sou · GPB31d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Medan PRV enligt gällande rätt, vid registrering av en nyemission där emissionsbeloppet bestämts till ett viss belopp eller ett lägsta belopp, har att pröva om det sammanlagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade nya aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av någon annan uppgår till ökningsbeloppet avser denna prövning i det nya systemet att bolaget genom emissionen tillförts ett belopp som uppgår till det belopp eller lägsta belopp varmed bolagets egna kapital skall ökas genom emissionen. Vid en tillskottsemission genom emission av aktier kan i emissionsbeslutet anges att viss del av betalningen för varje aktie skall tillföras aktiekapitalet. I så fall kommer PRV:s granskning att innebära en kontroll av att aktiekapitalet tillförts det belopp eller lägsta belopp som angivits i emissionsbeslutet. Jfr också kommentaren till 18 §. I fjärde stycket regleras möjligheten att styrka att betalning erlagts för tecknade aktier respektive konvertibler. Enligt gällande rätt kan detta ske genom intyg antingen från auktoriserad eller godkänd revisor eller från den centrala värdepappersförvararen. Det senare alternativet förekommer aldrig i praktiken och inte heller synes något behov därav föreligga för framtiden. Kommittén föreslår därför att möjligheten att styrka betalning genom intyg från den centrala värdepappersförvararen utmönstras. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Rättsverkningar av registrering av tillskottsemission genom emission av aktier Paragrafen motsvarar 8 kap. 27 § förslag. Enligt gällande rätt innebär PRV:s registrering att aktiekapitalet är ökat med de emitterade aktierna nominella belopp. Kommittén föreslår att systemet med ett nominellt belopp på aktierna upphävs. Första stycket har anpassats därtill. Men kommitténs förslag innebär också att bolaget självt i emissionsbeslutet avgör om, och i så fall i vilken ut- sträckning, det belopp som betalas för aktierna skall föras till aktie- Med denna ordning får registreringen den rättsverkan att aktiekapitalet anses ökat med det sammanlagda belopp som betalats för tecknade och tilldelade nya aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av någon annan, till den del detta belopp enligt emissionsbeslutet skall tillföras aktiekapitalet. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 8 kap. 28 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Styrelsebeslut under förutsättning av bolagsstämmans godkännande Paragrafen motsvarar 8 kap. 28 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 8 kap. 30 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 8 kap. 31 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 8 kap. 32 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Styrelsebeslut enligt bolagsstämmans bemyndigande Paragrafen motsvarar 8 kap. 33 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 8 kap. 34 § förslag. Genom den nya lydelsen av andra styckets andra mening tydliggörs att hänvisningen till 12 § endast avser den däri angivna tiden. Förslaget till bemyndigande skall alltså hållas tillgängligt för aktieägarna före den stämma vid vilken frågan om bemyndigande skall prövas. Det är däremot inte nödvändigt att, för det fall be- myndigandet skall ge styrelsen rätt att besluta om apportemission, lämna någon styrelseredogörelse enligt 10 § eller revisorsyttrande enligt 11 §, inför denna stämma. Av 32 § följer att dessa handlingar skall upprättas när styrelsen utnyttjar bemyndigandet. Ett krav på att upprätta dem redan inför beslut om bemyndigande skulle kraftigt minska bemyndigandeinstitutets användbarhet för apportemissioner t.ex. vid offentliga uppköpserbjudanden där betalning erbjuds i form av aktier i köparbolaget. Samma sak skulle gälla apportemissionsliknande överlåtelser av egna aktier, eftersom bestämmelserna om sådana över- låtelser hänvisar till de nu aktuella emissionsreglerna. