sou · GPB39 · 2002-01-01 00:00:00 — Lathund om jämställdhet 2000, Statistiska central- byrån, (2000). 96 En studie av näringsidkares syn... hållanden och synen på traditionella arbetsuppgifter. och av det obetalda arbetet utförs av kvinnor, som män endast ägnar och åt sam- ma arbete. Men det kan vara vanskligt att ta dagens situation för given och överföra den på möjligheten att jämställdhetsmärka produkter och tjänster, vilket nedanstående beskrivning utgör ett exempel på. En bil som har utformats i syfte att underlätta för kvinnor att lämna och hämta barn vid daghem, skola, fritidshem och andra fritidsakti- viteter, kan vid en första anblick te sig jämställt utformad. Men att ställa krav på att jämställda bilar är sådana som kan underlätta för kvinnor att transportera barn mellan olika platser leder inte till annat än att de traditionella föreställningarna om män och kvinnor för- stärks och befästs i stället för att luckras upp.4 Det västerländska samhället är till stora delar grundat på en före- ställning om att världen är hierarkiskt uppdelad; att världen utgår från motsatsförhållanden. Världen anses vara indelad i könsimpregne- rade poler av gott – ont, höger – vänster, själ – kropp, sant – falskt, ljus – mörker och förnuft – känsla. Det första begreppet är inte bara överordnat det andra. Det anses också vara manligt i motsats till det andra, som är kvinnligt. På så sätt konstrueras den allmänna uppfatt- ningen om vad som är rätt och fel, som traditionella upp- fattningar om manligt som norm och kvinnligt som avvikande tar form.5 Att kvinnor transporterar barn mellan olika platser är således inte något annat än ett uttryck för hur sociala förhållanden styr uppfatt- ningen om vad som är kvinnligt. Manligt blir på så sätt något som står i motsats till det kvinnliga. En liten sportbil, som har tillverkats för att endast en eller möjligtvis ett fåtal vuxna personer ska kunna transporteras mellan olika platser, blir således manlig. Vi ser här hur 4Det aktuella resonemanget innebär inte att det inte skulle vara möjligt att tillver- ka bilar som uppfyller vissa kriterier ur jämställdhetssynpunkt. Resonemanget syftar endast till att belysa vad en sammanblandning av sociala och biologiska förutsättningar kan leda till. 5Maria Wend och , Politikens paradoxer. En introduktion till femi- nistisk politisk teori, Academia Adacta (1996), SOU 1990:44, Demokrati och makt i : , utveckling av Genussys- temet, s. 78 ff., , The Man of Reason, in Western Philosophy, Routledge, (1995) och , Konstruktion av genus i rätten och samhället. En tvärvetenskaplig studie över svenska kvinnors rätt till jämställdhet i ett formellt jämlikt rättssystem, Iustus förlag (1999). En studie av näringsidkares syn de sociala konstruktionerna kvinnligt och manligt framträder som skepnader i kvinnors och mäns kroppar. blir på så sätt en akt, som liksom ett rituellt socialt drama förutsätter s.k. genusage- randen: en föreställning som upprepas. Denna upprepning är på en och samma gång en förnyad iscensättning och en förnyad upplevelse av en rad innebörder som re- dan är socialt etablerade; och den är en rutinartad och ritualiserad form av le- gitimering.6 Det är när man utgår från det som syns i vardagen som föreställ- ningar om kvinnliga och manliga genus konstrueras. Ett exempel på detta utgör tanken att det är naturligt att kvinnor ska ha huvudansva- ret för barn och familj, eftersom det är kvinnor som kan bli gravida och föder dem. Om män inte förknippas med föräldrarollen blir faderskapet osynligt, vilket bland annat kan leda till föreställningar om att män inte har samma förmåga att ta hand om barn och familj som kvinnor. På så sätt kommer de traditionella bilderna av män och kvinnor att genereras, genom att de ständigt upprepas. Att tillverka en bil som gör det möjligt för kvinnor att ta hand om hem och barn i än mer effektiv utsträckning än tidigare leder näppeligen till en mer jämställd situation. I stället kommer de reso- nemang som ligger till grund för en sådan tillverkning att leda till att den allmänna uppfattningen att det är kvinnor som har huvudansvar för hem och familj att förstärkas i stället för att luckras upp. Det nu förda resonemanget utgör endast ett exempel på de svå- righeter och problem som kan uppstå när sociala skeenden tas som intäkt för biologiska förhållanden. 6 , Det performativa könet. Kroppsliga inskrivanden, performativa omstörtningar, 35/36, teoretiska och litterära tidskrift 1-2/97, s. 21. 