sou · GPB324d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Det omfattande byggande som skett har bidragit till att kraftigt förbättra bostadsstandarden och minska trångboddheten, i synnerhet för barnfamiljerna. Genom bostadsbidragen kan även barnfamiljer med små ekonomiska resurser efterfråga en ändamålsenlig bostad som svarar mot familjens behov. Den kraftiga ökningen av bostadsbidragen och barnbidragen utgjorde också en viktig beståndsdel i den stora skattereformen . Förutsättningarna för bostadspolitiken har förändrats under det senaste årtiondet. Bostadsbyggandet har inte längre samma om- fattning som . Räntesubventionerna har inte längre samma betydelse för byggande och boendekostnaderna. Frågor om neutraliteten mellan boendeformerna har kommit mer i fokus för den bostadspolitiska diskussionen, liksom produktions- och boendekostnadernas utveckling. Inriktningen av den ekonomiska politiken mot en stabil pris- utveckling utgör en väsentlig del av de förändrade förut- sättningarna för bostadspolitiken. De låga nominella räntorna har på ett påtagligt sätt sänkt kapitalutgifterna, särskilt för egna hem. Att åstadkomma en dämpad boendekostnadsutveckling är särskilt betydelsefullt för barnfamiljer med små ekonomiska resurser och stor försörjningsbörda. En ekonomisk politik inriktad på tillväxt, låg inflation och full sysselsättning bidrar till att också de med svaga ekonomiska förutsättningar kan efterfråga en god bostad. Boendekostnaderna bör minska i förhållande till hushållens disponibla inkomster. ekonomiska vårproposition aviserades att en särskild utredare skall ges i uppdrag att utreda utgiftsutvecklingen inom underhållsstödet och lämna förslag till utgiftsbegränsande åtgärder. Det angavs att även frågan om inkomstunderlag för återbetalnings- skyldiga borde prövas. Det nya underhållssystemet baseras på taxerad inkomst och innebär i praktiken att återbetalningsskyldigheten baseras på den inkomst som intjänades . Reglerna för bostads- bidragen innebär att inkomsten uppskattas för bidragsåret och stäms därefter av mot den taxerade inkomsten, vilket sker . Fördelar och nackdelar finns med båda systemen. Riks- försäkringsverkets utvärdering av bostadsbidragen visar dock att det finns ett stort stöd bland allmänheten för denna hantering, även om det första årets avstämning gav stora avvikelser. Förstärkning av de svagare gruppernas ekonomi Motivet att stärka de svagare hushållens ekonomi kan i stort sett sägas vara lika starkt som . Däremot kan det finnas anledning att diskutera formen för detta stöd. Förstärkningen av de svagaste gruppernas ekonomiska situation bör ske på ett sätt som i minsta möjliga mån motverkar de möjligheter till förbättrade realinkomster som den ökade efterfrågan på arbetskraft gett barn- familjerna. Samhällets stöd till dessa grupper bör även fort- sättningsvis vara starkt, som det inte får utformas på ett sätt som förhindrar dessa hushåll från att på egen hand försöka för- bättra sin ekonomiska situation. Utredaren skall analysera barnbidrag, underhållsstöd och bostads- bidrag till barnfamiljer och förutsättningslöst pröva möjligheterna och förutsättningarna för att inom ramen för den generella väl- färdspolitiken förändra stödsystemen. Systemen skall på ett effek- tivt sätt bidra till att skapa goda ekonomiska förutsättningar för barnfamiljerna och förstärka föräldrarnas förankring på arbets- marknaden. Analyserna skall omfatta: de ekonomiska förhållandena för de grupper som stöden riktar sig till, stödens nivå och träffsäkerhet. Särskild vikt skall läggas vid ensamföräldrarnas ekonomiska stuation och analysen skall avse både vårdnadshavare och bidragsskyldiga föräldrar. marginaleffekter och de fattigdomsfällor som dessa skapar samt fördelningseffekter. Därvid skall de samlade effekterna av skatt, bostadsbidrag, socialbidrag, avgifter i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, socialförsäkringssystemen, arbetslöshets- försäkringen, studiestödssystemet, återbetalning av studielån