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar med smärre ändringar 8 kap. 35 § förslag. I linje med vad PRV anfört i sitt remissvar betänkande anser kommittén att ett av styrelsen med stöd av bemyndigande fattat beslut om tillskottsemission skall kungöras även om samtliga aktie- ägare varit företrädda vid den stämma som beslutat om bemyndigandet. Hänvisningen till den föreslagna 14 § har därför begränsats till att avse endast de tre första styckena i paragrafen. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Aktieteckning med utnyttjande av optionsrätt m.m. Paragrafen motsvarar 8 kap. 39 § första meningen förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Upptagande av aktierna i aktieboken m.m. Paragrafen motsvarar 8 kap. 39 § andra meningen förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 8 kap. 40 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 8 kap. 41 § förslag. I andra meningen har alternativet att styrka betalning genom intyg från den centrala värdepappersförvararen utmönstrats, se kommentaren till 23 §. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar, tillsammans med 40 §, 8 kap. 42 § förslag. Kommittén föreslår att systemet med ett nominellt belopp på aktierna upphävs, se kommitténs allmänna överväganden kapitel 2. Be- stämmelsen har anpassats därtill. Den har också anpassats till den föreslagna ordningen att bolaget självt avgör om, och i så fall i vilken utsträckning, den betalning som erläggs för nya aktier vid teckning med stöd av teckningsoption eller det vederlag som tillförs bolaget vid konvertering skall tillföras aktiekapitalet, jfr kommentaren till 24 §. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Upptagande av aktierna i aktieboken m.m. Paragrafen motsvarar 8 kap. 36 § förslag. Den i första meningen föreskrivna skyldigheten att genast ta upp nya aktier i aktieboken åvilar i kupongbolag styrelsen och i avstäm- ningsbolag den centrala värdepappersförvararen. Lagtexten har utfor- mats i enlighet härmed. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 8 kap. 37 § förslag. Vid ett avskaffande av systemet med nominellt belopp på aktierna bortfaller behovet av att , vid registre- ring av att konvertering ägt rum, kontrollerar att bolaget på grund av de utbytta konvertiblerna tillförts vederlag till ett värde som motsvarar minst det sammanlagda nominella beloppet av de aktier som lämnats i utbyte. Någon motsvarighet till 8 kap. 38 § förslag finns därför inte i det nu framlagda förslaget. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar, tillsammans med 37 §, 8 kap. 42 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Registrering av konvertibler och teckningsoptioner Paragrafen motsvarar 5 kap. 1 § sjätte stycket ABL. Lydelsen har an- passats till lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. Särskilda bestämmelser om vissa riktade emissioner m.m. Paragrafen motsvarar 9 kap. 1 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 9 kap. 2 § förslag. I första stycket 1 och 2 har den uttryckliga referensen till styrelsesuppleanter respektive vice verkställande direktör tagits bort. Att bestämmelsen omfattar även dessa personer framgår av 7 kap. 2 respektive 24 §. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 9 kap. 3 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 9 kap. 4 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 9 kap. 5 § förslag. I första stycket 1 och 2 har den uttryckliga referensen till styrelsesuppleanter respektive vice verkställande direktör tagits bort. Att bestämmelsen omfattar även dessa personer framgår av 7 kap. 2 respektive 24 §. För en kommentar i övrigt hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 9 kap. 6 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Paragrafen motsvarar 9 kap. 7 § förslag. För en kommentar hänvisas till betänkandet. 