sou · GPB3109 · 2002-01-01 00:00:00 — dels kvalitativt utifrån samarbetet med relevanta aktörer inom den centrala och regionala offentliga och privata sektorn, kon- takter med beslutsfattare och opinionsbildare i och ut- landet, kontakter med potentiella investerare, rapporteringen till regeringen samt arbetet i . Utredaren skulle särskilt behandla: vad gällde prioriteringen av vissa marknader och där tillämpade arbets- och representations- former (ambassader, banker, egna kontor, handelskammare, exportråd m.fl.), vilka resultat som respektive repre- sentationsform lett till på berörd marknad samt samarbetet med utrikesförvaltningen. Kostnadseffektiviteten och ändamålsenligheten i den nuvarande formen för tilldelning av medel, som sker både genom ett grundanslag och särskilt anslagna projektmedel. En eventuell ändring av myndighetens benämning och av myn- dighetsinstruktionen med hänsyn till beslutade effektmål i tidigare regleringsbrev. Enligt direktiven skulle utredningen ha kontakt med och andra relevanta offentliga och privata aktörer, inkl. utländska företag som investerat i , och ta del av tidigare utredningar om . Förslag till finansiering skulle lämnas om föreslagna åtgärder ledde till ökade kostnader. Utredningsarbetet skulle slutföras . Kommittédirektiven återfinns i bilaga 1. Utredningen har gjort en noggrann genomgång av och dess verksamhet där utredningen kommenterar och drar slutsatser ut- ifrån givna förutsättningar. Därutöver har utredningen pekat på viktiga utvecklingsmöjlig- heter som bör övervägas och i vissa fall utredas. I ett inledande skede sändes direktiven ut till ett drygt hundratal adressater (däribland näringslivsorganisationer, statliga aktörer inom näringslivsutveckling, vissa utvalda utlandsmyndigheter i främst , vissa utländska handelskamrar i m.fl.) med en inbjudan att inkomma med synpunkter. Utredningen har vidare i haft möten och kontakter med näringslivsorganisationer, centrala och regionala aktörer med olika anknytning till investeringsfrämjandet samt utländska ambassader i . Den har också träffat eller på annat sätt haft kontakt med ett antal företag, både svensk- och utlandsägda och kunder och icke-kunder till , för att från dessa få synpunkter på det svenska investeringsfrämjandet och ISA:s roll i detta. Utredningen har i besökt , , , och och har därutöver haft kontakt med företrädare eller aktörer från även andra delar av landet. Utredningen har också gjort ett begränsat antal studiebesök i utlandet. De orter som besökts är , , och . En mindre enkät har sänts ut till ett trettiotal ambassader i främst om deras arbete med investeringsfrämjande och kontakter med m.m. I samband med detta begärdes också information om respektive värdlands arbete med investerings- främjande. Utredningen har tagit del av tidigare utredningar om . Utredningen har haft en enkel hemsida som bl.a. innehållit Utredningen har haft fyra möten med sina experter. Utredningen har under hela utredningen haft ett särskilt stort antal kontakter med och utrikesförvaltningen. Utredningen önskar härmed framföra ett stort tack till alla dem som på olika sätt bidragit till utredningen. 2Utvecklingen av utländska investeringar globalt Begreppet utländsk direktinvestering (foreign direct investment- FDI) är internationellt vedertaget. En direktinvestering sker vanli- gen antingen genom att ett företag etablerar en ny produktions- enhet i utlandet (greenfield) eller genom förvärv och fusioner. För- värv och fusioner innebär att två företag går ihop och bildar ett nytt företag eller att ett företag övertar en del av aktiekapitalet i ett annat företag. Flödet av utländska direktinvesteringar (kapitalflö- den) ingår i ett lands betalningsbalans. Kapitalflödena avser endast den del av finansieringen som sker från ett annat land och inklude- rar inte eventuell finansiering från , t.ex. i form av återinve- sterade vinstmedel från utlandsägda företag. En utländsk direktinvestering anses uppstå när ett företag får ett så stort inflytande på ett utländskt företag att det kan påverka verksamheten i det utländska företaget. I betalningsbalansstatistiken definieras detta som ett ägande av av aktiekapitalet eller röstvärdet. Förvärv som understiger definieras som portföljinvestering och är en ren finansiell transaktion. I statistik över anställda och ekonomiska aktiviteter (se ) studeras den absoluta omfattningen av direktinvesteringar i . Utländskt ägande definieras i detta sammanhang som av röstvärdet. 