och underhållsstöd beskrivas vid olika inkomstlägen och för olika familjetyper. Särskild vikt skall läggas på att analysera förslag som läggs fram rörande avgifter i förskoleverksamheten och skattesystemet. de hinder för en starkare förankring på arbetsmarknaden som höga marginaleffekter och därav följande fattigdomsfällor kan ge upphov till för många föräldrar. Kvinnors möjligheter att förbättra sin förankring på arbetsmarknaden och att utveckla sin kompetens är i detta sammanhang av särskild betydelse. Särskild vikt skall också läggas vid analysen av ensamstående föräldrars ekonomiska möjligheter att studera. i vilken utsträckning de nuvarande systemen är relevanta för att nå målen för de allmänna barnbidragen, underhållsstödet och bostadsbidraget. Analysen skall också omfatta eventuella effekter på prisbildningen. utgiftsutvecklingen inom underhållsstödssystemet samt effekterna av nuvarande bestämmelser för hur inkomstunderlag för återbetalningsskyldighet skall beräknas. utgiftsstyrande faktorer i respektive stödsystem samt utgiftsutvecklingen för staten. möjligheterna att, utifrån aktuell forskning, förändra stödens utformning så att de på ett mer effektivt sätt bidrar till att skapa goda ekonomiska förutsättningar för barnfamiljerna. Utredaren skall grunda analysen på en bred kunskapsöversikt av forsk- ningen om de beteendeanpassningar och av den effekt på pris- bildningen som kan bli följden av olika stödformer. Utifrån dessa analyser skall den särskilde utredaren visa alternativa vägar till hur de familjepolitiska stöden skulle kunna moderniseras. Alternativen skall utformas utifrån både kvinnors och mäns behov och förutsättningar. Förslagen skall också belysas ur barns och ungdomars perspektiv. Utredaren skall mot denna bakgrund: pröva möjligheter att förändra de familjeekonomiska stöden i en riktning som innebär att stöden blir mer generella så att barnfamiljernas samlade marginaleffekter minskar, som den fördelningspolitiska träffsäkerheten bibehålls eller ökar. I detta sammanhang skall utredaren beakta vilka möjligheter till omfördelning mellan olika grupper som staten har om de inkomstprövade bidragen minskar i betydelse. Stöden skall vidare konstrueras så att möjligheterna till fusk motverkas samt att påverkan på prisbildningen begränsas. pröva alternativa vägar för att stödja ensamförsörjare i över- gången från socialbidrag till studier. ur ett samlat familjepolitiskt perspektiv bedöma om ytterligare åtgärder skall övervägas för att kunna uppfylla utredningens syfte med lägre marginaleffekter och bibehållen eller ökad för- delningspolitisk träffsäkerhet. De ensamstående föräldrarnas ekonomiska situation skall därvid särskilt beaktas. med utgångspunkt i analysen av kostnadsutvecklingen i underhållsstödet lämna förslag till utgiftsbegränsande åtgärder. belysa behov av övergångstider och anpassningsregler vid olika förslag till lösningar. Flera av de områden som utredaren förväntas belysa är eller har varit föremål för utredning i olika kommittéer, inter- departementala arbetsgrupper eller är en del av statliga myndig- heters uppgifter. Utredarens arbete skall mot den bakgrunden ske i kontakt med andra berörda statliga kommittéer och myndigheter. Utredaren skall lämna en delrapport med förslag till bland annat utgiftsbegränsande åtgärder inom underhållsstödet . Utredaren skall lämna en slutlig redovisning . Hur bor barnfamiljerna? I denna bilaga ges en beskrivning av barnfamiljernas boendeför- hållanden. Bilagan baserar sig främst på SCB:s Bostads- och hyresundersökning 1997. har på uppdrag av Kommittén om allmännyttiga bostadsföretag och bostadssocial utveckling () gjort en bostadssocial kartläggning. Den bygger till stor del på Bostads- och hyresundersökningen. Familje- utredningen har tagit del av verkets kartläggning. Fördelningen mellan småhus, bostadsrätt och hyresrätt Hushållstypen och därmed hushållsstorleken skiljer sig åt mellan olika upplåtelseformer för bostad. Bland familjer med bostads- och