14 kap. Värdeöverföringar från bolaget till aktieägare eller annan Paragrafen är ny. Den innehåller en definition av begreppet värde- överföring i fem punkter. Punkterna 1–4 torde inte kräva någon kommentar. Det är fråga om utbetalningar som regleras mer eller mindre i detalj i aktiebolagslagen och som av bolaget öppet redovisas som aktiebolagsrättsliga transak- tioner. Från redovisningssynpunkt är dessa typer av utbetalningar att hänföra till affärshändelser, se 2 § första stycket 7 bokföringslagen (1999:1978) Punkten 5 behandlar något som i doktrinen ofta betecknas som förtäckt vinstutdelning. Transaktionerna beskrivs i lagtexten som affärshändelser. Begreppet anknyter till det nyssnämnda lagrummet i bokföringslagen. Där definieras en affärshändelse på följande sätt: Alla förändringar i storleken och sammansättningen av ett företags för- mögenhet som beror på företagets ekonomiska relationer med om- världen, såsom in- och utbetalningar, uppkomna fordringar och skulder samt egna tillskott till och uttag ur verksamheten av pengar, varor eller annat. Ordet värdeöverföring antyder att ett värde skall överföras från bolaget, vars förmögenhet minskas, till någon annan. Så torde det också förhålla sig i flertalet fall. Som punkten 5 är skriven täcker den emellertid också det fallet att bolaget förlorar värde utan att någon annan gör en motsvarade ekonomiska . Av termen affärshändelse framgår emellertid att det beslut eller den åtgärd varigenom bolaget tillfogas förmögenhetsförlust skall fattas eller vidtas av personer med anknytning till bolaget. Det är inte alla affärshändelser som omfattas av punkten 5. Det är för det första bara transaktioner som leder till att bolagets förmögenhet minskar som behandlas här. Om en transaktion innebär att bolagets förmögenhet består oförändrad eller till och med ökas är punkten inte tillämplig. Huruvida en transaktion påverkar bolagets förmögenhet negativt får avgöras med tillämpning i första hand av vanliga värde- ringsprinciper. Om bolaget för att ta ett exempel ger ett lån till lägre ränta än marknadsräntan, är bolagets fordran på låntagaren mindre värd än om lånet lämnats på marknadsmässiga villkor och denna skillnad skall i vissa fall synliggöras i balansräkningen, jfr rekommendation RR3 Redovisning av fordringar och skulder med hänsyn till räntevillkor och dold räntekompensation. Även om bolaget inte kan anses ha någon skyldighet att ta hänsyn till eller upplysa om en skillnad av nu angivet slag i sin redovisning, får ett lån till ränta som understiger den marknadsmässiga anses vara förlustbringande vid tillämpningen av förevarande punkt 5. Frågan om låneräntan är marknadsmässig eller ej får avgöras med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet med tillämpning av vanliga regler om bevisbörda och bevisvärdering. En ytterligare förutsättning för att punkten 5 skall vara tillämplig är att den ifrågavarande förlustbringande affärshändelsen företagits av annat än rent affärsmässiga skäl. Vilka motiv bolagets motpart därvid har haft kan lämnas därhän. Intresset skall i stället riktas mot dem som agerat för bolaget och fokuseras på vilka motiv de kan ha haft för att företa en transaktion som förorsakat bolaget en förmögenhetsförlust. Som framgår indirekt av lagtexten kan en i grunden legitim affärs- överenskommelse förses med sidovillkor som syftar till att gynna exempelvis en aktieägare. Transaktionen företas då inte längre av rent affärsmässiga skäl och faller därmed under punkten 5. betänkande lämnades följande exempel på icke affärs- mässigt betingade transaktioner som medför att bolagets förmögenhet, direkt eller indirekt, minskar: Det kan röra sig om att bolaget avhänder sig egendom till underpris, förvärvar egendom till överpris, utbetalar lön eller arvode för tjänster eller arbeten som inte alls eller endast delvis motsvaras av utbetalningen, lånar ut medel till en i förhållande till marknadsräntan låg ränta eller upptar lån till en högre ränta än