgångspunkt från nationalräkenskapernas behov har en prioriteringslista arbetats fram för utveckling av TPI i olika branscher. Dessutom har projektet utarbetat en arbetsmetod för hur utvecklingsarbetet skall bedrivas inom den enskilda branschen. Nationalräkenskaperna har listat ca 135 produktgrupper inom tjänstesektorn, som det behövs prisindex för. Bara ett fåtal av dessa index finns . SCB ökar insatserna för detta projekt från ca 2000 till ca 2001. inleddes ett arbete inom SCB med att kartlägga behoven av statistik som berör det som brukar kallas den nya ekonomin. En arbetsgrupp bildades med representanter från avdelningen för ekonomisk statistik (ES) samt avdelningen för arbetsmarknads- och utbildningsstatistik (AM). Syftet med arbets- gruppen var att undersöka förutsättningar för att ta fram statistik som belyser olika aspekter på den nya ekonomin inom näringslivet. Sambandet mellan den nya ekonomin och förändringar av produktivitet, sysselsättning, arbetskraftens kompetens m.m. bör kunna följas i statistiken. Aktiviteter inom området den nya ekonomin vid SCB skall nu samordnas. tillsätts en koordinator placerad på ES-avdelningen, som även skall fungera som ledare för projektet om den nya ekonomin. Dessutom tillsätts en ny projektgrupp för arbetet samt en referensgrupp med externa användare. Externa kontakter är viktiga för projektet, dels i form av fördjupat samarbete med och eventuellt andra intressenter, dels genom att bilda nätverk, referensgrupper och seminarier avseende en vidare krets av användare. inleddes uppbyggnaden av en analysfunktion vid avdelningen för ekonomisk statistik (ES) vid SCB. Det huvudsakliga syftet med funktionen är att samordna analysen av den ekonomiska statistiken vid SCB. Inledningsvis kommer ett begränsat antal personer att starta upp arbetet, varav en person skall arbeta med statistikområdet den nya ekonomin. Analys- funktionen skall på lite byggas ut och omfatta fler personer. Analysfunktionen skall löpande bevaka och följa utvecklingen av all ekonomisk statistik. Det gäller även statistik avseende arbetsmarknad, löner och sysselsättning, betalningsbalans, statistik om den statliga sektorn, fördelningsstatistik samt miljöstatistik. Den skall svara för Andra krav och synpunkter den övergripande omvärldsbevakningen vid SCB. Här ingår bl.a. bevakning och analys av konjunkturutvecklingen i och omvärlden, samt att arbeta med internationella jämförelser. En annan uppgift blir att bevaka om inkonsistenser föreligger eller uppstått i resultaten mellan olika statistikprodukter inom den ekonomiska statistiken. Inom programmet för ekonomisk välfärd har man tillsammans med utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken inlett ett arbete för att förbättra statistiken för hushållens inkomster. En viktig del är att ta fram ett förbättrat inkomstbegrepp. Samarbete med nationalräkenskaperna pågår också för att förbättra möjligheterna att jämföra inkomstbegrepp i de olika statistik- produkterna. Vidare har ett projekt inletts för att ta fram ekvivalensskalor. Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har fått i uppdrag att belysa hur den ekonomiska statistiken bättre skulle kunna anpassas till samhällets ökande och förändrade behov. Utredningen har i denna rapport gjort en bred kartläggning av behoven av ekonomisk statistik bland viktiga användare vid departement, myndigheter, organisationer och företag. Denna kartläggning sammanfattas i avsnitt 5.1. Utredningen har vidare gjort överväganden om vilka förbättringar som redan på nuvarande stadium av utredningsarbetet framstår som särskilt angelägna samt om vilka områden som utredningen avser att arbeta vidare med. Dessa överväganden redovisas i avsnitt 5.2. Det finns enligt användarna av ekonomisk statistik ett antal områden där väsentlig statistik saknas. De områden som oftast återkommer är statistik avseende den privata tjänstesektorn, IT- statistik, en input-output-undersökning samt kapitalstocksberäk- ningar. Andra områden som nämns är mer regional statistik, kompletterande lönestatistik samt bättre statistik över statens finanser, hälso- och sjukvård m.m. Dessa behov sammanhänger med den ökade betydelsen av den privata tjänstesektorn, fram- växten av nya branscher och produkter, förändrade