2.2Utvecklingen av utländska investeringar globalt Det globala inflödet av utländska investeringar uppgick till ca 1 270 miljarder USD, en sexdubbling . Den kraftiga ökningen illustreras av nedanstående tabell. Den visar den procentuella förändringen av det globala in- och utflödet Utvecklingen av utländska investeringar globalt av utländska investeringar, gränsöverskridande förvärv och fusioner samt utländska dotterföretags (affiliate) tillgångar –2000. Utvalda indikatorer för den globala utvecklingen av utländska investeringar m.m., procentuell årlig förändring Tabellen visar att utländska investeringar globalt, både in- och ut- flöde, ökat snabbare än under tioårs- perioden . –1999 var t.ex. den årliga ökningen i inflödet medan värdet av gränsöver- skridande förvärv och fusioner ökade ännu snabbare, . var motsvarande siffror . förutspår en minskning av in- flödet. Ökningen av utländska investeringar har varit betydligt snabbare än både världshandeln och BNP. En illustration till detta är att stocken utländska investeringar 1999 motsvarade av den globala BNP mot . Den geografiska koncentrationen av utländska investeringar är markant. I-länderna tar f.n. emot drygt tre fjärdedelar av inflödet och står för av utgående investeringar. har länge varit största mottagarland och ett av de större länderna i ut- flödet medan de varit största ur- sprungsland. var också större än vad gäller utflödet. EU som helhet är klart större än både vad gäller in- och utflöde. är en ganska liten mottagare av ut- ländska investeringar och inte heller särskilt stort som ursprungs- land. andel av inflödet har fallit till ca en femtedel även om den absoluta nivån ökat. Utvecklingen av utländska investeringar globalt hållande till BNP är dock högre för än i-länder. Fördelningen mellan och u-landsregioner är mycket ojämn. Det totala inflödet på ca 240 mrd USD gick till till och en dryg tredjedel till . och stod tillsammans för av hela inflödet till . Inflödet till länder i har ökat men ligger fortfarande på endast på ett par av totalvolymen. Det kan vara intressant att notera att det är betydligt fler länder än tidigare som på ett avgörande sätt påverkas av utländska investeringar, både vad gäller in- och utflöde. Antalet länder med utlandsägda tillgångar respektive med tillgångar utomlands på mer än tio mrd USD har således tredubblats . Den starka tillväxt som beskrivits ovan beror främst på att för- värv och fusioner ökat kraftigt i omfattning. Dessa står för den klart dominerande delen av utländska investeringar, upp- skattningsvis i . I överväger fortfarande nyetableringar. Det går inte att fastställa hur stor den exakta andelen förvärv och fusioner är av inflöden av direkt- investeringar, eftersom lokal finansiering inte i betalnings- balansstatistiken. Detta innebär att jämförelser görs mellan olika källor samt mellan en del av finansieringen och absoluta värdet på ett förvärv. Vidare baseras värdet på förvärv och fusioner på uppgifter från privata konsultföretag, vilka huvudsakligen utgår från pressklipp. är ett av de få som regelbundet undersöker etableringsformer hos utländska företag (se ITPS statistik ). Det är ett antal faktorer som förklarar de utländska investering- arnas starka tillväxt, t.ex. många länders större öppenhet för ut- ländska investeringar, en omvärdering av betydelsen av utländska investeringar, företagens koncentration på kärnverksamhet, avreg- leringar inom vissa sektorer, nya finansieringsmöjligheter och den tekniska utvecklingen. Begreppet globalisering är ett yttryck för ett ökat beroende mellan företagens verksamheter i olika länder. Glo- baliseringen sker till stor del genom de transnationella företagens direktinvesteringar. Värt att notera är att de senast årens tillväxt i utländska investeringar ägt rum med högkon- junktur. 