sou · GPB381 · 2002-01-01 00:00:00 — Daglig beslutsinfo från AIS-Å inkl dp och kostnadsställe beräknar och betalar ut aktivitetsstödet till deltagare som arbetsförmedlingen anvisat till arbetsmarknadspolitiska program. Arbetslöshetskassorna och RFV/försäkringskassorna får elektroniskt uppgifter från AMS om vilka medlemmar som anvisats till program med aktivitetsstöd, varefter RFV/försäkringskassorna aviseras uppgift om dagpenningens storlek från berörd arbetslöshetskassa för att fastställa aktivitetsstödets storlek. Uppgiften lämnas dagen efter det att arbetsförmedlingen aviserat anvisning till arbetsmarknadspolitiskt program. RFV/försäkringskassorna sänder därefter beslut om aktivitetsstödets storlek till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program , d.v.s. den tredje dagen efter det arbetsförmedlingen anvisade personen ifråga till programmet. betalar ut aktivitetsstödet mellan den 24:e och 28:e . Utbetalningsperioden löper fr.o.m. den 11:e i en månad t.o.m. därpå. Dessa fasta utbetalningsperioder gäller i regel alla deltagare utom de som deltar i reguljär utbildning eller start av näringsverksamhet. Dessa deltagare lämnar själva sin studieför- säkran eller motsvarande i efterskott. fått närvarorapport respektive studieförsäkran betalar denna ut aktivitetsstödet för de dagar personen ifråga deltagit i programmet. För att deltagaren ska få utbetalning av aktivitetsstöd ska försäkring s- kassan således få en studieförsäkran från deltagaren eller närvarorapport från programanordnaren som anger vilka dagar deltagaren varit närv a- rande i programmet. Vid frånvaro ska anledningen anges. Vid sjukdom ska deltagaren ha gjort sjukanmälan till . Anordnaren av programmet (skolan/praktikplatsen m.fl.) ska intyga att deltagaren varit närvarande de dagar som angetts på försäkran/närvarorapporten. Vid utbetalning av aktivitetsstöd gör avdrag för skatt och i förekommande fall avdrag för utbetalt studiestöd, rehabilitering s- penning, föräldrapenning, m.m. samt för eventuellt återkrav och utmä t- ning. Enligt gällande bestämmelser om aktivitetsstöd beslutar försäkringska s- san om återbetalningsskyldighet om någon fått stöd utan att vara berä t- tigad till det. Om personen ifråga ålagts återbetalningsskyldighet för utbetalt aktivitetsstöd kan återkräva pengarna genom kvittning eller direkt återbetalning. fattades beslut om återkrav i 960 ärenden med en sa m- mantagen ursprunglig skuld som uppgick till ca . Vid maskinell beräkning av aktivitetsstödets storlek samt senare vid utbetalning görs följande kontroller i de olika systemen: ·Om det finns annat pågående dagersättningsärende. ska i detta fall utreda om personen ifråga har i n- komster vid sidan av studier för att fastställa vilande sjukpennin g- grundande inkomst (SGI) och studietids-SGI. Om den studerande inte har inkomst vid sidan av studierna har hon/han inte rätt till dessa dagersättningar från fr.o.m. den dagen han är berä t- tigad till aktivitetsstöd. ·Om pensionsförmåner betalats ut till deltagaren när utbetalaren är RFV/, () eller Kommunernas Pensionsanstalt (KPA). Då görs vidare utredning om pension/livräntebelopp samt om ersättningarna avser samma inkomstbortfall som aktivitetsstödet avser att ersätta. Vid utredning tas också hänsyn till om programmet bevi l- jats på deltid (omfattningen) och vilket inkomstbortfall pension/liv- räntan är a vsedd att täcka. ·Om deltagare har beviljats studiestödsförmåner eller motsvarande. I detta fall sänds manuellt förfrågan till CSN om avdrag skall göras och med vilket belopp från aktivitetsstödet för det utbetalda studiestödet, m.m. När rätten till aktivitetsstödet upphör aktiveras vilande SGI dagen efter programmet har upphört. har det totala utbetalningsbeloppet för akt i- vitetsstöd varierat från 6,4 till 13 miljarder med högsta nivåer . Diagrammet nedan visar utbetalt aktivitetsstöd av RFV/försäkringskassorna årl igen . 