hyresrätt är fördelningen efter hushållstyp tämligen likartad medan familjer som äger sin bostad avviker markant. Ensamstående med barn utgör en mindre andel av hushållen i småhus. Andelen sammanboende med barn i småhus har emellertid minskat och ökat i hyreshus och bostadsrättslägenheter. I hyreslägenheter är det förhållandevis vanligt med ensamstående med barn. , 1997, kan en viss ökning av antalet sammanboende med barn i hyreslägenhet skönjas. I tabell 1 redovisas antalet boende i småhus, bostadsrättslägenheter respek- tive hyreshus, uppdelade på olika hushållstyper. Av tabell 2 framgår fördelningen av hushållstyper i olika upplåtelseformer 1989, 1993 och 1997. Tabell 1 Antalet boende i småhus, bostadsrätt respektive hyres- rätt uppdelat efter hushållstyp. Sammanboende med 1 barn Sammanboende med 2 barn Sammanboende med 3 eller flera Ensamstående med 1 barn Ensamstående med 2 eller flera Samtliga barnfamiljer** *Hushåll med barn , där det förutom bostadsföreståndaren och eventuell make/maka eller sambo finns ytterligare en person . Det handlar i de flesta fall om att ett av barnen är . **Eftersom avrundningar har gjorts kan utfallet bli något annorlunda än om de olika undergrupperna av barnfamiljer summeras i tabellen. Källa: Bostadssocial kartläggning gjord av på uppdrag av Kommittén om allmännyttiga bostadsföretag och bostadssocial utveckling () Tabell 2 Hushållssammansättning inom respektive upplåtelse- form 1989, 1993 och 1997. * Hushåll som inte är barnfamiljer och där det finns någon vuxen utöver bostadsföreståndaren och eventuell sammanboende. Källa: Bostadssocial kartläggning gjord av på uppdrag av Kommittén om allmännyttiga bostadsföretag och bostadssocial utveckling () Tabell 3 visar att ensamstående med barn huvudsakligen bor i hyreslägenhet medan sammanboende par med barn företrädesvis bor i småhus; 1997 bodde av de ensamstående med barn i hyreshus och av de samboende med barn i småhus. Bilaga 2 SOU 2001:24 Tabell 3 Barnfamiljernas fördelning på olika boendeformer. Anmärkning: Hushåll där det förutom bostadsföreståndare och eventuell sambo finns ytterligare minst en person som är eller äldre ingår inte, även om de har barn . Källa: SCB, Bostads- och hyresundersökningen 1997 Av SCB:s publikation Barnen och deras familjer 1999 (Demografiska rapporter 2000:2) framgår att /99 bodde av barnen under i småhus. De allra yngsta barnen, 0–, bor något oftare i flerfamiljshus än äldre barn. Barn med flera syskon bor oftare i enfamiljshus än ensambarn. Det är också vanligare att barnen bor i enfamiljshus om det finns två försörjare i familjen, än om mamman eller pappan är ensamförsörjare. Boendet ser olika ut i olika delar av landet. I glesbygds- kommuner bor nästan alla barn i småhus. I förortskommuner är det hälften och i storstäderna vart fjärde. Det är bara i storstäderna – , och – som det är vanligt att bo i flerfamiljshus. Det gör av barnen i storstads- kommunerna och av barnen i storstädernas förorter. Vad kostar bostaden? Januarihyran 1998 låg på i genomsnitt per lägenhet, med en variation mellan till för olika åldersklasser av hus. Detta innebär en genomsnittlig höjning föregående år. Detta var en höjning som låg något under den allmänna inflationstakten (KPI) som var . Avgifter i bostadsrätter ligger lägre än hyror i hyresrätts- lägenheter. Den viktigaste orsaken till detta är att vissa boende- kostnader inte finns med i avgiften utan ligger som särskilda kostnader för bostadsrättsinnehavaren. Detta gäller kostnaden för insats och visst underhåll. Januariavgiften per lägenhet 1998 var i genomsnitt per lägenhet. Höjningen från föregående år var . har hyrorna i fasta priser stigit med . Realt skedde den största ökningen , vilket var ett resultat av skatte- och subventions- förändringar. Avgifterna i bostadsrätter visar ett liknande mönster, men höjningarna har inte varit lika höga. Realt ökade avgifterna i genomsnitt per lägenhet till 1997 . Vad gäller hyresskillnaden mellan nya och gamla lägenheter var den enligt