marknadsräntan, avskriver fordringar, etc. Hur transak- tionen rubriceras har inte någon betydelse i sammanhanget. Huruvida transaktionen kan anses affärsmässigt betingad får i det en- skilda fallet avgöras med hänsyn till värdediskrepansens storlek, transaktio- nens karaktär (köp, byte, pant, borgen, löneutbetalning etc.), mottagarens relation till bolaget (aktieägare med mer eller mindre stort inflytande i bolaget, styrelseledamot eller ledande befattningshavare i bolaget, utom- stående etc.) och övriga omständigheter. Det kan givetvis inte komma i fråga att betrakta varje transaktion som är oförmånlig för bolaget och förmånlig för motparten som en värdeöverföring (jfr s. 131). Det bör understrykas att även en transaktion som kortsiktigt kan för- utses bli förlustbringande mycket väl kan vara affärsmässigt motiverad i ett längre perspektiv. Tillåtna former för värdeöverföring Paragrafen reglerar de tillåtna formerna för värdeöverföringar. Första stycket motsvarar med smärre ändringar 16 kap. 1 § i det för- fattningsförslag som kommittén lade fram i delbetänkandet Vinstut- delning i aktiebolag (SOU 1997:168). Bestämmelsen anger på vilka sätt värdeöverföringar får ske från bolaget. Bestämmelsen tar sikte på värdeöverföringar beslutade av bolaget genom därtill behörigt bolags- organ, vanligtvis bolagsstämman. I punkterna 1–4 anges samma fyra former av öppen värdeöverföring som upptagits i 1 § 1–4. Bestämmelser om hur sådana värdeöver- föringar skall göras finns i 15–17 och 22 kap. Punkten 5 erinrar om att det i 5 § finns en specialregel för ett särskilt slag av värdeöverföring, nämligen gåva till allmännyttigt ändamål. Andra stycket är nytt. Det ger uttryck för den grundläggande principen att regler uppställda uteslutande till aktieägarnas skydd kan åsidosättas om samtliga aktieägare samtycker därtill. Det innebär i förevarande sammanhang att värdeöverföring också kan ske i annan form om alla aktieägare är överens därom. Av bestämmelsen följer bl.a. att beslut om värdeöverföringar i strid med bolagets syfte får fattas endast av aktieägarna samfällt. Att en värdeöverföring beslutad av aktieägarna samfällt inte får inkräkta på borgenärsskyddet framgår av 3 §. Skyddet för bolagets bundna egna kapital och försiktighetsregeln Paragrafen motsvarar närmast 16 kap. 11 § i SOU 1997:168. I ett aktiebolag svarar aktieägarna inte personligen för bolagets förpliktelser utan bolagets borgenärer hänvisas till bolagets tillgångar för betalning. Om bolagets tillgångar fritt kunde avhändas bolaget och skulderna ökas utan begränsning, skulle borgenärernas rätt till be- talning ur bolagets tillgångar vara illusorisk. I aktiebolagslagen finns därför bestämmelser som skall garantera att det alltid finns en behållen förmögenhet i bolaget, bolagets bundna egna kapital. Den grund- läggande bestämmelsen härom har upptagits i förevarande paragraf. I första stycket första meningen föreskrivs att bolaget inte får företa en värdeöverföring till aktieägare eller annan, om det inte finns full täckning för det bundna egna kapitalet efter överföringen. Värde- överföring definieras i 1 §. Med full täckning förstås att det sammanlagda bokförda värdet av bolagets tillgångar överstiger summan av skulderna och avsättningarna enligt samma balansräkning med belopp som minst motsvarar summan av aktiekapitalet, reservfonden, uppskrivningsfonden och fond som enligt bestämmelse i bolagsordningen skall vara bunden. Beräkningen av om det finns full täckning för det bundna egna kapitalet sker med ledning av den balansräkning som skall ligga till grund för stämmans eller styrelsens beslut om värdeöverföring. Skall beslutet fattas på ordinarie stämma på vilken balansräkningen enligt bolagsordningen skall fastställas, skall stämman först pröva frågan om fastställelse och därefter beräkna täckningsgraden med ledning av balansräkningen i fastställt skick. Det framgår av andra meningen. Kommittén anser att