sou · GPB315d2 · 2002-01-01 00:00:00 — För det första en roll som innebär bl.a. arbete med strategisk informationsplanering (mark- nadsföring), policyfrågor och opinionsbildning. För det andra en serviceroll som innebär att funktionen fungerar som internkonsult i informationsfrågor, producerar informations- och utbildnings- material, sammanställer och producerar i samråd med de frivilliga totalförsvarsorganisationerna en gemensam utbildningskatalog samt medverkar i omvärldsbevakning. För det tredje en roll som medverkande i produktion av gemensam tidskrift/tidning/internetportal som kan vara ett elektroniskt informationsnät (intranät) på bl.a. förbundsnivå. För grupper utanför frivilliga totalförsvarsrörelsen är Internet sannolikt den viktigaste kanalen genom en portal för den samlade frivilliga totalförsvarsrörelsen. Arbetsgruppen Frivilligförsvar i Ut- veckling (Ag FU) behandlar informationsfrågor, däribland frågan om en gemensam internetportal, i sin rapport i Utveckling som presenterades . En särskild uppgift för funktionen bör vara att utforma och upprätthålla en IT-standard inom den frivilliga totalförsvars- rörelsen som underlättar kommunikation mellan rörelsens olika delar. Funktionen bör kunna svara för såväl egen pro- gramutveckling som stöd åt organisationerna i frågor som rör IT och utbildning. Administrativa funktionen svarar för ekonomisk redovisning och kansliets personaladministration. Andra viktiga områden är att administrera fördelningen av de statliga bidragen till den frivilliga totalförsvarsrörelsen. Funktionen kan också göra sam- manställningar av uppdragsverksamhet och uppdragsstöd inom fri- villig totalförsvarsverksamhet. Funktionen kan tillhandahålla de flesta ekonomiska och löne- administrativa tjänster som de frivilliga totalförsvarsorganisa- tionerna behöver. Vidare kan funktionen svara för sammanställning av frivilligorganisationernas medlemsregister. Sammanfattning av uppgifter för Rådet och dess kansli Rådet för frivillig samhällsberedskap Föreslå regeringen (Försvarsdepartementet) vilka organisa- tioner som enligt förordning (2001:00) om frivillig total- försvarsverksamhet är frivilliga totalförsvarsorganisationer, Genom tilldelad myndighetsuppgift fördela medel för organisationsstöd till dessa organisationer, språkrör till regering och, riksdag i gemensamma frågor, Bedöma tillgången på resurser i stort som kan användas vid extraordinära situationer, Verka för att använda frivilligförsvaret vid extraordinära situa- tioner nationellt och internationellt, Sammanställa verksamhet och uppdrag i årliga rapporter till regeringen (Försvarsdepartementet), Koordinera internationellt utvecklingssamarbete (i enlighet med förslag i betänkandet (1999:6) Effektivare totalförsvarsstöd i ), Vid behov företräda sina medlemmar gentemot myndigheter, politiker och samhälle, representerat i och i , Allmänt slå vakt om frivilligverksamhetens samhällsnytta, Ge service till frivilliga totalförsvarsorganisationer på områden där dessa inte kan eller vill skaffa sig egen kompetens, Driva policy- och utvecklingsfrågor, Bistå med rådgivning i allmänhet, Vid behov sköta ett samlat medlemsregister eller organisations- register, Ge stöd med utbildningshjälpmedel, t.ex. information om sam- hällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar och skolinfor- mation, Bistå med vaktmästeri och posthantering, Vid behov bistå med och utveckla gemensamma ekonomiadmi- nistrativa rutiner åt organisationer, Bistå med utbildningssamordning och samordna gemensam utbildningskatalog, Bistå med juridisk rådgivning, stödresurs till kommuner, länsstyrelser, andra statliga myndigheter och landsting. Rådet för frivillig samhällsberedskap bör finansieras genom att staten avdelar särskilda medel. Det centrala kansliet bör kunna bemannas med viss personal från de omkring 118 årsarbetskrafter som finns på de centrala kanslierna hos de organisationer som definieras i förordning (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Utredningen