14 000 000 000 12 000 000 000 10 000 000 000 8 000 000 000 6 000 000 000 4 000 000 000 2 000 000 000 hanterades drygt 459 000 ärenden om aktivitetsstöd, varav ca 75 000 avsåg garantibeloppet (garantibeloppet höjdes från per dag till per dag ) och således inte gällde medlemmar i arbetslöshetskassorna respektive medlemmar som inte vid arbetslöshet haft rätt till arbetslöshetsersättning. Totalt sett a v- ser ca 102 000 av ärendena () ärenden vid Alfa-kassan. Hur ärendena var fördelade efter a-kassetillhörighet red ovisas i bilaga. Fördelningen i utbetalt belopp mellan olika ersättningsnivåer: inkoms t- relaterad ersättning (AKASSA), grundbelopp () och garantibeloppet (103) redovisas i diagrammet nedan. Utbetalt aktivitetsstöd fördelat på ersättningsnivåer -10 000 000 genomfördes totalt sett 1 151 287 unika utbetalningar av aktivitetsstödet hos . Antalet utbetalningar följer säsongsvariationerna i volymen arbetsmarknadspoliti s- ka program med aktivitetsstöd enligt nedanstående di agram. Antal utbetalningar för aktivitetsstöd För att diskutera och jämföra kostnadsnivåer mellan RFV/ försäkrings- kassorna och arbetslöshetskassorna har utredningen arbetat med att få fram enhetliga definitioner. I det följande redovisas de begrepp som använts i denna utredning och som har som utgångspunkt bl.a. Handledning i prissättning från . Möjligheterna att ta fram jämförbara kostnadsredovisningar har ändå varit begränsade eftersom olika organisationer har olika sätt att redovisa kostnader och kostnadsfördelning. De begrepp utre dningen arbetat med är följande: En fast kostnad är opåverkad vid förändring av verksamhetsvolymen inom ett visst intervall. En rörlig kostnad förändras progressivt, degressivt eller proportionellt med förändringen i verksamhetsvolymen. Utredningen har utgått ifrån att den rörliga kostnaden kommer att öka proportionellt vid förändring av volymerna. För att lättare kunna göra en jämförelse mellan RFV:s/försäkringskassornas och arbetslöshetskassornas kostnader för att administrera utbetalningen av aktivitetsstöd har en kostnadsmall tagits fram utifrån en självkostnad smodell. Här nedan redovisas kostnaderna enligt utredningens modell för RFV: s och FK: s administration av aktivitetsstödet för samt det belopp för som SO begärt för att arbetslöshetskassorna ska överta utbetalningsansvaret för aktivitetsst ö det. Kostnader i Mkr för budgetår 2000 1) Löner, arvoden, lkp, soc.avg. Konsulter, utbildning m.m. Kostnader för drift, förvaltning, Lokalhyra, el, städning, reparation Kostnader för telefon och post Telefon, fax och porto Information, kontorsmaterial, Papper, trycksaker, leasing varav ADB (datorer, systemutv. varav lokaler (inkl möbler) varav övrigt (maskiner m.m.) Lokalkostnader FK 2) Övriga driftskostnader FK 3) Avskrivningar RFV och FK 4) Totala kostnader i Mkr 1)Utgångspunkten för beräkningen är volymer avseende , antal utbetalningar är 1 151 287. Den fasta kostnaden för A r- betslöshetskassorna är beräknad på volymen 1 690 000 utbeta l- ningar. 2)Dessa kostnader redovisas som indirekta kostnader. 3)Dessa kostnader redovisas som indirekta kostnader. 4)Dessa kostnader redovisas som indirekta kostnader. Det finns skillnader i organisationernas sätt att redogöra för sina kos t- nader. ·RFV redovisar flera kostnadsposter som indirekta kostnader. Fördelningsnyckeln är beräknad utifrån andelen tid enligt tidr e- dovisning hos , som för aktivitetsstödet är . I dessa kostnader ingår lokalkostnader, övriga driftskostn a- der finansiella kostnader och avskrivningar för försäkrings-ka s- sorna samt RFV. ·SO beräknar att de kostnader som behöver kompenseras för a r- betslöshetskassorna är sådana extra kostnader som uppstår om arbetslöshetskassorna övertar utbetalningarna av aktivitetsst ö - det. Dessa kostnader består av tre delar. En tredjedel är styckekostnad per utbetalning, en tredjedel är porto och trans- aktionskostnad i utbetalningssystem () per utbetalning och en tredjedel är grundkostnad per utbetalning inom ett visst volymintervall. Styckekostnaden och porto/motsvarar enligt utredningens bedömning rörliga kostnader. Grundkostnaden