det bör vara tillåtet med vinstutdelning i efterskott genom beslut på extra stämma. En sådan ordning kan emellertid innebära risker för borgenärerna. Antag att ett bolag har fastställt en balansräkning som utvisar att bolaget har fritt eget kapital av viss storlek och att ordinarie stämman beslutat om utbetalning av hälften av detta. Under det löpande räkenskapsåret går emellertid bolaget med kraftig förlust, skulderna ökar och tillgångarnas värde minskar så att det inte längre finns täckning för det bundna egna kapitalet. Under sådana omständigheter får den återstående hälften av det fria egna kapitalet inte längre tas i anspråk för efterskottsutdelning eller annan värdeöverföring. Det framgår av första meningen. För att kravet i första meningen på att det skall finnas full täckning för det bundna egna kapitalet efter en värdeöverföring skall bli effektivt måste beräkningen av täckningsgraden ske på ett aktuellt material. I princip bör fordras upplysningar om bolagets ställning som är lika fullständiga som på en ordinarie bolagsstämma på vilken balans- räkningen fastställs. Det gäller inte bara tillgångar, skulder och avsätt- ningar utan också det egna kapitalet. Ökning eller minskning av det registrerade aktiekapitalet bör sålunda beaktas liksom förändringar i reservfonden, uppskrivningsfonden och annan bunden fond. I enlighet härmed föreskrivs i tredje meningen att om fråga om värdeöverföring prövas på en extra bolagsstämma eller av styrelsen – vid inlösen av aktier enligt förbehåll i bolagsordningen eller vid förvärv av egna aktier med stöd av bemyndigande – skall beräkningen göras på grundval av följande handlingar, nämligen 1.en kopia av den årsredovisning som innehåller senast fastställda balans- och resultaträkningar, försedd med en anteckning om bolags- stämmans beslut om bolagets vinst eller förlust, 2.en kopia av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, 3.en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsent- lig betydelse för bolagets ställning, vilka har inträffat efter det att års- redovisningen lämnades med uppgift om förändringar i det bundna egna kapitalet som har skett , och 4.ett yttrande av revisorerna över den redogörelse som avses i 3 med uttalande om huruvida bolagsstämman bör besluta i enlighet med förslaget. I 15 kap. 5 § ges föreskrifter om att den angivna informationen skall tillhandahållas aktieägarna vid förslag till beslut om vinstutdelning på extra stämma. Motsvarande föreskrifter har upptagits i 16 kap. 12 § andra stycket och 17 kap. 7 § beträffande förslag till beslut om förvärv av egna aktier respektive minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna. I andra stycket behandlas den s.k. försiktighetsregeln. För en kom- mentar hänvisas till betänkande. I tredje stycket behandlas minskning av aktiekapitalet och reserv- fonden för avsättning till fritt eget kapital. En sådan avsättning kan ses som en förberedelse till utbetalning till aktieägarna. Beslut av angivet slag jämställs därför, i förevarande paragraf, med minskningsbeslut med direkt återbetalning till aktieägarna. Värdeöverföringar under löpande räkenskapsår Som anförts under 3 § föreslår kommittén att det skall vara möjligt att besluta om värdeöverföring på extra stämma. Därvid motsätter sig kommittén värdeöverföringar som tar i anspråk överskott i bolagets verksamhet som upparbetas under löpande verksamhetsår. ningar i förskott skall alltså även i fortsättningen vara förbjudna medan utbetalningar i efterskott, vare sig de sker öppet eller förtäckt, godtas. Det innebär att sedan ordinarie bolagsstämma fastställt balans- räkningen för ett räkenskapsår, den kan besluta om över- föring av ett sammanlagt värde som högst uppgår till det fria egna kapitalet enligt balansräkningen. Om stämman beslutar om överföring av ett lägre värde, kan en senare extra stämma besluta om överföring helt eller delvis av vad som därefter återstår av fritt