3 Utländska investeringar i 3.1In- och utflödet av utländska investeringar De svenska företagens direktinvesteringar utomlands, både flödet och tillgångarna, var länge betydligt större än utländska invester- ingar i . Denna situation förändrades sam- tidigt som flödena i båda riktningar ökade vilket framgår av tabellen nedan. Direkt- och portföljinvesteringar till och från , 1990-2000, mdkr kronor Tabellen visar att nettoflödet av utländska investeringar varit svagt positivt, dvs. inflödet har varit större än utflödet. Det framgår vidare att inflödet , 1999, står för en mycket stor del av inflödet. Siffrorna för illustrerar på ett tydligt sätt att både volymen och nettoflödet kan variera kraftigt mellan enstaka år. En dominerande del av volymen utgörs av förvärv och fusioner, varav vissa varit mycket stora (t.ex. /Zeneca, /, /AGA, /Nordbanken, /och Stora/). Volymen nyetableringar har utgjort en mindre del av flödet. Värt att notera är att inflödet av utländska direktinvesteringar till ökat snabbare än totalt i världen. har i själva verket varit ett av de största mottagarländerna i världen i absoluta tal och något enstaka år varit allra störst om inflödet sätts i relation till BNP. , då inflödet var som störst motsvarade detta ca en fjärdedel av BNP. t.ex. hamnade globalt på tolfte plats i absoluta tal jämfört med en fjärdeplats . andel av inflödet till EU och globalt har i genomsnitt legat högre än , vilket framgår av nedanstående tabell. Inflödet av utländska investeringar till , EU och globalt, andel (miljarder USD och %) Källa: , * Årligt genomsnitt Det stora inflödet av utländska investeringar till under 90- talet har till stor del ägt rum med högkonjunktur. För del hör det till bilden att kronan försvagats gentemot flera valutor, vilket rimligen kan ha bidragit till ett ökat inflöde. Kronans kurs mot några valutor visas i grafen nedan. Kronans växelkurs mot dollarn, euron, pundet och yenen Enligt uppgick de utländska direktinvesterings- tillgångarna i till 639 mdkr vilket är ca nio gånger mer jämfört med . Tillgångarna återfanns till inom tillverkningsindustrin, främst verkstads- (), kemisk/läkemedels- () och skogsindustrin (). Varuhandel och övrig tjänsteverksamhet svarade vardera för . De sju länder som 1999 hade de största tillgångarna var i ordningsföljd , , , , , och . beror främst på samgåendet mellan respektive mellan Stora och . 3.3Antalet utlandsägda företag med anställda () utgav rapporten 2000. Med utlandsägt företag av- ses här ett företag där mer än hälften av aktiernas röstvärde innehas av utländska investerare. Enligt rapporten fanns ca 5 500 1999=ca 4 250, 1990=ca 2 600) (jfr 1999=ca 398 000, 203 000). Förvärv är den vanligaste etableringsformen, av samtliga företag, följt av nyetableringar (greenfield) . Antalet anställda i förvärvade företag var 290 893 och 55 746 i nyetablerade företag . är mätt med antalet företag och anställda största utländska ägarland med över 100 000 anställda i 775 företag. EU-länder som grupp är dock större än . Störst är , följt av , , , och i nu nämnd ordning. Relativt stora är också och (se tabell nedan). Antalet utlandsägda företag i med anställda fördelade på ägarland Ett fåtal stora företag, ca 300 till antalet, med mer än 250 anställda står för ca två tredjedelar av sysselsättningen i de utlandsägda företagen. Utlandsägandet är till stor del koncentrerat till storstadslänen, där två tredjedelar av företagen och de anställda finns. Andelen anställda i näringslivet låg totalt på (1990=9 %) men varierade kraftigt mellan olika delar av landet. Högst var andelen i () och () och lägst i och (resp. ). Andelen varierar också kraftigt mellan