sou · GPB324d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Ett skäl till det höga socialbidragstagandet kan vara att studiestöd betalas endast då studier pågår och alltså i regel inte . En ensamstående med barn blir särskilt sårbar, i synnerhet om det är svårt att få sommarjobb. Socialbidragssystemet skall så långt som möjligt verkligen fun- gera som det yttersta skyddsnätet. Det är knappast rimligt att det yttersta skyddsnätet skall behöva användas i stor utsträckning bland studerande föräldrar. Utgångspunkten bör vara att inte använda socialbidraget för att stödja studier. Nuvarande bestämmelser i socialtjänstlagen som rör studiemöjligheter bör inte utökas. De torde vara ändamålsenliga. Genom beslutet om det nya studiestödet har stats- makterna ånyo anslutit sig till principen att studiestödet är avsett att täcka levnadskostnaderna för den studerande själv och att speciella behov såsom försörjning av barn skall tillgodoses inom andra förmånssystem. Utredningen har ingen annan uppfattning än att försörjningsbörda är en fråga som bör hanteras utanför studiestödet. Åtgärder för att stödja föräldrar som studerar bör därför vidtas inom det ekonomiska familjestödet. Utredningen konstaterar att nästan alla ensamstående studerande föräldrar har bostadsbidrag. Bostadsbidrag är betydligt mindre förkommande, men ändå förhållandevis vanligt, bland samboende studerande föräldrar. Detta gäller särskilt samboende med studiemedel. Om bostadsbidraget skall omvandlas till andra, mer generella stöd, ökar behovet av ett särskilt familjepolitiskt stöd till studerande föräldrar. En god ersättning från föräldraförsäkringen bygger på att för- äldrarna är förankrade på arbetsmarknaden. Många studerande har ännu inte skaffat sig en sådan förankring. Ersättning utgår i sådana all enligt garantinivån. Utredningen konstaterar att nivån på detta belopp är viktig för studerande som får barn. 16Samlade effekter av skatter och bidrag I detta kapitel analyseras de samlade effekterna av skatter, bidrag och avgifter för olika typer av barnfamiljer. Framför allt belyses marginaleffekterna, dvs. hur stor del av en inkomst- ökning som familjen får behålla, och hur stor del som går bort i form av ökad skatt, minskade bidrag, höjda avgifter och återbetalning av underhållsstöd m.m. Analysen visar att höga marginaleffekter särskilt drabbar – utöver familjer med socialbidrag, som i princip har 100 procents marginaleffekt – familjer med låga inkomster, framför allt därför att de har bostadsbidrag. Bostadsbidraget bidrar till den samlade marginaleffekten, för dem som har det bidraget. Att analysera de ekonomiska familjestöden var för sig ger be- gränsad information om hur de påverkar mottagarnas ekonomi och beteende. För att bedöma stödens effekter bör de analyseras till- sammans med övriga system som påverkar barnfamiljernas eko- nomi. Utredningen använder två typer av analyser, en som be- skriver själva regelsystemen och en som bygger på statistiska data om barnfamiljerna. I detta kapitel beskrivs dagens system, i kapitel 17 används liknande metoder för att jämföra dagens situation med de alternativa förändringar som utredningen över- väger. 16.1Hur reglerna för skatter och bidrag samverkar vid olika inkomster – en beskrivning av systemen De samlade effekterna av skatter och bidrag kan översiktligt beskrivas med hjälp av successiva typfall. I dessa visas hur den disponibla inkomsten, skatter och bidrag varierar med taxerad inkomst. Beräkningarna ger även de sammantagna marginal- Samlade effekter av skatter och bidrag effekterna vid olika inkomstnivåer. När marginaleffekterna redo- visas tas hänsyn till den sammantagna effekten av inkomstskatt, pensionsavgift, bostadsbidrag, återbetalning av underhållsstöd, socialbidrag och barnomsorgsavgifter. Tre typhushåll som representerar ett stort antal verkliga hushåll har valts: Ensamstående med ett hemmavarande barn Ensamstående utan hemmavarande barn och med under- hållsskyldighet för ett barn Samboende med två