senaste publicerade resultat i bostads och hyres- undersökningarna, , . Hyresskillnaden var som störst 1990 då den uppgick till . Lägst, sedan bostads- och hyresundersökningarna infördes , var skillnaden då den endast uppgick till . Utvecklingen har varit likartad för årsavgifter i bostadsrätter. Skillnaden är främst den att avgifterna är betydligt lägre för äldre bostadsrätter än hyror för hyreslägenheten, varför skillnaden mellan nyproducerade bostadsrättslägenheter och hela beståndet blir större. där jämförbara uppgifter finns är 1995 då skillnaden var mellan nyproducerade och hela be- ståndet. Den största skillnaden, som har beräknats, avser . Liknande uppgifter om kostnader för att bo i småhus finns inte tillgängliga. Utgifterna för boendet består av ett antal komponenter som skiljer sig åt mellan upplåtelseformerna. I Bostads- och hyresunder- sökningen har man korrigerat bostadsutgiften med hänsyn till skatteeffekt samt minskat den med bostadsbidrag. Resultatet kallas nettoutgift. I undersökningen betraktas således bostadsbidraget som ett rent bostadsstöd. I tabell 4 redovisas emellertid genomsnittlig bruttoutgift, vilket innebär att skatteeffekter och eventuellt bostadsbidrag inte har dragits bort från bostadsutgiften, i de olika upplåtelseformerna. Genomsnittlig bostadsutgift (brutto) efter upplåtelse- form 1997. 3 eller flera barn Ensamstående utan barn* Sammanboende utan barn* * Enbart hushåll med bostadsföreståndare som är Källa: SCB, Bostads- och hyresundersökning 1997. Det framgår att det råder stora skillnader i utgifter mellan småhus, hyreshus och bostadsrätt. Skillnaden förklaras bl.a. av att hushållen i småhus är större och kräver större bostäder. Stora skillnader före- ligger såväl mellan olika hushållstyper inom varje upplåtelseform som mellan olika upplåtelseformer för samma hushållstyp. Högst utgift har sammanboende med tre eller fler barn, utom när det gäller boende i småhus. Ser man till nettoutgifterna är det däremot sammanboende med ett eller två barn som har de högsta utgifterna. Barnfamiljer med socialbidrag har lägre boendekostnader än andra barnfamiljer. Socialbidragstagarna har däremot högre hyra per kvadratmeter. Detta kan vara en indikation på att de oftare än andra barnfamiljer bor i nybyggda hus. Konsumtionsutrymme när bostaden är betald I Bostads- och hyresundersökningen definieras konsumtions- utrymme som skillnaden mellan disponibel inkomst och netto- utgift. Det visar således vad som återstår för övrig konsumtion när boendet har betalats. Skatteeffekter och eventuellt bostadsbidrag har dragits bort från bostadsutgiften. Av tabell 5 kan utläsas att bland barnfamiljerna är det hushållen i bostadsrätt som har den största köpkraften. Bland övriga hushållstyper är det däremot små- husägarna som har det största konsumtionsutrymmet. Genom- gående har hushåll i hyreshus minst konsumtionsutrymme. Den lägsta betalningsförmågan av samtliga hushållstyper har ensam- stående med barn i hyreslägenhet. Konsumtionsutrymme när bostaden är betald i olika hushållstyper per person 1997. Kronor per konsumtionsenhet och år Anmärkning: Bostadsbidrag, skatteeffekt på grund av bostadsinnehav samt räntestöd räknas som bostadsstöd, och dras därför bort från bostadsutgiften. Dessa stöd räknas inte med i disponibel inkomst. Den första vuxna i ett hushåll ges konsumtionsenhet 1,0: 2 vuxna 1,65 enheter, 3 eller fler vuxna 1,65+0,6*(antal vuxna-2) enheter, barn 0,56 enheter och barn som fyllt 0,62 enheter. Källa: Bostadssocial kartläggning gjord av på uppdrag av Kommittén om allmännyttiga bostadsföretag och bostadssocial utveckling (). Beskrivning av regelsystemen för de ekonomiska familjestöden Till de ekonomiska familjestöden räknas barnbidrag, studiehjälp, bostadsbidrag till barnfamiljer, underhållsstöd, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, barnpension, vårdbidrag till funktionshindrade barn och bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Studiehjälpen handläggs av Centrala studiestöds- nämnden. Övriga