olika branscher, högst är den i kemiska/gummi-, jord/stenvaru- och transportmedel- industrin och lägst i byggverksamhet och detaljhandel. Tre av fyra utlandsägda företag och nästan hälften av de anställda fanns i tjänstesektorn. De utlandsägda företagens ökande betydelse kan illustreras med att antalet anställda i dessa företag liksom andelen anställda i näringslivet fördubblats . Man kan notera att flera utländska företag, främst inom IT-om- rådet, valt att lokalisera bl.a. forskning och utveckling till , enheter som ofta fått status som center of excellence. Bland företag med sådana utvecklingsanläggningar i inom detta område kan nämnas , , , , , och . Två nyetableringar med stor inriktning på forskning som särskilt kan framhållas är Sumitomos samarbete med kring Alzheimer-forskning och halvledarföretaget satsning på ett nytt designcentrum i vad gäller s.k. system på kisel. 4Ökad konkurrens om utländska investeringar 4.1Konkurrensen om utländska investeringar Konkurrensen om utländska investeringar har ökat mellan länder, regioner och platser. Globaliseringen innebär också att kon- kurrensen om lokalisering av aktiviteter inom företagen ökat. Ut- vecklingen medför att företag som är globalt verksamma får minskande bindningar till sina ursprungsländer och att de i högre grad än tidigare är benägna att flytta på och koncentrera verksam- hetsgrenar. Konkurrensen gäller inte bara nya investeringar utifrån utan också investeringar som svenska företag planerar och där är ett av alternativen. Alla konkurrerar inte om allt utan konkurrenssituationen ser olika ut beroende på vilken typ av investering det är fråga om. Vissa investeringar är t.ex. marknadsdrivna och här finns ibland med som ett alternativ, ibland inte. När det gäller etablering av ett europeiskt huvud- eller distributionskontor är normalt inget huvudalternativ. Om det däremot gäller ett regionalt kontor för , eller kan ofta vara intressant. Andra investeringar är främst kompetensdrivna, dvs. ett företag önskar få tillgång till viss kompetens. Här kan faktorer som arbetskraftens allmänna kompetens, särskild spets- kompetens hos delar av den och existensen av viss utbildning och forskning vara viktig. Det finns självfallet en mängd andra faktorer som beaktas inför ett investeringsbeslut. Varje beslutssituation varierar. Konkurrensen kan illustreras med de rankinglistor som görs över länder och städer i olika avseenden. Två viktiga sådana jäm- förelser är de som återges i World Competitiveness Yearbook från () och från (). Det finns en mängd andra jämförelser som görs av andra institut och tidskrifter m.m. Även om invändningar kan resas mot Ökad konkurrens om utländska investeringar hur väl sådana listor speglar verkliga förhållanden, är det viktigt att ta del av dessa jämförelser eftersom de kan ge intressant informa- tion om hur man ser på olika länder. Företagens viktigaste motiv till direktinvesteringar är enligt tillgång till stora eller växande marknader samt möjlighe- ter att bedriva lönsam verksamhet. Politisk och social stabilitet, invånarnas kompetens, lagstiftning, infrastruktur och lokala miljöer är också viktiga. Flera av dessa och andra faktorer och förhållanden (t.ex. den relativa kostnadsnivån, arbetsmarknadens funktionssätt och språkkunskaper) utgör vad som kan benämnas investeringsklimatet i vid mening och påverkar inflödet av utländska investeringar. Enligt en bedömning från SNS avgör skillnader mellan nationer och regioner vad gäller kostnader, kompetensförsörjning och högproduktiva klustermiljöer var storföretag lägger produktion och funktioner. I samma rapport sägs att ekonomisk teori visat att fortsatt hög tillväxt bygger på uppbyggnad av kompetens och kunskapsintensiva miljöer varför det är viktigt att skapa goda förutsättningar för kunskapsintensiv och tekniskt avancerad produktion, att få igång kluster som attraherar investeringar av andra länders företag. Utöver dessa kan även andra allmänna faktorer spela en viktig roll för