hemmavarande barn En stor del av de marginaleffekter som barnfamiljer drabbas av härrör från skattesystemet. Här följer en beskrivning av de regler för inkomstskatt som är relevanta för de typhushåll som har valts. Inkomstskatten beräknas utifrån taxerad förvärvsinkomst, som är summan av inkomst av tjänst (efter avdrag) och inkomst av näringsverksamhet minus allmänna avdrag. Det vanligaste allmänna avdraget är pensions- sparande (pensionsförsäkring och individuellt pensionssparande). I typ- fallen antas inga sådana allmänna avdrag förekomma. Allmän pensionsavgift är en avgift som betalas på inkomst av anställning eller av annat förvärvsarbete. I typfallen betalas avgiften på taxerad inkomst. Den allmänna pensionsavgiften för inkomstår 2001 är av inkomsten. Den beräknas på en inkomst på högst 8,07 * 37 700 (det förhöjda prisbasbeloppet) = och betalas av dem som vid årets ingång ännu inte har fyllt . Den slutliga skatten reduceras med hälften av avgiften. Nettoavgiften, d.v.s. halva avgiften, dras från den taxerade förvärvsinkomsten när kommunal- och statlig skatt skall beräknas. Det belopp som och statlig skatt grundas på kallas beskattningsbar förvärvsinkomst. Denna definieras som taxerad förvärvsinkomst minskad med avdrag för allmän pensionsavgift enligt ovan och grundavdrag (eller särskilt grundavdrag för pensionärer). Grundavdragets storlek är knutet till prisbasbeloppet och den taxerade förvärvsinkomstens storlek. Avdraget uppgår till lägst (0,27 prisbasbelopp) och högst . Grundnivån tillämpas vid en taxerad inkomst på högst (1,86 prisbasbelopp) därefter ökar avdraget av inkomster över denna gräns. Detta fortgår tills avdraget, vid en inkomst på (2,89 prisbasbelopp), når maxnivån 19 500. Avdragets storlek är därefter oförändrat upp till en taxerad inkomst om (3,04 prisbasbelopp), därefter reduceras det av inkomster över denna nivå. Vid en taxerad inkomst på Samlade effekter av skatter och bidrag (5,615 prisbasbelopp) nås grundnivån på 10 000 åter. I figur 16.1 visas hur grundavdraget varierar med taxerad inkomst. Figur 16.1 Grundavdrag vid olika inkomstnivåer 118800 158400 198000 237600 277200 316800 356400 396000 435600 475200 inkomstskatt betalas från och med den första beskattningsbara hundralappen. Vid beräkning av statlig skatt tillämpas två skiktgränser, den övre och den nedre. På beskattningsbara förvärvsinkomster – till den del de överstiger den nedre skiktgränsen – tas det ut statlig inkomstskatt och på de beskattningsbara förvärvsinkomster som överstiger den övre skiktgränsen tas det ut . har den nedre skiktgränsen fastställts till och den övre skiktgränsen till 390 400. Skiktgränserna motsvarar en lön före avdrag för allmän pensionsavgift och grundavdrag på resp. (de s.k. brytpunkterna). Den slutliga skatten minskas med en särskild skattereduktion (skatterabatt) på maximalt . Det maximala beloppet utgår vid en taxerad förvärvsinkomst på maximalt (rabatten kan dock inte överstiga den kommunala skatten). Rabatten reduceras av inkomster över denna nivå. Samlade effekter av skatter och bidrag Antaganden och definitioner för beräkningarna Disponibel inkomst definieras som summan av taxerad inkomst, barnbidrag, underhållsbidrag, bostadsbidrag och socialbidrag minus skatt, pensionsavgift, betalt underhållsstöd och barn- omsorgsavgifter. Alla hushåll antas söka de bidrag som de är berättigade till. Ett hushåll med inkomster under socialbidrags- nivån har inte automatisk rätt till socialbidrag, här antas dock att alla med så låga inkomster uppfyller övriga krav som ställs på en socialbidragstagare. I den norm som används för att beskriva socialbidragsnivån ingår en hushållspost och en individpost för varje hushållsmedlem, umgängesbarn påverkar inte . Till dessa poster läggs boendekostnaden, barnomsorgsavgiften, schabloniserade kostnader för resor till och från arbetet samt fackföreningsavgift (365 respektive ). En eller två vuxna utan hemmavarande barn antas bo i en hyreslägenhet om två rum och kök. Hushåll med ett