motsvarar en fast kostnad. I redo- visningen ovan över den fasta kostnaden för arbetslöshetska s- sorna har man utgått ifrån en volym på 30 000 unika utbeta l- ningar per 4 veckors intervall vilket ger en volym på 1 690 000 utbetalningar . Eftersom den fasta kostnaden inte påverkas på samma sätt av volymförändringar som den rörliga kostnaden har utredningen beräknat den fasta kostnaden på av SO angivet volymintervall. I redovisningen är den fasta kostnaden fördelad på posterna personalkostnader, IT-kostnader, lokalkostnader, övriga driftskostnader samt avskri vning. Den rörliga kostnaden för Arbetslöshetskassorna har beräknats, genom faktisk utbetalningsvolym (1 151 287 enskilda utbetalningar), att bli totalt och den fasta kostnaden genom beräknad volym (uppgift från SO, 1 690 000 enskilda utbetalningar), att bli totalt . I beräkningen ingår således inga indirekta kostnader motsvara n- de vad RFV redovisat. Orsaken till att SO inte räknat med indi- rekta kostnader är att de tillkommande kostnader i huvudsak är direkta kostnaderna i utbetalningssystemet. De gemensamma kostnaderna kommer enligt deras bedömning endast att öka marginellt med förutsättningen att de två utbetalningssystemen kan bygga på i stort sett samma rutiner och ersättningsre gler. Ersättningsregler och nuvarande hantering Stöd till resor, övernattning, dubbelt boende och vissa utredningar inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska programmen regleras i §§15-21 i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Villkoret för att få stöd för resor är att kostnaderna är nödvändiga för att någon ska kunna ta del av ett arbetsmarknadspolitiskt program. Reglerna för stöd till resor är uppdelade i två avsnitt i nämnda föror d- ning: ·§ 15 a-c, stöd för dagliga resor eller motsvarande till samtliga delt a- gare. ·§ 16-21, särskilt stöd till resor m.m. i vissa program till personer med funktionshinder. Stödet enligt § 15 a-c betalas ut av länsarbetsnämnderna (15 §), stöd enligt §§ 16-21, betalas ut av (22 §). Administration, rutiner och system Administrationen av reseersättning sköts på olika sätt bl.a. beroende på om ersättningen avser en person med funktionshinder eller övriga. Arbetsförmedlingen meddelar aktuell försäkringskassa per post om en deltagare har funktionshinder och skall ha särskilt stöd till resor m.m. i enlighet med § 16-21 i förordningen om aktivitetsstöd. Uppgifterna används av som underlag för beräkning och utbeta l- ning. Aviseringen av utbetalningarna till AMS görs i efte r- skott via datafil. Kostnaden för dessa resor belastar anslaget för aktiv i- tetsstöd (utgiftsområde 13, anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersät t- ning och aktivitetsstöd). Beslut om stöd till resor m.m. i enlighet med § 15 a-c i förordningen om aktivitetsstöd skickas av arbetsförmedlingen till AMS Ekonomitjänster för utbetalning, som görs i AMS ekonomisystem. Kostnaden för dessa resor belastar anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m. (utgiftsområde 13). AMS hade under totalt sett 71 592 utbetalningstrans- aktioner avseende stöd till resor mm i samband med arbetsmarknadsp o- litiska program. Ersättningen som betalades ut uppgick till . RFV hade under totalt sett 18 300 utbetalningar avse- ende stöd till resor mm i samband med program. Ersättningen som b e- talades ut uppgick till . Kostnader för resor m.m. i samband med program RFV: s administrationskostnader för hanteringen av resor till personer med funktionshinder har redovisats till . AMS har tidigare uppgivit att hanteringskostnaderna för den del, som RFV hanterar , kommer att ligga på samma nivå som RFV:s kos t- nader. 