verksamhets- former, ökad IT-användning m.m. I detta avsnitt redovisas an- vändarnas synpunkter på statistik som saknas. En rad områden nämns där statistiken bör förbättras och byggas ut vad gäller den privata tjänstesektorn. Inte minst nämns behovet av relevanta prisindex för ett stort antal tjänstebranscher, främst för en mer rättvisande deflatering i nationalräkenskaperna. nuvarande bristen på relevanta prisindex gör att de metoder för deflatering som används inte är tillfredsställande. Bristerna är besvärande vid produktivitetsberäkningar och branschanalyser. Flera användare tycker dessutom att hela producentprissystemet bör ses över och förbättras, bl.a. eftersom även traditionella varugrupper har fått ett ökat tjänsteinnehåll. Det saknas även korttidsindikatorer för tjänstebranscher, statistik rörande utrikeshandeln med tjänster, en finare indelning av företagstjänster i nationalräkenskaperna m.m. Antagandet om oförändrad produktivitet i den offentliga sektorn nämns av många som en svaghet i nationalräkenskaperna. Volymmått på produk- tionen inom offentlig verksamhet bör tas fram och antagandet om oförändrad produktivitet bör frångås, menar man. Ett annat område där det saknas statistik är IT-området. Exempelvis pekar många användare på behovet av att kunna följa IT-investeringar i hård- och mjukvara samt på en rad andra detaljområden relaterade till IT. Denna statistik behövs bl.a. för att kunna uppskatta dessa investeringars inverkan på tillväxten i ekonomin och deras bidrag till ökad produktivitet. Många användare saknar statistik av detta slag för att kunna analysera betydelsen av vad som brukar kallas den nya ekonomin, inte minst vad gäller effekterna på produktivitetsutvecklingen i näringslivet. Statistik över branschvisa kapitalstockar är ytterligare ett område där det saknas aktuell statistik. Det framhålls av flera användare. För att få fram nya beräkningar av kapitalstockar behövs nya modeller för att beräkna kapitalförslitning. Det kan också bli nödvändigt att förbättra statistiken över investeringarna, bl.a. på IT-området. Flera användare pekar på problemet med att den nuvarande statistiken över investeringar i allt för stor utsträckning bygger på investeringsenkäterna, vilkas kvalitet ifrågasätts. Det finns också enligt många användare ett stort behov av en ny input-output-undersökning. En sådan visar flödet av varor och tjänster mellan olika sektorer i ekonomin. De nuvarande input- output-tabellerna är till stora delar föråldrade. I brist på aktuella uppgifter bygger tabellerna delvis på antaganden om insats- strukturen i olika delar av ekonomin, importinnehållet m.m. Föråldrade input-output-tabeller gör det svårt att analysera strukturförändringar i ekonomin och hur den ekonomiska utveck- lingen påverkar energianvändning, miljö m.m. De resulterar också i sämre BNP-prognoser, osäkrare beräkningsunderlag för EU-avgifter m.m. Flera användare har också uttryckt ett ökat behov av aktuell statistik över den regionala utvecklingen. Utvecklingen inom näringslivet vad gäller produktion, sysselsättning, löner, bygg- verksamhet m.m. skiljer sig avsevärt åt mellan regioner. Man vill kunna följa utvecklingen närmare, bl.a. för att ta fram analyser och underlag för regionalpolitiken. Flera användare saknar betydligt mer aktuella uppgifter på bruttoregionalprodukten (BRP). De nämner också att det saknas regionalt fördelad statistik på IT- området, för KPI, för löneökningar branschvis m.m. Flera användare har vidare uttryckt ett behov av kompletterande lönestatistik. Det gäller bl.a. uppgifter om nya belöningsslag som optioner och bonus. Nya lönesystem har blivit vanligare och det har blivit allt viktigare att följa löneutvecklingen uppdelad på de olika delarna. Det saknas också en sammanhållen korttidsstatistik över den totala löneutvecklingen. Vissa användare har även uttryckt behov av statistik på andra områden. Det gäller exempelvis en mer detaljerad statistik på hälso- och sjukvårdsområdet, en mer omfattande statistik för offentlig sektor, t.ex. en ändamålsfördelning av de offentliga utgifterna, sektorräkenskaper, nettonationalprodukt, sparandebalanser på kvartal för hushåll, näringsliv och offentlig sektor, kapacitets- utnyttjande, exportenkäter, statistik för små och medelstora företag liksom