eget kapital. Detta kan upprepas vid ytterligare en eller flera extra stämmor, under förut- sättning att stämman hålls senast dagen före nästa ordinarie bolags- stämma. Varje extra stämma som skall pröva fråga om utbetalning i efterskott måste veta hur mycket av det fria egna kapitalet enligt den senast fastställda balansräkningen som återstår efter de beslut om värdeöverföring som har fattats sedan balansräkningen fastställdes. Det är därvid att märka att det inte bara är vinstutdelning som räknas. Också värdeöverföringar i form av förvärv av egna aktier och minsk- ning av aktiekapitalet för återbetalning eller avsättning till fritt eget kapital skall tas med i beräkningen. Reglerna om värdeöverföringar i efterskott gäller inte bara extra bolagsstämmor utan också styrelsen. Styrelsen kan med stöd av bolags- ordningen besluta att bolaget skall lösa in aktier och med stöd av bolagsstämmans bemyndigande besluta att bolaget skall förvärva egna aktier. Vid beräkningen skall hänsyn tas inte bara till förändringar beträffande tillgångar, skulder och avsättningar utan också i fråga om det egna kapitalet. Ökning eller minskning av det registrerade aktie- kapitalet bör sålunda beaktas liksom förändringar i reservfonden, upp- skrivningsfonden och annan bunden fond, se 3 § tredje meningen punkten 3 in fine. I förevarande paragraf har i enlighet med det anförda upptagits en begränsningsregel som innebär att från och med den ordinarie bolagsstämma på vilken resultaträkningen och balans- räkningen för räkenskapsår 1 har fastställts till den ordinarie bolags- stämma på vilken årsredovisningen för räkenskapsår 2 skall behandlas, värdeöverföringar får ske med ett sammanlagt belopp som uppgår till högst det fria egna kapitalet enligt den fastställda balansräkningen. Paragrafen överensstämmer i sak med 12 kap. 6 § ABL En gåva från bolaget innebär en värdeöverföring. Den strider mot vinstsyftet och kan lämnas endast om aktieägarna samfällt beslutar därom. I förevarande paragraf behandlas ett undantag från denna huvudregel, nämligen gåva till allmännyttigt eller därmed jämförligt ändamål. Sådan gåva får, om den är skälig med hänsyn till ändamålets beskaffenhet, bolagets ställning och omständigheterna i övrigt, och gåvan inte strider mot 3 §, beslutas av bolagsstämman. Är gåvan med hänsyn till bolagets ställning av ringa betydelse får den beslutas av styrelsen. Rättsföljderna vid olaglig värdeöverföring Paragrafen motsvarar 16 kap. 12 § i SOU 1997:168. För en kommentar hänvisas till det betänkandet. Paragrafen är ny. Den slår fast att bolagsverksamhetens syfte är att bereda vinst och att denna skall fördelas bland aktieägarna om inte annat före- skrivs i bolagsordningen. Finns det i bolaget endast ett aktieslag skall vinsten fördelas bland aktieägarna i förhållande till deras aktieinnehav. Detsamma gäller om det finns flera aktieslag, men dessa inte skiljer sig åt i fråga om de ekonomiska rättigheterna i bolaget. Av 2 kap. 7 § framgår att i bolagsordningen kan föreskrivas att bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha ett annat syfte än att ge vinst till fördelning bland aktieägarna. Paragrafen motsvarar 16 kap. 2 § i SOU 1997:168. För en kommentar hänvisas till betänkandet. Förslag till beslut om vinstutdelning Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 16 kap. 3 § andra meningen i SOU 1997:168. För en kommentar hänvisas till be- tänkandet. Paragrafen motsvarar närmast 16 kap. 5 § i SOU 1997:168. Bestämmelserna knyter an till 14 kap. 4 §. Som utvecklats i an- slutning till den paragrafen finns det en beloppsgräns som gäller för alla värdeöverföringar som företas från och med en ordinarie bolags- stämma till den nästa. får de sammanlagda värdeöver- föringarna inte överstiga det fria egna kapitalet enligt den fastställda balansräkningen. Hur mycket som står till stämmans eller styrelsens förfogande för värdeöverföring skall beräknas enligt 14 kap. 4 §.