en investerares beslut. Hit hör allehanda förhållanden som t.ex. rättssäkerhet, personlig säkerhet och möjligheter till intressanta fritidsaktiviteter. Förutsättningarna för utländska investeringar kan naturligtvis förändras över tiden eller genom politiska beslut. Några länder eller regioner har i syfte att underlätta utländska investeringar infört särskilda skatteregler för företag och/eller personer eller olika former av stöd vilket påverkar konkurrenssituationen. har med verkan från infört särskilda skatteregler för utländska experter. Tillgången på lämpliga uppköpsobjekt (utvecklingsbara företag) påverkar inflödet av utländska investeringar i form av förvärv och fusioner. Som redovisats i kapitel 3 har ett antal stora sådana ägt rum vilket lett till att utlandsägandet i svenskt näringsliv fördubblats . Förvärven har gjorts för att utländska företag i en bestämd situation bedömt att det varit fördelaktigt att införliva eller gå samman med företag som funnits i . Det är i dessa fall till stor del företagsspecifika faktorer som fällt avgörandet. är det viktigt att framhålla att ut- ländska förvärv av svenska företag mycket väl kan vara ett uttryck Ökad konkurrens om utländska investeringar för förtroende för och möjligheterna att driva företag här varför även landspecifika faktorer beaktas. Utredningen bedömer också att ett investeringsfrämjande organ kan ha betydelse för inflödet av utländska investeringar. Detta beror på att en investerare ofta undersöker flera alternativ och att det alltså sällan är givet var en investering skall hamna. Det sätt och den snabbhet med vilken ett land eller en region agerar kan ha be- tydelse för investeringens placering. Som redovisas i kapitel 9 be- driver många länder ett aktivt investeringsfrämjande. Det finns på internationell nivå regler som syftar till att underlätta utländska investeringar och reglera vad som skall gälla på detta om- råde. Sådana regler har utarbetats inom WTO och men finns även på regional nivå, t.ex. inom EU och . En del av regelverket syftar till att stävja osund konkurrens. Hit hör som begränsar statens eller andra offentliga organs möjligheter att lämna stöd till enskilda företag. Vissa av de be- stämmelser som utfärdats med stöd av statsstödsreglerna, t.ex. om stöd till regionalt utsatta områden, kan påverka utländska inve- steringars lokalisering. Det finns också bilaterala dubbelbeskatt- nings- och investeringsskyddsavtal som är av betydelse för ut- ländska investeringar. Det internationella regelverket kring ut- ländska investeringar beskrivs översiktligt i bilaga 6. 4.3Är utländska investeringar värdefulla, tillväxtfrämjande, önskvärda? Frågan om huruvida utländska investeringar är bra för beror på om de bidrar till tillväxt och sysselsättning. Fördelar och nackdelar med utländska investeringar har debatterats flitigt i men kunskapsunderlagen är begränsade. har endast studier gjorts av ett mindre antal företag och företrädesvis inom tillverkningsindustrin. Frågan är inte okomplicerad och det finns inget givet svar. Det kan därför finnas skäl att redovisa några syn- punkter i frågan. har i rapporten Vad betyder direktinvesteringarna för ? (1999:1) pekat på fördelarna med utländska investeringar. Rapportens sammanfattning återges här förkortad. Ökad konkurrens om utländska investeringar Utländska köp av svenska företag har haft fler fördelar än nackdelar. Förvärven har ökat produktiviteten, konkurrenskraften och framför allt möjligheterna till expansion: Tillgång till effektivare företags- ledning, internationella kontakter och marknader är främsta förklaringen. Direkta nedläggningar av livskraftiga företag och flyttningar av produktion utomlands har varit sällsynta. Många länder har uppmärksammat värdet av ut- ländska direktinvesteringar, framför allt i det egna landet. Nyttan av ut- ländska investeringar är inte bara en fråga om kapitaltillskott utan också om nya kunskaper och konkurrens som genererar innovationer och leder till högre