för de största företagen, finansmarknadsstatistik, prisstatistik m.m. Det finns enligt användarna även en rad andra aspekter på den ekonomiska statistiken som borde förbättras. Det gäller snabb- heten, tillförlitligheten, detaljeringsgraden, tidsseriernas längd, jämförbarheten mellan olika statistikprodukter, jämförbarheten internationellt, tillgängligheten samt presentationen. I detta avsnitt redovisas användarnas synpunkter på behovet av förbättringar av den ekonomiska statistiken i sådana avseenden. Behovet av en snabbare kortperiodisk ekonomisk statistik som underlag för ekonomisk analys och politik i ett alltmer integrerat har påtalats av EU:s finansministrar och centralbanks- chefer. Det faktum att den kortperiodiska statistiken kommer fram med betydligt längre eftersläpning i EU än i har förstärkt kraven på att snabba upp statistiken. Action Plan on EMU Statistical Requirements, som antogs av 2000, anges sådana krav på ett antal områden, inklusive de kvartals- visa nationalräkenskaperna. Dessa krav gäller även den svenska statistiken, vilken dock vid en jämförelse inom EU ligger väl till när det gäller hur snabbt statistiken tas fram. Även många av de användare utredningen har intervjuat vill gärna få snabbare ekonomisk statistik. Flera användare skulle vilja ha s.k. flash estimates avseende de kvartalsvisa nationalräken- skaperna, dvs. snabba kvartalsräkenskaper som delvis bygger på uppskattningar. De ställer emellertid krav på att de skall vara av hög tillförlitlighet och pekar på snabba nationalräkenskaper som ett föredöme. I kommer de första nationalräkenskaperna efter kvartalets utgång, medan de i normalt kommer efter . Vidare vill flera användare ha snabbare statistik över utrikes- handel, detaljhandel, aktivitetsindex, inkomststatistik, kommuner- nas räkenskaper, bruttoregionalprodukt m.m. En förutsättning som ofta anges är emellertid att statistikens tillförlitlighet inte för- sämras. En av orsakerna till varför viss statistik kommer sent är problem att få in uppgifter från företag. Problemen har ökat , vilket bl.a. kan förklaras av den ökade internationaliseringen. Flera användare kommer med förslag till hur detta problem skulle kunna hanteras. De föreslår att SCB etablerar personlig kontakt med de största företagen, att SCB blir mer aktivt gentemot uppgiftslämnarna och tar upp kvalitetsfrågor med dem, att SCB informerar företagen om deras betydelse för statistiken, att SCB i större utsträckning drar nytta av de snabbare delårsboksluten från företagen, att SCB prövar automatisk dataöverföring av pris- och volymuppgifter direkt från företagens fakturering etc. Användarna har även givit omfattande synpunkter på statistikens tillförlitlighet. Många anser att tillförlitligheten är otillräcklig i både primärstatistiken och nationalräkenskaperna. Särskilt kvartalsräkenskaperna är viktiga för flera tunga användare och det skapar stora problem när de revideras kraftigt. Kvalitetsproblem finns på en rad områden, bl.a. vad gäller tjänste- sektorn, producentpriser, deflatering, produktivitet, offentliga sektorns finanser, offentlig konsumtion, kapitalstockar, löner, arbetsmarknad, utrikeshandel, inkomster och förmögenhet. SCB borde, enligt många användare, satsa mer på analys av statistiken för att komma till rätta med problemen. Mer analys skulle också ge bättre underlag för att granska primärstatistiken i större Även större insatser för konsistensprövning och avstämning i nationalräkenskaperna efterfrågas. Synpunkter på statistikens detaljeringsgrad skiljer sig starkt mellan användarna. De som till största delen ägnar sig åt makro- ekonomisk analys använder i huvudsak aggregerade data. An- vändare med andra verksamhetsområden har ofta behov av mycket detaljerade siffror på just deras områden. De områden där behovet av mer detaljerad statistik är störst är den privata och offentliga tjänstesektorn. Behovet av längre tidsserier påpekas av många användare. Det största problemet i detta sammanhang sägs vara att de nya nationalräkenskaperna bara finns . Dessutom finns det kvalitetsbrister i de nuvarande tidsserierna, vilka främst beror på de stora omläggningarna i statistiksystemen . De har gett upphov till ett flertal brott i statistiken. Många användare pekar också på att de föredrar att