hemmavarande barn antas bo i tre rum och kök medan tvåbarnsfamiljer antas bo i fyra rum och kök. Antalet vuxna påverkar alltså inte det antagna antalet rum då de antas dela sovrum. Antalet underhållsbarn påverkar inte antagandet om boendekostnad. De hyresnivåer som används baseras på riks- genomsnitt av hyresnivåer för hyreslägenheter. Följande tablå sammanfattar antagandet om boendekostnader. Skatter och bidrag är beräknade enligt de regler som gäller 2001. Barnomsorgsavgiften är beräknad enligt den s.k. maxtaxan. Alla barn antas vara och utnyttja barnomsorg på heltid (oavsett föräldrarnas inkomst och arbetstid). Kommunalskatten är satt till vilket ungefär motsvarar genomsnittsnivån (inkl begravningsavgift). Samlade effekter av skatter och bidrag Redovisning av de valda typfallen Typfall 1 ensamstående med ett hemmavarande barn I figur 16.2 nedan visas hur skatter, bidrag och disponibel inkomst varierar med taxerad inkomst. Figur 16.2 Disponibel inkomst m.m. för ensam- stående med ett barn Taxerad inkomst / månad Med den kommunalskatt och den boendekostnad som valts nås socialbidragsnivån vid en taxerad inkomst på ca , därefter ökar den disponibla inkomsten med arbets- inkomsten. I figur 16.3 visas de sammantagna marginaleffekterna för mot- svarande hushåll. Samlade effekter av skatter och bidrag Figur 16.3 Marginaleffekt för ensamstående med ett barn Taxerad inkomst / månad Av diagrammet framgår att det med de gjorda antagandena finns 13 olika nivåer på den totala marginaleffekten. I de flesta intervall är marginaleffekten för en ensamstående med ett barn . Den skuggade ytan visar hur föräldrars taxerade inkomster är för- delade. Ju högre kurvan är vid en viss inkomstnivå, desto vanligare är denna inkomst. Kurvan avser alla föräldrar, ej endast ensam- stående med ett barn. I tabell 16.1 redovisas de 13 segmenten. Samlade effekter av skatter och bidrag Tabell 16.1 Total marginaleffekt för en ensamstående med ett barn vid olika inkomstnivåer Månadsinkomst (tkr) Segment 1: Marginaleffekten beror på avtrappningen av socialbidraget. Segment 2: Här har socialbidraget trappats av helt. Marginaleffekten beror på kommunalskatten, upptrappningen av grundavdraget, pensionsavgiften, skattereduktion p.g.a. pensionsavgift samt barnomsorgsavgiften enligt följande: 31*0,715 + 3,5 + 3 = 28,665. Segment 3: Grundavdragets platå nås och marginaleffekten blir: 31*0,965 + 3,5 + 3 = 36,415. Segment 4: Avtrappningen av grundavdraget inleds. Marginaleffekten blir: 31*1,065 + 3,5 + 3 = 39,515.2 Segment 5: Bostadsbidraget börjar trappas ned och marginaleffekten ökar . Segment 6: Avtrappningen av skatterabatten påbörjas, marginaleffekten ökar med till 60,715 Segment 7: Här avslutas grundavdragets avtrappning, marginaleffekten blir: 31*0,965 + 3,5 + 1,2 + 3 + 20 = 57,615. Segment 8: Här är skatterabatten helt bortreducerad marginaleffekten minskar . 1Pensionsavgiften är , slutlig skatt reduceras av denna. Nettoeffekten blir 3,. Nettoavgiften dras även från taxerad inkomst när beskattningsbar inkomst beräknas. När inkomsten ökar så ökar även detta avdrag, på detta vis reduceras marginaleffekten av kommunalskatten. Grundavdraget ökar också med ökande inkomst i detta intervall. Nettoeffekten blir att skattesatsen skall multipliceras med 1-0,25+0,035= 0,715. 2Grundavdraget trappas av mot inkomstökningen, det tal som skattesatsen skall multipliceras med blir 1,1-0.035= 1.065. Samlade effekter av skatter och bidrag Segment 9: Här är bostadsbidraget bortreducerat och återstående marginaleffekt blir som på segment 3: 31*0,965 + 3,5 + 3 = 36,415. Segment 10: Här är nås skiktgränsen för betalning av statlig skatt, marginaleffekten blir: (31+20)*0,965 + 3,5 + 3 = 55,715. Segment 11: Här nås taket för betalning av pensionsavgiften marginal- effekten består nu av skattesatsen och procentsatsen i barnomsorgstaxan: 31 + 20 + 3 = 54. Segment 12: Här är nås den övre skiktgränsen och marginaleffekten blir: 31 + 25 + 3= 59. Segment 13: Vid denna nivå betalas full barnomsorgsavgift