5.Arbetslöshetskassor och arbetslöshetsersät t- ning, nuläge Arbetslöshetsförsäkringen administreras av 38 arbetslöshetskassor med ställning som privaträttsliga föreningar. Alla arbetslöshetskassor utom Alfa-kassan består av medlemmar i fackliga sammanslutningar. Ar- betslöshetskassornas administration av ersättning bekostas av medlem s- avgifter. I Alfa-kassan bekostas administrationen för de som får i n- komstrelaterad ersättning genom att man är ansluten och betalar en a n- slutningsavgift. Alfa-kassan administrerar dessutom ersättningen, grundbeloppet, till de arbetslösa som inte är medlemmar/anslutna till någon arbetslöshetskassa. Denna administrationen finansieras med ett särskilt anslag från staten. I stort sett hela försäkringskostnaden beko s- tas av staten (arbetslöshetskassorna betalar viss finansieringsavgift till staten). Arbetslöshetskassornas organisation varierar. Ett antal arbet s- löshetskassor har endast verksamhet centralt medan andra har en d e- centraliserad verksamhet till lokalkontor. Sammantaget finns i storleks- ordningen 300 arbetsställen i arbetslöshetskasseorganis ationen. En arbetslöshetskassa ska ha en styrelse med minst tre ledamöter, varav en ska vara statens representant och utses av AMS. Övriga styrelsel e- damöter utses av kassans föreningsstämma. Arbetslöshetskassorna står under tillsyn av AMS, en tillsynsuppgift som motiverats av att arbets- löshetskassorna är privaträttsliga organ som betalar ut statliga medel av stor omfattning. Statsbidragen till arbetslöshetskassornas utbetalning av arbetslöshetsersättning har omfattat 13 – . Enligt gällande rättspraxis är arbetslöshet s- kassornas beslut i enskilda ärenden om arbetslöshetsersättning att b e- trakta som myndighetsutövning och står under tillsyn av JO och JK. Det är staten som är skadeståndsskyldig för felaktigheter i arbetslöshetska s- sornas hantering av ärenden gentemot enskilda. Arbetslöshetsersättning betalas av arbetslöshetskassorna till den som uppfyller vissa villkor fastställda i lagen (1997:238) om arbetslöshet s- försäkring. Arbetslöshetsersättningen består av två delar: ·en frivillig inkomstbortfallsförsäkring (inkomstrelaterad ersät t- ning). För att få ersättning krävs att den som söker ersättning ska vara: ·helt eller delvis arbetslös, ·arbetsför och kunna ta arbete, ·beredd att anta lämpligt arbete, ·arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Den som söker ersättning ska dessutom: ·ha utfört arbete i sådan omfattning att arbetsvillkoret är uppfyllt (gäller både grundbelopp och inkomstrelaterad ersättning). För att få inkomstrelaterad ersättning krävs även att den sökande: ·har varit medlem i en arbetslöshetskassa så länge att medlem s- villkoret är uppfyllt. Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. Följande förändringar genomfördes fr.o.m. : ·Den arbetssökande ska i samråd med arbetsförmedlingen me d- verka till att en individuell handlingsplan upprättas. ·Endast förvärvsarbete får tillgodoräknas i arbetsvillkoret för rätt till ersättning. Program med aktivitetsstöd räknas således inte som arbetad tid i arbetsvillkoret. ·Ersättningsperioden begränsades för alla. ·I vissa fall kan en ersättningsperiod bli förlängd med högst . ·Under av en ersättningsperiod får den sökande b egränsa sitt sökområde. ·Sanktionsreglerna har förändrats. Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. De förändringar som genomfördes fr.o.m. var följande: ·Grundbelopp och lägsta dagpenning höjs till . ·För inkomstrelaterad ersättning införs ett förhöjt belopp med en övre gräns på per dag i en ersättningsperiod. Därefter är den högsta dagpenningen per dag. ·Den förhöjda ersättningen ska samordnas med aktivitetsstöd och särskilt utbildningsbidrag. Administration, rutiner och system För de kassamedlemmar som anmäler sig på arbetsförmedlingen och skrivs in informeras respektive medlems arbetslöshetskassa genom en Ersättningsanmälan skickas med datafil till r e- spektive arbetslöshetskassa. Med utgångspunkt från ersättningsanmälan skickar arbetslöshetskassan ett informationspaket till medlemmen med bl.a. information om vilka rutiner som gäller, uppmaning att komma in med Anmälan om arbetslöshet och Arbetsgivarintyg från sin(a) arbetsgivare samt deklarationskort, s.k. kassakort, . När alla handlingar har kommit in beslutar kassan om sökande är berä t- tigad till ersättning