SCB länkar ihop tidsserier framför att de själva gör det. De bedömer att SCB:s tidsserier får större tillförlitlighet. Dessutom skulle SCB kunna förklara hur tidsserierna har tagits fram. Betydelsen av jämförbarhet mellan olika statistikprodukter under- stryks av många användare. Bristande jämförbarhet och in- konsistenser i statistiken är besvärande, både för användare och statistikproducenter. Många användare anser att SCB bör få mer resurser för att kunna göra mer konsistensprövningar och analyser av skillnader mellan olika statistikprodukter, vilka egentligen borde visa mer överensstämmelse. Användarna vill också få tillgång till denna information, bl.a. i pressmeddelanden. Många användare understryker vidare betydelsen av att statistiken är internationellt jämförbar. De menar att det pågående harmoniseringsarbetet inom EU är viktigt. De flesta gör internationella bedömningar eller jämförelser. Många användare pekar på statistikområden där bl.a. definitionsskillnader försvårar eller omöjliggör internationella jämförelser. Ett av problemen är att gamla samt olika branschnomenklaturer används. Ett annat problem är att länderna använder olika metoder för deflatering i nationalräkenskaperna. Det försvårar internationella jämförelser av t.ex. produktivitetsförändringar. Flera användare tycker vidare att SCB borde kunna påverka den internationella harmoniseringen i högre grad. Det är också viktigt att harmoniseringsarbetet är användarorienterat. Det framhålls även att harmoniseringen inte får gå så långt att nationella intressen blir eftersatta. En möjlighet som nämns i detta sammanhang är att parallella serier framställs när viktiga statistikserier skulle kunna komma att försvinna p.g.a. anpassning till internationella standar- der. Användarna uppfattar att anpassningen av statistiken till i första hand det nya europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 har varit mycket resurskrävande och trängt ut annat viktigt utvecklingsarbete vid SCB. Tillgänglighet och presentation tas upp av många användare. Statistikens tillgänglighet har förbättrats avsevärt med hjälp av SCB:s webbplats och databaser, vilket noteras med uppskattning av många användare. uttrycker många användare önskemål om utvidgningar av databasernas innehåll. Exempelvis efterfrågas längre tidsserier. Flera användare pekar också på möjligheterna att förbättra systemen för att söka information på webbplatsen och för att bearbeta informationen i databaserna. Många användare har vidare uttryckt behov av att få mer förklaringar till statistiken för att göra den mer lättillgänglig och enklare att tolka. På detta område har utredningen fått en rad förslag på förbättringar. Många behöver mer information om statistiska metoder, källor, skarvar i tidsserier, definitioner och urval, vad som ingår i statistiken, kvalitetsaspekter m.m. Bättre beskrivningar av fel och osäkerhet i statistiken efterfrågas generellt. Det finns också önskemål om förbättringar av pressmeddelan- dena. Analyser av utfall och utpekande av vad som är intressant ur ekonomisk synvinkel, liksom en avstämning av uppgifternas relevans jämfört med andra undersökningar, efterfrågas av många. Generellt framförs önskemål om att skillnader i resultat mellan olika undersökningar som mäter i princip samma sak bör förklaras mer utförligt. I den mån avgränsningar och definitioner skiljer sig åt mellan olika undersökningar bör detta tydliggöras. Det finns också särskilda synpunkter på nationalräkenskaperna. Många användare vill exempelvis få tillgång till utförliga beskriv- ningar av nationalräkenskapernas metoder. Det gäller bl.a. metoderna för säsong- och kalenderkorrigering. De uppfattas som oklara. Flera användare anser vidare att metoden för säsongrens- ning medför att de säsongrensade serierna även tar bort infor- mation om konjunkturvariationer. Flera användare uttrycker också behov av att få förklaringar till hur nationalräkenskapernas kedjeindex beräknas och hur de kan användas, t.ex. för omräkning till ett annat referensår än det nationalräkenskaperna använder. Avstämningarna i nationalräkenskaperna är ett annat område där det finns behov av information. I beräkningarna av national- räkenskaperna förekommer ett antal residualer och restposter, exempelvis restposter