och marginal- effekten blir lika stor som marginalskatten. Observera att mottaget underhållsstöd räknas in i avgiftsgrundande inkomst, detta medför att taket nås vid en månadsinkomst på 36 827 istället för vid 38 000. Typfall 2 ensamstående utan hemmavarande barn och underhålls- skyldighet för ett barn I figur 16.4 nedan visas hur skatter, bidrag och disponibel inkomst varierar med taxerad inkomst. Figur 16.4 Disponibel inkomst m.m. för ensam- stående som är underhållsskyldig för ett barn. Taxerad inkomst / månad Samlade effekter av skatter och bidrag Med den kommunalskatt och den boendekostnad som valts är den disponibla inkomsten lika stor som socialbidragsnivån fram tills den taxerade inkomsten når , därefter minskar den disponibla inkomsten med arbetsinkomsten. An- ledningen till att den disponibla inkomsten minskar i stället för att öka med taxerad inkomst är att socialbidrag ej täcker under- hållsskyldighet. När den taxerade inkomsten når fribeloppet för återbetalning av underhållsstöd () så trappas socialbidraget av mot inkomsten före betalt underhåll, därefter går även av taxerad inkomst till underhållet varför marginaleffekten blir . Vid en taxerad inkomst på ca är socialbidraget bortreducerat och den disponibla inkomsten ökar efter denna nivå med ökande arbetsinkomst, socialbidragsnivån nås återigen när den taxerade inkomsten når ca . I figur 16.5 visas de sammantagna marginaleffekterna för mot- svarande hushåll. Figur 16.5 Marginaleffekt för ensamstående som är under- hållsskyldig för ett barn Taxerad inkomst / månad Samlade effekter av skatter och bidrag Av diagrammet framgår att det med de gjorda antagandena finns 14 olika nivåer på den totala marginaleffekten. I vanliga lönelägen varierar marginaleffekten för en underhållsskyldig mellan . Observera att marginaleffekten blir högre om under- hållsskyldigheten avser fler barn. I tabell 16.2 nedan redovisas de 14 segmenten. Tabell 16.2 Total marginaleffekt för en ensamstående med underhållsskyldighet för ett barn vid olika inkomstnivåer Månadsinkomst (tkr) Marginaleffekt (%) Segment 1: Marginaleffekten beror på avtrappningen av socialbidraget. Segment 2: Här påbörjas återbetalning av underhållsstöd, socialbidraget täcker inte detta varför marginaleffekten blir: 100 + 14 = 114. Segment 3: Här har socialbidraget trappats av helt. Marginaleffekten beror på kommunalskatten, upptrappningen av grundavdraget, pensionsavgiften, skattereduktion p.g.a. pensionsavgift samt underhållsstödet enligt följande: 31*0,715 + 3,5 + 14 = 39,665. Segment 4: Grundavdragets platå nås och marginaleffekten blir: 31*0,965 + 3,5 + 14 = 47,415. Segment 5: Avtrappningen av grundavdraget inleds. Marginaleffekten blir: 31*1,065 + 3,5 + 14 = 50,515. Segment 6: Fribeloppet i bostadsbidragssystemet nås och marginaleffekten ökar . Segment 7: Avtrappningen av skatterabatten påbörjas, marginaleffekten ökar med till 71,715 Samlade effekter av skatter och bidrag Segment 8: Här nås inkomstnivån för fullt underhållsstöd, marginal- effekten minskar till: 31*1,065 + 3,5 + 1,2 + 20 = 57,715 Segment 9: Här är bostadsbidraget bortreducerat och återstående marginaleffekt blir: 31*1,065 + 3,5 + 1,2 = 37,715. Segment 10: Här avslutas grundavdragets avtrappning, marginaleffekten blir: 31*0,965 + 3,5 + 1,2 = 34,615. Segment 11: Här är skatterabatten helt bortreducerad marginaleffekten minskar . Segment 12: Här är nås skiktgränsen för betalning av statlig skatt, marginaleffekten blir: (31+20)*0,965 + 3,5 = 52,715. Segment 13: Här nås taket för betalning av pensionsavgiften, marginal- effekten består nu av skattesatsen: 31 + 20 = 51. Segment 14: Här är nås den övre skiktgränsen och marginaleffekten blir: 31 + 25 = 56. Typfall 3 Samboende med två hemmavarande barn I detta typfall visas effekterna när den ena makens arbetsinkomst varieras. Den make vars inkomst hålls antas ha en månadsinkomst på , återigen ett antagande som skall spegla en förhållandevis vanlig situation. Figur 16.6 Disponibel inkomst m.m. för samboende med två barn S k a tt B a rno m s o rg B a rnbidra g B o s ta ds bidra g S o c ia lbidra g D is po nibe l inko m s t Taxerad inkomst / månad Samlade effekter av skatter och bidrag I figur 16. 