stöd handläggs av de allmänna försäkrings- kassorna. Syftet med barnbidraget är att utjämna de ekonomiska villkoren mellan barnfamiljer och personer utan barn samt utjämna villkoren över livscykeln för alla. Med barnbidrag menas allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg. Allmänt barnbidrag betalas automatiskt ut för alla barn från och med månaden efter att barnet föddes eller efter den månad då rätten uppkommer vid inflyttning till . Barnbidraget betalas ut till och med det kvartal barnet fyller . Rätten att uppbära allmänt barnbidrag tillkommer, om barnet står under föräldrarnas gemensamma vårdnad, barnets moder. Föräldrarna har möjlighet att gemensamt begära att barnbidraget istället skall betalas ut till fadern. Om barnet, vid gemensam vårdnad, endast bor varaktigt tillsammans med en av föräldrarna betalas bidraget, efter anmälan, ut till den förälder barnet bor hos. Om barnet inte står under gemensam vårdnad tillfaller barn- bidraget den ensamma vårdnadshavaren. Förlängt barnbidrag ersätter det allmänna barnbidraget för de barn som har fyllt och går i grundskola, sameskola, special- skola, särskola eller får motsvarande utbildning i annan skola. Det förlängda barnbidraget betalas automatiskt ut från och med kvar- talet efter det att barnet fyller . Bidraget lämnas till och med den månad eleven slutför utbildningen eller avbryter studierna. Det förlängda barnbidraget betalas ut till samma person som skulle ha haft rätt till allmänt barnbidrag. Är den studerande betalas bidraget dock till den studerande själv. Flerbarnstillägg betalas automatiskt ut till den som har allmänt barnbidrag för tre eller flera barn. Tillägget är för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje ytterligare barn. Även barn som studerar får räknas in i underlaget för flerbarnstillägg om studierna ger rätt till förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Den studerande måste dock stadigvarande sammanbo med den bidragssökande för att berättiga till flerbarnstillägg. Studierna skall bedrivas på heltid och omfatta minst . Vidare måste den studerande vara ogift. Flerbarnstillägget betalas ut längst till och med det år den studerande fyller . Den som vill räkna med studerande barn för flerbarnstillägg måste anmäla detta till . Två föräldrar som stadigvarande sammanbor och som dessutom är eller har varit gifta, eller har eller har haft gemensamma barn, får räkna samman sina barn för flerbarnstillägg. Studiehjälpen ingår i utbildningspolitiken men är även en del av det ekonomiska familjestödet. Den skall bidra till att täcka familjens kostnader för barnens utbildning. Studiehjälp får den som är högst och studerar i gymnasieskola, folkhögskola, eller statlig vuxenutbildning och vissa utbildningar på gymnasial nivå. För ett normalt läsår beviljas studiehjälpen för totalt . Ersättning ges inte för den tid som infaller mellan terminerna. För omyndiga elever betalas studiehjälpen ut till för- äldrarna. Fr.o.m. månaden efter 18-årsdagen får eleven själv ta emot utbetalningarna av studiehjälp. Studiehjälpen består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiebidrag lämnas från och med kvartalet efter att den stude- rande fyller . För den som går i en gymnasial utbildning ersätter studiebidraget det allmänna barnbidraget som betalas ut till och med det kvartal man fyller . Den studerande behöver inte SOU 2001:24 Bilaga 3 ansöka om bidraget; det betalas ut automatiskt. Studiebidraget lämnas med under skolterminerna. Det extra tillägget är ett bidrag som behovsprövas mot familjens ekonomi. Tillägget har bl.a. som syfte att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera. För tillägget finns ingen nedre åldersgräns. Behovet av stöd bedöms genom att ett ekonomiskt underlag räknas fram. Beroende på storleken av det framräknade eko- extra tillägg med 285, 570 eller underlaget utgörs av elevens och föräldrarnas beräknade samman- räknade inkomster. Även familjens sammanlagda förmögenhet beaktas. Med