bedömer att bör bemannas med en kanslichef och tre till fyra handläggare samt en assistent. Kostnader för kansliet bedöms till , fördelat enligt följande. Bilaga 6 SOU 2001:15 Kostnader (tkr) (administration, IT, varor, tryckeri m.m.) (resor, publikationer, tjänster, konsulter m.m.) Hyreskostnader (för ) Idéutkast till stadgar för Rådet för frivillig samhällsberedskap Den frivilliga totalförsvarsrörelsens verksamhetsidé* Frivilliga totalförsvarsorganisationer (FTO) är demokratiskt styrda och politiskt obundna, rikstäckande organisationer som med statsmakternas stöd bedriver frivilligverksamhet av betydelse för samhällsberedskapen och för totalförsvaret. Med frivilligverksamhet för totalförsvaret avses ett frivilligt, medborgerligt engagemang för att dels främja totalförsvaret, dels skapa, vidmakthålla och utveckla individens och samhällets förmåga att förebygga och minska skadeverkningar på liv, hälsa, miljö och egendom, dels kunna medverka vid extraordinära situationer i fred och krig. Syftet med frivillig totalförsvarsverksamhet är att frivilliga totalförsvarsorganisationer skall bidra till totalförsvarets folkförankring och demokratiska ut- veckling, bidra till totalförsvarets anpassningsförmåga, främja frivilligt engagemang i samhällsberedskapen i fred och krig, bidra till att stärka individens och samhällets förmåga att före- bygga och hantera extraordinära situationer i fred och krig, främja långsiktigheten och stabiliteten i det frivilliga arbetet för samhällsberedskapen och ersättas ekonomiskt för utfört arbete inom ramen för uppdrags- verksamhet. Vi organiserar vår frivilliga totalförsvarsverksamhet Vi organiserar vår frivilliga totalförsvarsverksamhet i självständiga, frivilliga totalförsvarsorganisationer och förbund, som tillsammans skapar en stark och livaktig folkrörelse förenad i Rådet för frivillig samhällsberedskap (RFS). Vi delar in vår frivilliga totalförsvarsverksamhet Vi delar in våra frivilliga totalförsvarsorganisationer i två kategorier, nämligen frivilliga bemanningsorganisationer och frivilliga främjandeorganisationer. 1.Frivilliga bemanningsorganisationer stärker genom direkta in- satser samhällsberedskapen och kan tillgodose behöriga statliga myndigheters och/eller kommuners behov av personal vid extraordinära situationer. De främjar och stödjer totalförsvaret genom information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar och insatser för totalförsvarets folkliga förankring. 2.Frivilliga främjandeorganisationer främjar och stödjer samhälls- beredskapen och totalförsvaret genom information om sam- hällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar till egna med- lemmar och utomstående samt genom insatser för totalförsva- rets folkliga förankring Vi vill på alla nivåer bedriva frivillig totalförsvarsverksamhet så att den ger uttryck för ett frivilligt, medborgerligt engagemang för att dels främja totalförsvaret, dels skapa, vidmakthålla och utveckla individens och samhällets förmåga att förebygga och minska skade- verkningar på liv, hälsa, miljö och egendom vid extraordinära situa- tioner i hela hotskalan fred – krig. Därför vill vi utforma vår frivilliga totalförsvarsverksamhet så att varje organisation har en identitet i folkrörelsen frivilligt total- försvar, såväl frivillig totalförsvarsverksamhet som totalförsvarets folk- förankring får hög status och legitimitet genom att frivillig- verksamheten lyfts fram i samhället, den har en samlad kompetens om frivilligfrågor, den samlade frivilligrörelsen kan driva övergripande frågor gentemot politiker, myndigheter, kommuner, allmänhet och andra organisationer, den kan bevaka att frivilligförsvarets roll beaktas i samhälls- beredskapsplaneringen, den kan samordna och följa upp information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar samt bidra till att hålla den aktuell, den kan verka för en samlad marknadsföring av frivillig total- försvarsverksamhet den i alla led ständigt utvecklas och