6 visas hur skatter, bidrag och disponibel inkomst varierar med taxerad inkomst. Taxerad inkomst och skatt avser endast den person vars inkomster varieras, övriga inkomstslag avser hushållet. När disponibel inkomst beräknas ingår dock arbetsinkomst och skatt för bägge makar. Med de val som gjorts avseende makes inkomster, kommunal- skatt och boendekostnad nås socialbidragsnivån vid en inkomst på ca . I figur 16.7 visas de sammantagna marginaleffekterna för den make vars inkomst varieras. Figur 16.7 Marginaleffekt för samboende med två barn Taxerad inkomst / månad Av diagrammet framgår att det med de gjorda antagandena finns 14 olika nivåer på den totala marginaleffekten. Marginaleffekten över- stiger för breda inkomstintervall. I tabell 16.3 redovisas de 14 segmenten. Samlade effekter av skatter och bidrag Tabell 16.3 Total marginaleffekt för en samboende med två barn vars makes inkomst är /mån vid olika inkomstnivåer Månadsinkomst (tkr) Marginaleffekt(%) Segment 1: Marginaleffekten beror på avtrappningen av socialbidraget. Segment 2: Här har socialbidraget trappats av helt. Marginaleffekten beror på kommunalskatten, pensionsavgiften, skattereduktion p.g.a. pensions- avgift samt barnomsorgsavgiften enligt följande: 31*0,965 + 3,5 + 5 = 38,415.3 Segment 3: Fribeloppet i bostadsbidragssystemet nås och marginaleffekten ökar . Segment 4: Grundavdragets upptrappning påbörjas, marginaleffekten blir: 31*0,715 + 3,5 + 5 + 20 = 50,665. Segment 5: Grundavdragets platå nås och marginaleffekten återgår till samma nivå som innan upptrappningen påbörjades. Segment 6: Avtrappningen av grundavdraget inleds. Marginaleffekten blir: 31*1,065 + 3,5 + 5 + 20 = 61,515. Segment 7: Här är bostadsbidraget bortreducerat och marginaleffekten minskar . Segment 8: Avtrappningen av skatterabatten påbörjas, marginaleffekten ökar med till 42,715. Segment 9: Här avslutas grundavdragets avtrappning, marginaleffekten blir: 31*0,965 + 3,5 + 1,2 + 5 = 39,615. 3 Pensionsavgiften är , slutlig skatt reduceras av denna. Nettoeffekten blir 3,. Nettoavgiften dras även från taxerad inkomst när beskattningsbar inkomst beräknas, skattesatsen multipliceras därför med 1-0.035= 0,965. Samlade effekter av skatter och bidrag Segment 10: Här är skatterabatten helt bortreducerad, marginaleffekten minskar . Här är nås skiktgränsen för betalning av statlig skatt, marginaleffekten blir: (31+20)*0,965 + 3,5 + 5 = 57,715. Segment 12: Vid denna nivå betalas full barnomsorgsavgift och marginal- effekten blir lika stor som marginalskatten, dvs. : (31+20)*0,965 + 3,5 = 52,715. Segment 13: Här nås taket för betalning av pensionsavgiften, marginal- effekten blir lika med skattesatsen: 31 + 20 = 51. Segment 14: Här är nås den övre skiktgränsen och marginaleffekten blir: 31 + 25= 56. 16.2Statistisk analys av de samlade effekterna av skatter och bidrag för barnfamiljerna I detta avsnitt beskrivs hur vanligt förekommande olika nivåer på de totala marginaleffekterna är. Barnfamiljernas inkomstnivåer och inkomstens sammansättning beskrivs i detalj i kapitel 4. En statistisk simulering av marginaleffekter innebär att inkomster och arbetstider ändras systematiskt för ett representativt urval per- soner. Därefter räknar man om och statlig inkomst- skatt, allmän pensionsavgift, bostadsbidrag, socialbidrag, under- hållsstöd samt barnomsorgsavgift. Skillnaden i disponibel inkomst före och efter experimentet används för att mäta marginaleffekten. Den fråga som ställs här är vad som händer om alla i förvärvsaktiv ålder, heltidsarbetande, deltidsarbetande, studerande, arbetslösa, förtidspensionärer m.fl. grupper, får möjlighet att öka arbetstiden motsvarande knappt en månad, eller den tid som mot- svarar . Inkomsterna har höjts med för alla urvalspersoner i åldersgruppen 20–i HINK-undersökningen 1998 