och storleken på dagpe nningen. Kassakorten är underlag för utbetalning av arbetslöshetsersättning. På varje kassakort kan man deklarera 2 veckors arbetslöshet. Ifyllda kassa- kort skickar medlemmen till en inskanningscentral. De flesta arbetslö s- hetskassor låter göra sin inskanning hos ett företag i . Några kassor har egen inskanning. De inskannade kassakorten skickas med datafil till respektive arbetslöshetskassa. De kort som inte kunnat tolkas eller är fel förtecknas och åtgärdas av handläggare. Övriga kassakort lagras direkt i arbetslöshetskassornas datasystem, OAS, för utbetalning. AMS beviljar statsbidrag för utbetalningarna av arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetskassorna ansöker om statsbidrag hos AMS genom en statsbidragsansökan. Ansökan består av Statsbidragsansökan på papper med arbetslöshetskassans samlade begäran av statsbidrag och en datafil med varje arbetslöshetskassas samlade begäran om statsbidrag för den ersättning som ska betalas ut uppdelat på olika ersättningsslag. Både statsbidragsansökan och datafilen skickas till AMS. Begärt statsbidrag för arbetslöshetsersättning enligt Statsbidragsansökan jämförs med statsbidrag enligt filen. Vid överensstämmelse lämnar AMS ett överf ö - ringsuppdrag till Riksgälden att begärda medel ska överföras till den bank arbetslö shetskassorna gemensamt har avtal med om utbetalning, f.n. Föreningsspa rbanken. I samband med att arbetslöshetskassorna tar fram underlag för ansökan om statsbidrag skapas även underlag för utbetalning på individnivå. Detta skickas till banken. När banken erhållit statsbidr aget/täcknings- beloppet verkställs utbetalning till enskilda ersättningstagare på det sätt de begärt. Utbetalning av ersättning sker . Arbetslöshetse r- sättning betalas inte ut oftare än för varje enskild invid, men 4-veckorsbetalning förkommer också. Utbetalningskörning torsdag -söndag AMS faxar OK och AMS faxar och postar 6.Skillnader mellan arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd i samordning med andra inkom ster Olika typer av förmåner/reduceringar Det finns vissa skillnader i hur andra former av ersättningar m.m. på- verkar aktivitetsstödet respektive ersättningen från arbetslöshetskassa. I det följande pekas på de viktigaste skillnaderna. Reducerar dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen ·Ålderspension, allmän tilläggspension, annan pension som lämnas på grund av arbete (tjänstepension). ·Godkänd bisyssla som överstiger 6 grundbelopp . Reducerar dagpenningen för aktivitetsstöd ·Pension, pensionstillskott, särskilt pensionstillskott, pensionstillägg, delpension och annan pensionsförmån (tjänstepension) som lämnas på grund av arbete om inte dagpenningen redan reducerats med detta. ·Livränta i vissa fall. ·Föräldrapenning, rehabiliteringspenning, normalt sker reducering som programmet avser. ·Lön eller andra anställningsförmåner, normalt sker reducering som programmet avser. ·Studiehjälp eller studiemedel, normalt sker reducering som programmet avser. ·Särskilt utbildningsbidrag, normalt sker reducering som programmet avser. ·Teckenspråksutbildning, normalt sker reducering som programmet avser. Tid då personen ifråga – oberoende av skälen till detta – inte står till arbetsmarknadens förfogande och därmed inte söker arbete betraktas som hindertid i arbetslöshetsförsäkringen och ger ingen ersättning. Aktivitetsstöd behålls vid frånvaroorsaker som: ·sjukdom, sedan deltagaren har anmält sjukdomen till den allmänna försäkring skassan, ·tillfällig vård av barn, ·kortvarig ledighet för enskild angelägenhet av vikt, ·tillfälligt uppehåll i upphandlad arbetsmarknadsutbildning eller a n- nan utbildning inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program dock högst , ·tillfälligt uppehåll i insatser inom ramen för aktivitetsgarantin, dock under sammanlagt högst under en tolvmån a- dersperiod, ·vård av närstående, ·hinder i aktiviteten på grund av beslut enligt smittskyddslagen, ·något annat uppehåll i aktiviteten enligt föreskrifter som Arbet s- marknadsstyrelsen (AMS) meddelar. Beräkning av arbetslöshetsersättning på de ltid Arbetslöshetsersättning beräknas enligt en fastställd omräkningstabell för de som inte är helt arbetslösa. I princip innebär detta att en person som har ett halvtidsarbete får ersät t- ning med 2,5 dagpenningbelopp . Aktivitetsstöd beräknas genom att stödet per dag minskas motsvarande frånvarotiden. En person som t ex deltar halva dagar får sitt stöd reducerat per dag med hälften. Personen ifråga får 5 halva akt i- vitetsstöd . 