mellan BNP beräknad från produktions- och användningssidan. Dessa restposter och residualer uppstår när nationalräkenskaperna sätter samman statistik från olika områden och stämmer av dem mot varandra. Användarna vill veta hur dessa avstämningar går till. I detta sammanhang har flera användare föreslagit att SCB borde ägna mer tid åt att granska uppgifterna i primärstatistiken för att förbättra tillförlitligheten. Granskningen skulle bli bättre om samarbetet mellan de som arbetar med nationalräkenskaper och primärstatistik fördjupades, menar man. Många användare vill vidare att SCB skall redovisa information om osäkerheten i nationalräkenskaperna. De vill exempelvis veta hur stor spridningen av de preliminära räkenskaperna kring det slutliga utfallet har varit. De vill också veta om det finns en tendens att under- eller överskatta BNP i de preliminära nationalräken- skaperna. Det bör, menar man, framgå hur mycket preliminära utfall kan komma att revideras. Det bör också finnas mer information om revideringar i nationalräkenskaperna och vad de kan förklaras av. Flera användare har även synpunkter på nationalräkenskapernas revideringspolicy. De flesta vill att revideringar skall göras , förutsatt att nya uppgifter har tillkommit som får ett betydande genomslag på BNP. För att möta detta önskemål skulle nationalräkenskapernas nuvarande revideringspolicy behöva ändras. En kartläggning av skillnaderna mellan national- och finans- räkenskaperna vad gäller det finansiella sparandet efterfrågas av flera användare. I nationalräkenskaperna framkommer det finansi- ella sparandet som saldot mellan inkomster och utgifter, medan det i finansräkenskaperna beräknas utifrån förändringar i finansiella tillgångar och skulder. För vissa perioder har det uppstått stora skillnader mellan det finansiella sparandet beräknat i national- respektive finansräkenskaperna. Det skulle, menar man, vara värdefullt att klarlägga orsakerna till sådana skillnader och att vidta åtgärder för att få en bättre överensstämmelse. Flera användare efterfrågar också en tydlig beskrivning av skillnaderna mellan finans- och nationalräkenskaperna vad gäller det finansiella sparandet i pressmeddelanden och Statistiska meddelanden. Flera användare menar att någon form av samordningsfunktion mellan olika statistikprogram vid SCB borde finnas för att förbättra konsistensen mellan olika statistikprodukter och informera om skillnader mellan dem. Dessutom föreslår några användare att nationalräkenskaperna bör tillföras ekonomisk analyskompetens med uppgift att löpande pröva bl.a. konsistens, metoder och källor. Sådana personer skulle kunna göra den typ av analyser som görs vid , vilket skulle innebära tidigare kvalitetskontroller och skulle kunna resultera i mindre fel i det som publiceras. Några användare understryker behovet av samverkan med den ekonomiska och statistiska forskningen. De pekar på att klyftan mellan forskningsvärlden och utvecklingen av nationalräken- skaperna har varit stor i . Skillnaden mot är stor på detta område. Nationalräkenskaperna borde ha mer kontakt med forskare, både i och utomlands, för att bättre kunna bedöma och tolka statistiken, menar man. Konferenser om beräkningsmetoder m.m. föreslås som ett sätt att få in fler forskare i statistikproduktionen. Några användare har slutligen också särskilda synpunkter på fördelningsstatistiken De upplever att statistiken över hushållens ekonomi delvis är svårtolkad och osäker. Problem med definitioner och olika täckning gör det svårt att jämföra inkomststatistik från olika källor. Tillgången på longitudinella data behöver förbättras, likaså möjligheterna att jämföra inkomststatistik mellan olika typer av hushåll och över tiden. De s.k. ekvivalensskalorna, som används för att jämföra hushåll av olika storlek och sammansättning, behöver också ses över, menar man. 5.2Överväganden och fortsatt arbete Utredningens direktiv anger att utredningen skall göra en översyn av den ekonomiska statistiken. Utredaren skall börja med att göra en bred kartläggning av de förändrade samhällsbehoven och fast- ställa användarnas behov av ekonomisk statistik. Särskilt fokus skall ligga på nationalräkenskaperna och den primärstatistik de baseras på. Behovet av ökad aktualitet skall också belysas.