produktivitet. Därigenom bidrar utländska direktinvesteringar till ökad tillväxt och sysselsättning. Detta gäller oavsett etablerings- form. Mer än hälften av alla anställda i utländska industriföretag i finns i de mest FoU-intensiva branscherna, medan antalet anställda ökat mest i kunskapsintensiva tjänsteföretag. Fusioner, förvärv, allianser och joint venture har mer och mer ersatt ny- etableringar som sätt att etablera en ny eller expandera en existerande verk- samhet över gränserna. Företagsförvärv betraktas av företagsledare som ett snabbare och billigare sätt att växa än en nyetablering. Företagens globalisering innebär att de fått ökad kunskap om förhål- landen i olika länder. Dessutom har konkurrensen mellan likartade produktionsanläggningar inom en globalt verksam koncern ökat . måste därför kunna erbjuda minst lika goda villkor som andra länder för att vara attraktivt för att utveckla existerande verksam- heter och för att attrahera nya. En svensk fördel som inte uppmärk- sammats tillräckligt är att svenskar har goda kunskaper i engelska språket. En viktig förklaring till att och varit de största motta- garna av utländska investeringar och att dessa länder är stora investerare i respektive land är troligtvis kulturella likheter, dvs. det engelska språket. Expansion i existerande företag är vanligast. I gjordes mer än hälften av alla nyinvesteringar 1992–1995 i utländska bolag som redan fanns på plats. Investeringsfrämjande riktat till befintliga utlandsägda företag har därför kommit att få en allt större betydelse. Genom åtgärder som stärker företagets lokala förankring, exempelvis genom att underlätta goda kontakter med kommun, leverantörer, kunder och utbildnings- respektive forskningsinstitutioner, ökar sannolikheten för expansionsinvesteringar och risken för utflyttning minskar. Professorerna har i en uppsats bl.a. be- handlat orsakerna till varför utlandsägandet ökar snabbare i Ökad konkurrens om utländska investeringar än i andra länder och hävdar att det beror på den politik som fördes fram till ca 1990. Denna medförde, sägs det, låg privat förmögen- hetsbildning, stort institutionellt ägande och hög andel stora före- tag i näringslivet, vilket gjort svenskt näringsliv välpaketerat för utländska uppköp. De tar också i rapporten upp kopplingar mellan ägandet och huvudkontorens och kvalificerade verksamheters lokalisering vilket även SNS behandlat. De framhåller vidare att svenska ägare är missgynnade jämfört med utländska ägare, och anser det viktigt att avveckla regler som favoriserar utländskt ägande framför svenskt. Utredningen bedömer att den höga rörligheten för verksamheter, teknik och kvalificerad arbetskraft kommer att bestå. Företag kommer att fortsätta att flytta och omgruppera verksamheter för att nå bättre slagkraft och konkurrensförmåga. Även svenska före- tag, inte bara de stora, kommer sannolikt att i allt större utsträck- ning investera utomlands och detta oberoende av företagsklimatet. För del är det viktigt att sådana investeringar i utlandet motsvaras av ett kapital- och verksamhetsinflöde till . Det betyder inte i sig att det behöver vara balans mellan flödena. Det är här viktigt att det svenska företagsklimatet i vid mening är konkurrenskraftigt så att utländska investeringar hamnar i . Men det är också viktigt att svenska företag behåller och utvecklar sina verksamheter i . Utredningen bedömer att det blivit viktigare än tidigare för länder att jämföra den egna ekonomiska politiken med andra länders eftersom utrymmet att avvika från omvärlden sannolikt blivit mer begränsat. Det förs från tid till annan diskussioner om värdet av att ut- ländska intressen investerar i . I den diskussionen är det väsentligt att skilja på olika sorters investeringar och vilka effekter dessa kan få på den svenska industrins utveckling. Generellt kan man säga att ny- och ersättningsinvesteringar som tillför ny kompetens och nya resurser till de olika industriella systemen i är värdefulla.