förbättras till form och innehåll, den ger upplevelser och skapar kontakt mellan människor ur olika samhällsgrupperingar, de som deltar får vara med och bestämma om och ta ansvar för sin verksamhet och att den ger alla som deltar en kamratlig och trygg social gemenskap. Den frivilliga totalförsvarsrörelsens verksamhetsidé är antagen av XXXX års stämma. Den frivilliga totalförsvarsrörelsens verksamhetsidé Frivillig totalförsvarsverksamhet skall bedrivas i enlighet med den av RFS-stämman beslutade verksamhetsidén Grundläggande bestämmelser för Rådet för frivillig sam- hällsberedskap (RFS) Rådet för frivillig samhällsberedskap (RFS) är den svenska frivilliga totalförsvarsrörelsens samlade organisation med RFS- stämman som dess högsta beslutande organ. RFS har till uppgift att handha för den frivilliga totalförsvars- rörelsen gemensamma angelägenheter såväl nationellt som interna- tionellt. RFS huvudsakliga uppgifter skall vara att föreslå regeringen (Försvarsdepartementet) vilka organisationer som enligt en förordning (2001:XX) om frivillig totalförsvars- verksamhet räknas som frivilliga totalförsvarsorganisationer, genom tilldelad myndighetsuppgift bereda beslut om och fördela organisationsstöd till dessa organisationer, vara språkrör till regering och riksdag i gemensamma frågor, vid behov företräda sina medlemmar gentemot statliga myndig- heter, kommuner och samhället i övrigt, allmänt slå vakt om frivilligverksamhetens samhällsnytta, vara förespråkare för att dels hålla diskussionen levande om hur folkrörelsen demokratiskt skall utvecklas, dels hur etikfrågor och andra viktiga aktuella ämnesområden som rör folkrörelsen beaktas. 2 § Omfattning organisatorisk uppbyggnad RFS är en ideell förening. Den består av frivilliga totalförsvars- organisationer (FTO) med till dem anslutna ideella föreningar som bedriver frivilligverksamhet för totalförsvaret. Såsom FTO är föreningen ansluten till RFS. För att verkställa RFS-stämmans beslut och driva det dagliga operativa arbetet utses en styrelse för RFS som stöds av ett centralt kansli. 3 § Beslutande organ RFS beslutande organ är RFS-stämman, extra RFS-stämma och RFS-styrelsen. 4 § Verksamhets- och räkenskapsår RFS verksamhets- och räkenskapsår omfattar tiden till och med . 5 § Förslag till stadgeändring Förslag till ändring av stadgarna eller om RFS upplösning får skriftligen avges enligt X kap. X § 6 § Beslutförhet i stadgefrågor För bifall till stadgeändring fordras beslut av RFS-stämman med kvalificerad majoritet, dvs. minst 2/3 av antalet avgivna röster. För RFS upplösning fordras beslut härom med minst 2/3 av antalet avgivna röster vid vardera två på varandra följande RFS- stämmor. 1 § Sammansättning, kallelse, beslutförhet Då RFS-stämma inte är samlad, är styrelsen RFS beslutande organ. Styrelsen har sitt säte i . Styrelsen består av ordförande och tio övriga ledamöter med tio utsedda ersättare. Ledamöterna är valda av RFS-stämman för en mandatperiod av . Hälften av ledamöterna ersätts vid stämman. Styrelsen utser inom sig vice ordförande. Sekreterare hämtas från . Styrelsen är beslutför när samtliga ledamöter kallats senast före sammanträde och minst sju av ledamöterna och ord- föranden är närvarande. Om ordföranden finner det erforderligt kan brådskande ärende avgöras genom skriftlig omröstning eller vid telefonsammanträde (per capsulam). Sådant beslut skall proto- kollföras. Det skall anmälas vid närmast därefter följande sam- manträde. 1.verka för att den av stämman antagna verksamhetsidén efter- levs, 2.verkställa stämmans beslut, 3.handha och ansvara för RFS medel, 4.upprätta förvaltningsberättelse och verksamhetsberättelse för varje räkenskaps- och verksamhetsår, 5.senast den DD MM ställa förvaltningsberättelsen, räkenskaperna och övriga för revision erforderliga handlingar avseende föregående räkenskapsår till förfogande för de enligt XX kap. X § valda revisorerna, 6.