7.Utredningens förslag till utbetalningsadministr a- tion och rutiner för aktivitetsstödet För förslag till författningsändringar, se avsnittet Författningsförslag ovan. Lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor Utredningen har bedömt att ett uppdrag till arbetslöshetskassorna att utöva myndighet i fråga om att beräkna och fastställa aktivitetsstöd e n- ligt förordningen (1996:1100) ska lämnas i lag. Uppdraget föreslås lämnas till arbetslöshetskassorna genom två nya paragrafer i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor samt att en paragraf än dras. En arbetslöshetskassa får därmed en grund för att utöva även annan verksamhet än den som avses i 1 § lagen (1997:239) om arbetslöshet s- kassor. bör också utöva tillsyn över arbetslö s- hetskassornas handläggning av ärenden enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Förordningen om ändring i förordningen (1996:1100) om aktiv itetsstöd Följande förändringar behöver göras i aktivitetsstödsförordningen vid ett genomförande av utredningens förslag: 6 § Allmän försäkringskassa ersätts av arbetslöshetskassa. 7 § Allmän försäkringskassa ersätts av arbetslöshetskassa. Arbetsmar k- nadsstyrelsen ges möjligheter att meddela föreskrifter för verkställi g- heten av förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd framgår av 27 §. 10 § Se 6 §. 22 § ersätter den allmänna när det gäller att beräkna och utbetala det särskilda stödet till funktion s- hindrade. 23 § Se 6 §. 25 § och 25 a-e §§ Beslut om aktivitetsstödets storlek ska, när det nu fattas av arbetslöshetskassan, kunna omprövas, ändras och överklagas i samma ordning som gäller för . Utredningens förslag är att denna ordning genomförs genom de förslag som tagits in i de nya paragraferna 25 a-e §§. Arbetslöshetskassans och länsarbetsnämndens beslut om återbetalning av aktivitetsstöd bör inte kunna överklagas. Den praktiska hanteringen av kraven bör – med b i- behållen rättssäkerhet - genomföras så att krav på återbetalningen de l- ges den enskilde genom faktura. Om denna inte betalas sker indrivning och eventuellt betalningsföreläggande hos kronofogdemyndigheten. Om den enskilde i denna situation står fast vid sin bedömning att han eller hon inte anser sig vara återbetalningsskyldig får kravet på återb e- talning prövas av allmän domstol. 27 § får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Den organisation som avses i förslaget är Arbetslöshetskassornas Sa m- organisation. Om utredningens förslag genomförs måste Arbetsmar k- nadsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd på området ses över. Rik s- försäkringsverkets nu gällande föreskrifter (RFFS 1996:24) för tilläm p- ningen av förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd kommer att up p- hävas. Dessa bestämmelser måste i tillämpliga delar av Arbetsmar k- nadsstyrelsen i samråd med Arbetslöshetskassornas appliceras på arbetslöshetskassorna handläggning av ärenden om akt i- vitetsstöd. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Dessa förslag är likalydande med de förslag som lämnats i prop. 2000/01:129, Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkrin g- en, socialförsäkringen och studiestödet, med det tillägget att sekretessen hos arbetslöshetskassorna också föreslås omfatta kassornas handläg g- ning av ärenden om aktivitetsstöd. Detta förslag torde också innebära att uppgifter och information i RRV:s revisionsverksamhet kommer att kunna sekretessbeläggas hos RRV.