framskriven till ekonomiska och demografiska förhållanden. Modellbefolkningen representerar således alla per- soner (exklusive egenföretagare) i förvärvsaktiv ålder (knappt 5 miljoner personer). För personer med arbetsmarknadsstöd eller socialbidrag har antagits att ersättningarna minskas vid en ökad arbetstid och inkomst enligt reglerna. Förtidspensionärer antas kunna arbeta på denna nivå utan att pensionen reduceras. Övriga skatter och transfereringar räknas om enligt reglerna . Barnomsorgsavgiften beräknas enligt maxtaxan. Samlade effekter av skatter och bidrag snittliga synliga marginaleffekten blir vid en beräkning med reglerna . Bland de vuxna i samtliga barnfamiljer är genomsnittet och bland dem som har bostadsbidrag . I figur 16.8 nedan redovisas de genomsnittliga marginaleffekterna för olika familjetyper. Figur 16.8 Genomsnittlig marginaleffekt för olika familjetyper Bostadsbidrag är vanligast bland ensamstående med barn och det är därför de genomsnittliga marginaleffekterna är högst i denna grupp. I tabell 16.4 nedan redovisas hur befolkningen fördelar sig i olika klasser av marginaleffekter. Samlade effekter av skatter och bidrag SOU 2001:24 Tabellen anger antalet individer med olika nivåer på total marginaleffekt. Anm 2. barnomsorgsavgiften har beräknats enligt den s.k. maxtaxan. Drygt 230 000 av de vuxna i barnfamiljerna, motsvarande , har en marginaleffekt vid ökat arbete på minst 70 pro- cent. I beräkningarna används maxtaxan, om nuvarande taxor an- vänts skulle fler nå upp till dessa nivåer. Återbetalning av studie- medel ingår inte i beräkningarna, för personer med studielån kan alltså de faktiska marginaleffekterna i verkligheten vara ännu högre. Ett stort antal föräldrar möter mycket höga marginaleffekter vid en ökad arbetsinkomst. Det är framförallt föräldrar med låga in- komster som har dessa höga marginaleffekter. I de fall då de låga inkomsterna beror på deltidsarbete lönar det sig dåligt att öka arbetstiden, dessa föräldrar är fast i en situation där de inte kan för- bättra den egna ekonomin nämnvärt genom eget arbete. 17Mindre inkomstprövning inom det ekonomiska familjestödet I detta kapitel presenteras fyra olika paket av åtgärder inom det ekonomiska familjestödet. Syftet är i alla fyra fallen att minska marginaleffekterna, och därigenom motverka de inlåsningsmekanismer, eller s.k. fattigdomsfällor, som skapas i nuvarande system genom den samlade inverkan av skatter, bidrag och avgifter. Eftersom bostadsbidragen står för en stor del av marginal- effekten, innebär alla fyra alternativen att bostadsbidragen helt eller delvis omvandlas till andra, icke inkomstprövade stöd. För att kompensera familjer, som blir av med hela eller delar av bostadsbidraget, riktas i stället generella stöd till de grupper som har höga bostadsbidrag, dvs. främst ensamföräldrar, studerande och familjer med många barn. I två av alternativen (1 och 2) ersätts bostadsbidragen helt av andra stöd. I de två övriga (3 och 4) ersätts den bostads- anknutna delen av bostadsbidraget, medan den del som baseras på antalet barn behålls. Två av alternativen är budgetneutrala, dvs. de innebär inga ökade statsutgifter (1 och 3). De två övriga alternativen (2 och 4) innebär att familjepolitiken tillförs . I alla alternativen utgår barnbidrag till dess barnet fyller , och garantinivån i föräldraför- säkringen höjs per dag. Alla alternativen analyseras med hänsyn till effekterna för olika familjetyper, både stödets storlek och marginaleffekterna. Påverkan på deras benägenhet att förvärvsarbeta diskuteras, liksom behovet av socialbidrag. Effekterna på den offentliga ekonomin belyses, både i ett statiskt och i ett dynamiskt pers- pektiv. Mindre inkomstprövning inom det ekonomiska familjestödet 17.1Utformning av framtida modell för det ekonomiska familjestödet Med hänsyn till de negativa effekter på utbytet av förvärvsarbete, som höga marginaleffekter innebär, bör det ekonomiska familje- stödet i så liten utsträckning som möjligt vara inkomstprövat.