årligen utsända årsredovisning till de frivilliga totalförsvars- organisationerna och de regionala samordningsorganen, 7.till stämman överlämna sina förvaltnings- och verksamhets- berättelser samt revisorernas berättelser för de två senaste räkenskaps- och verksamhetsåren, 8.i övrigt bereda de ärenden som skall föreläggas stämman, 9.bestämma tid och ort för stämma enligt kapitel XX samt ombesörja kallelser till denna, 10.tillsätta för verksamheten inom RFS erforderliga särskilda utskott, t.ex. utbildningsutskott. 11.vid behov fastställa inriktningen och eventuell instruktion för RFS särskilda organ samt granska deras verksamhet, 12.bestämma om organisationen av och befattningar vid , 13.företräda RFS i frågor rörande det säkerhetsfrämjande utveck- lingssamarbetet med länderna i samt internationella fredsfrämjande insatser i vad avser inom RFS gemensamma ärenden samt på begäran från de frivilliga total- försvarsorganisationerna lämna råd och anvisningar vid sådana frågor, samt 14.i övrigt sköta löpande ärenden och fullgöra de skyldigheter som enligt dessa stadgar ankommer på RFS. De frivilliga försvarsorganisationernas historia Utredningen har uppdragit åt docent . , tidigare vid , att skriva en översiktlig historik över de fri- villiga försvarsorganisationerna. Historiken redovisas i det följande. regleras i av regeringen fastställd förordning, vilka föreningar som är frivilliga försvarsorganisationerna. Den senaste förordningen är utfärdad SFS (1994:524). Den räknar upp följande 24 organisationer: Svenska Arméns och Flygvapnets Reservofficers- Bilaga 7 SOU 2001:15 Svenska Röda Korset (i fråga om medverkan i totalförsvarets sjukvård och i verksamheten för civilbefolkningens skydd i krig) Dessa organisationer indelas i tre grupper, varav den första omfattar de som bedriver frivillig befälsutbildning, den andra de föreningar som tecknar avtal för tjänstgöring vid höjd beredskap och den tredje organisationer som utvecklar medlemmars färdig- heter. Till första gruppen räknas ning, Flygfältingenjörsföreningarna, , , , , Sjövärns- kårernas , Svenska Arméns och , och . Andra gruppen omfattar Frivilliga Automobilkårernas Riksför- bund, Frivilliga Flygkåren, , Frivilliga radioorganisationen, , Svenska Blå Stjärnan, , Svenska Röda Korset, , . Den tredje gruppen utgörs av Frivilliga Skytterörelsen, , , Svenska Sportskytteförbundet.1 Det kan förvåna att inte hemvärnet, som ju huvudsakligen rekryterar frivilliga, räknas till de frivilliga försvars- organisationerna, men detta torde förklaras av att statsmakterna allt sedan hemvärnets framväxt i början av mycket målmedvetet integrerade det i det militära försvaret.2 hemsida: Frivilliga försvarsorganisationer. SOU 1997:70, s. 49 ff. ), Frivilligrörelsen värnar , 1997. vårdkase till 1940 och Bojerud, , Hemvärnet 1940 1990. I: , Bo (red. ), Hemvärnet 1940 1990, 1990, s. 35 ff, 39 ff. Antalet frivilliga försvarsorganisationer håller på att förändras. gick KAROF och SAFR ihop till den nya organisationen valde däremot att stå utanför den nya organisationen.4 Vidare eftersträvar flera föreningar status som officiell frivillig försvarsorganisation, nämligen , Fredsbaskrarna , Förbundet , , , kulturhistoriska föreningar, , Sve- riges , och dessa är redan , Förbundet befäl, , och anslutna till CFB.6 I det följande behandlas endast de föreningar som f.n. offi- ciellt räknas som frivilliga försvarsorganisationer. Någon historik som behandlar samtliga frivilliga försvarsorga- nisationer föreligger inte. Första gången presenterades dock de frivilliga försvarsorganisationerna kortfattat av generalstaben . fanns åtta sådana föreningar: Frivilliga Auto- mobilkåren, Frivilliga landstormsrörelsen, Frivilliga Skytte- rörelsen, , Svenska Röda Korset, Svenska Röda Stjärnan, frivilliga motorbåtskår och frivilliga motorcykelkår.7 Korta presentationer av dem finns även i fem offentliga utred- ningar.8 Den första av dessa utredningar tillsattes med upp- drag att kartlägga den frivilliga försvarsverksamheten och att lämna 3Meddelande från SVEROF . 