beräknad inkomst avses den del av den beräknade sammanräknade inkomsten av tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxering som kan förutses falla på de två kalenderår under vilka studierna drivs. Förmögenheten beräknas på i stort sett samma sätt som vid beskattningen. Om familjens förmögenhet överstiger räknas 1/5 av den överstigande förmögenheten in i det ekonomiska underlaget. Extra tillägg kan endast beviljas om det ekonomiska underlaget understiger . Inackorderingstillägget kan beviljas till elev, vid folkhögskola, fristående skola eller riksinternatskola, som på grund av lång restid behöver inackordera sig på skolorten. Månadsbeloppet varierar beroende på avståndet mellan skolan och hemmet. Målet för bostadsbidraget är att ge ekonomisk svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Stödet skall ge en ekonomisk trygghet till unga och till barnfamiljer med stor försörjningsbörda. Barnfamiljer och ungdomar som har fyllt 18 men inte kan få bostadsbidrag. Denna redovisning koncentreras till bostadsbidrag som går till barnfamiljer. Till barnfamiljer räknas makar/sammanboende och ensam- stående med hemmavarande barn, samt makar/sammanboende och ensamstående som har barn som bor i hemmet på grund av föräldrarnas vårdnad eller umgängesrätt. Hit hör även sökande som har tagit emot barn för vård i familjehem. I vissa fall kan barn räknas med både i den egna familjen och i familjehemmet. Barnfamiljer med hemmavarande barn kan både få bidrag för bostadskostnader och ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. Även barn får räknas med om det har förlängt barn- bidrag eller studiehjälp. Barnfamiljer med enbart barn som bor i hushållet kan där- emot endast få bidraget för bostadskostnader. Barnet skall i sådana fall bo hos den sökande och med viss regelbundenhet. Bostadsbidrag lämnas dock inte till bostäder som omfattar mindre än två rum eller med en bostadsyta som understiger 40 kvadrat- meter. Det särskilda bidraget för hemmavarande barn beror på antalet barn och hushållets inkomster. Bidraget är differentierat efter antal barn. Särskilt bidrag för hemmavarande barn. Bidraget för bostadskostnad baseras på den kostnad som sökande har vid ansökningstillfället. Huvudregeln är att man måste ha en egen bostad, dvs. äga eller inneha hyres- eller bostadsrätt. En sökande som hyr en bostad kan endast få bidrag för bostadskostnaderna om det finns ett skriftligt hyresavtal . Det krävs också att hyresvärd, bostadsrättsförening eller hyresnämnd har godkänt uthyrningen. Den som är inneboende har inte rätt till bidrag för bostadskostnaden. Den bidragsgrundande bostadsytan är begränsad. Största bidragsgrundande bostadsyta för barnfamiljer beror på antalet barn. Samma ytgränser används för hushåll med enbart umgängesbarn som för hushåll med hemmavarande barn. Om den sökande eller någon medlem av familjen är funktionshindrad får större bostadsyta beaktas. För barnfamiljer finns emellertid en garantinivå för den bidrags- grundande bostadskostnaden. Bostadskostnader upp till garanti- nivån beaktas oavsett ytgränser, dock högst den faktiska bostads- kostnaden. SOU 2001:24 Bilaga 3 Bidrag ges inte för bostadskostnader . Vid högre bostadskostnader kan man erhålla bidrag av bostadskostnaden upp till en övre gräns som varierar med antalet barn. Om bostadskostnaden överstiger detta belopp lämnas bidrag av den överskjutande bostads- kostnaden upp till en högsta gräns; även den varierar med antalet barn. i intervallet (kr/mån) i intervallet (kr/mån) 3 000–5 300 000–3 300 3 300–5 900 3 eller flera barn 2 000–3600 3 600–6 600 Bostadsbidraget inkomstprövas, dvs. bidraget bestäms av det enskilda hushållets inkomster och andra ekonomiska resurser. Det gäller både bidraget för bostadskostnader och det särskilda bidraget för hemmavarande barn. För gifta och sammanboende med barn inkomstprövas bostadsbidraget individuellt. Bidraget minskas om årsinkomsten överstiger för någon av makarna. För en ensamsökande med barn är motsvarande gräns .