5Frivilligorganisationsutredningen, Arbetsmaterial Bilaga X: Frivilliga försvars- organisationer och andra frivilliga organisationer, s. 1 f, 4 f, 7 f, 10, 12 f. 6SOU 1997:70, s. 48. 7Erik (red. ), om folkförsvaret, 1939, s. 286 ff, 295, 314. 8SOU 1950:38 Utredning rörande Frivilligt Försvarsarbete, s. 13 ff. SOU 1968:1 Frivillig- försvaret 1. De frivilliga försvarsorganisationerna utom hemvärnet, 16 ff. SOU 1985:35 Ersättningar och förmåner inom frivilligförsvaret, s. 37 ff, 181 ff. SOU 1992:132 Frivillig verksamhet för totalförsvaret, 19 ff. Ett mål- och resultatperspektiv. Totalförsvaret och frivilligorganisationerna uppdrag, stöd och ersättning, s. 35 ff, 100, 183 f. förslag hur den kunde samordnas. Utredningen lämnade sitt betänkande . Den föreslog fastare regler för föreningarnas erkännande som frivilliga försvarsorganisationer. Vidare förordade den en ganska centralstyrd sammanordning av deras verksamhet. Det första förslaget resulterade i att Kungl. Maj:t utfärdade en särskild förordning om frivilligorganisationerna.9 Det senare förslaget stötte på hårt motstånd från de berörda organisationerna. Statsmakterna nöjde sig med att föreslå ett samordningsorgan för dessa. Därför bildades () som började sitt arbete /54.10 Denna kommitté har en rådgivande och samordnande funktion. Ordförandeskapet alternerar mellan de olika organisa- tionerna. Dess verksamhet har aldrig behandlats vare sig i någon vetenskaplig framställning eller i några memoarer. Att undersöka dess historia kunde vara lockande, men skulle kräva en stor arbets- insats, eftersom kommittén inte tycks ha ett eget arkiv, utan dess arbete måste skildras med hjälp av de olika organisationernas arkiv.11 FOS behandlas inte i denna framställning.12 Dessutom utgav en kort och odokumenterad översikt över de existerande frivilligorganisa- tionerna.13 En liknande, publicerad presentation finns hos För många organisationer finns dock historiker. Dessa är emellertid av mycket skiftande karaktär. Endast enstaka har detaljerade käll- och litteraturhänvisningar. Några har summariska hänvisningar, men de flesta saknar även dessa och har mera karaktär av minnen. För vissa organisationer saknas även sådana. I det följande kommer frivilligorganisationerna att presenteras i den ordning det bildats och det kommer att uppges, varifrån uppgifterna hämtats. Vidare anges om respektive organisation har ett tillgängligt arkiv, med vars hjälp fördjupade studier i 9Kommittédirektiv nr 1133, RA. SOU 1950:38, s. 9 ff, 92 ff, 170 ff. SFS 1953/737. , Den militära ledningens syn på SKL och dess uppgifter. I: SKL histo- riekommitté, Lottorna i samhällets tjänst, 1984, s. 95. 10Svenska försvarsväsendets rulla 1955. 11Gunnar t. K-R e-mail . 12Om se , Våra frivilliga försvarsorganisationer, 1968, s. 28. I: (red. ), Försvar för frihet och fred, 1990, s. 91. ), s. 9. I FOS är förutom de ovan uppräknade organisationerna även hemvärnet, och Försvar (CFF) och () representerade. 13Sune Glad, s. 8 ff. 14Christine , s. 84 ff. föreningens historia skulle vara möjliga. Sådana arkivstudier har av praktiska skäl endast kunnat ske i undantagsfall för denna översikt. De frivilliga försvarsorganisationerna korthistoriker Frivilliga Skytterörelsen (FSR) Frivilliga Skytterörelsen är den med avstånd äldsta av landets frivilligrörelser. Den härleder sitt ursprung från de frivilliga skarp- skytteföreningarna. Sådana bildades i bl.a. och . fanns 304 föreningar i landet med över 40 000 medlemmar. Därefter följde dock en nedgångsperiod. samlades representanter från 35 skytte- föreningar i och beslöt att tillsätta en centralstyrelse för frivilliga skytteföreningar. Maj:t stadgar för skytteväsendets organisation ersattes centralstyrelsen och allmänna representantskap av med ett ombud från varje förbund. finns en självständig inom Frivilliga Skytterörelsen, Skytterörelsens ungdomsorganisation.15 efter krigsutbrottet spelade Frivilliga Skytterörelsen en mycket pådrivande roll vid tillkomsten av hemvärnet.16 Frivilliga Skytterörelsens målsättning var ursprungligen att befrämja skjutskickligheten bland svenska folket och att väcka dess intresse att bidra till försvar. Detta är fortfarande centralt för förbundet, som bedriver med gevär, korthållsgevär, luft- gevär, kulsprutepistol och automatvapen. har även engagerat sig i miljöfrågor, särskilt frågor rörande buller och bly- belastning. Frivilliga Skytterörelsen har ett inter- nationellt samarbete, i första hand med de nordiska grannländerna. har den även engagerat sig i , framför allt i Lettland.17 15 , s. 8. SOU 1950:38, s. 19 f. , s. 84 f. Evabritta (red. ), Beståndsöversikt. Enskilda arkiv, 1997, s. 188 ff. Arkiven efter och efter Skytterörelsens ungdoms- organisation förvaras i KrA. ), s. 39. Frivilligorganisationsutredning: Arbetsmaterial , s. 4. 16Alf , s. 29 ff. , s. 39, 40 ff. 17Frivilligorganisationsutredningen: Arbetsmaterial , s. 4. Frivilliga Skytterörelsen upplevde en andra storhetstid och av . hade den drygt 240 000 aktiva medlemmar. hade antalet sjunkit till 216 000. fanns det drygt 100 000 medlemmar och är antalet nere i 90 000 och den fortsätter att sjunka.18 Svenska Röda Korset (SRK) Bildades i anslutning till uppkomsten av det internationella röda korset år1864 med namnet av sårade och sjuka i fält. Året därpå kunde även kvinnor blir medlemmar. ÅR 1886 ändrades namnet till Svenska föreningen och till Svenska Röda Korset. I enlighet med sin målsättning åtog sig Svenska Röda Korset uppgifter såväl inom det militära försvaret som i civilförsvaret. Det innebar att föreningen i krigsfall skulle inrätta vissa sjukhus och ställa sjukvårdspersonal till förfogande. Föreningen bildade också en ungdomsorganisation.19 För Svenska Röda Korset innebar Försvarsmaktens inriktning på insatser i samband med katastrofer eller utom- lands inget nytt.20 Antalet medlemmar i har minskat . fanns det knappt 483 000 medlemmar, är det omkring 340 000.21 Sveriges landstormsföreningars centralförbund, som bildats , bedrev bl.a. utbildning av landstormsbefäl. Genom värnpliktslag avskaffades landstormen. Förbundet ombildades därför till , som blev en sam- manslutning för förbund och föreningar som bedriver befälsut- bildning. består det av 28 . Dessutom finns där fem ännu ej som frivilliga försvarsorganisationer erkända organisationer: , Förbundet , 18SOU 1950:38, s. 22. SOU 1968:5, s. 20. Fakta om totalförsvaret 98, s. 48. : Arbetsmaterial , s. 4. 19Sten , Svenska Röda Korset 1865 1965 , 1965, s. 57 ff, 432 ff. SOU 1950:38, s. 18 ff. arkiv förvaras på RA. 20Jfr (red. ), s. 26 f. 21SOU 1950:38, s. 19. : Arbetsmaterial , s. 11. förening, och . Förbundet vänder sig till värnpliktigt befäl, reservofficerare och hemvärnsbefäl inom armén och kustartilleriet. förbundet hade 38 500 medlemmar. är det drygt 33 000.22 (SVK RF) Den första frivilliga motorbåtsflottiljen organiserades i . därpå organiserades sådana flottiljer i , och . De bildade frivilliga motorbåtskår med marinstabschefen som chef. Kåren skulle i krigsfall och i vissa fall under fred ställa medlemmar och motorbåtar till Kungl. Fram till krigsutbrottet tillkom flottiljer i , , och . omorganiserades de frivilliga motorbåtsflottiljerna till 16 sjövärnsflottiljer, , , , Ble- kinge, , , , , Öre- sunds, Norra , , , , Sydöstra , och . Dessa underställdes marinen och en chef för sjövärnskåren, som måste vara sjöofficer i reserven, tillsattes. Kåren ingick således i försvarsmakten och räknades inte som frivillig försvarsorganisation i egentlig mening. Dess ställning kan jämföras med den hemvärnet intog i detta avseende. avvecklades sjövärnskåren och ersattes av Sjövärns- kårernas som blev erkänt som frivillig försvarsorga- nisation.23 , som även bedriver en omfattande ungdomsverksamhet, hade drygt 4 000 medlemmar. Antalet steg med omkring 1 000 . är det cirka 4 600. 22SOU 1950:38, s. 13 f. , s. 34 f. Evabritta (red. ), Beståndsöversikt, s. 181. för befälsutbildning arkiv förvaras i KrA. : Arbetsmaterial , s. 1. 23Björn (red. ), Beståndsöversikt Del 1, 1987, s. 258.