98 En studie av näringsidkares syn... 9.1Förhållandet mellan jämställdhetsmärkning och kvalitetsbedömning sett ur ett könsperspektiv Vi har sett betydelsen av att inte blanda samman sociala förhål- landen mellan människor och biologiska förutsättningar. I vårt upp- drag ligger bland annat att komma med förslag på en kvalitetsbedöm- ning sett ur ett könsperspektiv. Att inte beakta mäns och kvinnors skilda vardagsvärldar leder emellertid lika fel som ett resonemang som inte skiljer mellan sociala och biologiska utgångspunkter. Ett exempel på detta är antagandet att det räcker att män och kvinnor har lika rätt att vara föräldralediga, för att de också ska utnyttja sina rättigheter i lika stor utsträckning, utan att beakta den ekonomiska och sociala kontext som familjer lever i. Att män inte utnyttjar sin rätt till föräldraledighet i större ut- sträckning än de gör, har vid ett flertal tillfällen förklarats bero på att familjen inte har ekonomiska möjligheter att undvara mannens hög- re lön . Men det är även så att de män som utnyttjar sin rätt till föräldraledighet riskerar att diskrimineras mer än kvinnor om de använder sig av sina lagliga rättigheter i det här avse- endet. Det är visserligen riktigt att kvinnor också diskrimineras på grund av att de är hemma för vård av barn, men kvinnor anses i det här avseendet vara generellt diskriminerade. Kvinnor förutsätts nämligen vara en andra klassens arbetstagare. Det betyder att kvin- nor diskrimineras oavsett om de är eller har varit föräldralediga un- der sitt yrkesverksamma liv; att kvinnor (i vart fall det stora flertalet) kan bli gravida gör dem nämligen till opålitlig arbetskraft.7 Ytterliga- re en förklaring till att män inte utnyttjar sin rätt till föräldraledighet i större utsträckning än de gör, är att en del kvinnor inte vill dela med sig av vårdnaden om barnen.8 Ett förslag till ett system för frivillig jämställdhetsmärkning där det sker en kvalitetsbedömning sett ur ett könsperspektiv förutsätter således att frågor som rör kön och genus å ena sidan hålls åtskilda och å andra sidan relateras till varandra. Vi har här uppfattat 7Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda Sveri- ge, s. 117. 8Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda Sveri- ge, s. 52. En studie av näringsidkares syn vårt uppdrag på så sätt att vi inte endast ska lyfta fram kriterier för frivillig jämställdhetsmärkning, utan att vi även ska skärskåda dessa kriterier i ljuset av konsumenters könstillhörighet. Här är det också viktigt att belysa hur kulturella och socialt betingade föreställningar om stereotyper skapas och återskapas. På så sätt tror vi att det blir möjligt att jämställdhetsmärkningen just kan komma att tjäna som hjälpmedel för att bryta den förkönade vardagen. Enligt direktiven ska vi inrikta vårt arbete på att analysera hur möjligheterna till frivillig jämställdhetsmärkning kan komma att an- vändas som medel i konkurrensen om konsumenters och andra parters intresse för det aktuella företagets produkter och tjänster.9 Den frivilliga jämställdhetsmärkningen kan på så sätt komma att utvecklas till ett ytterst effektfullt konkurrensmedel på den fria marknaden där jämställdhet mellan män och kvinnor just kan bli ledstjärnan. Vi har i det tidigare sett att det inte är möjligt att endast studera en enskild produkt eller tjänst utan att beakta den kontext som pro- dukten eller tjänsten är tänkt att användas i eller beakta det sam- manhang som den framställs inom. Jämställdhet är ett begrepp som får betydelse i sociala sammanhang, eftersom det just rör förhållan- den mellan män och kvinnor. Att göra en kvalitetsbedömning uti- från ett könsperspektiv är att utgå från ett resonemang enligt vilket individernas biologiska förutsättningar har betydelse för kvaliteten. Här blir således kroppen central, eftersom den utgör den biologiska arena där det är möjligt att diskutera skillnader mellan män och kvinnor. Vi vill emellertid redan här understryka att vi inte talar om generella fysiska skillnader mellan män och kvinnor, såsom att män vanligtvis har mer muskelmassa än kvinnor. Det som blir centralt för oss är i stället de biologiska och hormonella skillnaderna mellan könen. De produkter som är av intresse för Utredningen i det här avseendet blir således de som inmundigas, till exempel produkter från läkemedels- och livsmedelsindustrin. Utredningen ska enligt direktiven även bedöma producenters eventuella intresse för att införa en frivillig jämställdhetsmärkning. Mot bakgrund av att det så sent som genomför- des en kvantitativ studie över företags intresse för jämställdhets- märkning har vi i stället valt att genomföra en kvalitativ studie för att belysa frågan hur företrädare för skilda branscher ser på möjlig- heterna att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. 9 Dir 1999:13, s. 7. 100 En studie av näringsidkares syn... 9.2Kartläggning av skånska företags jämställdhetsarbete uppdrog i åt att genomföra en s.k. Omvärldsanalys i syfte att få ökad kunskap om hur företag arbetar med jämställdhet.10 Tanken var att studien skulle kunna tjä- na som hjälpmedel för att identifiera styrkor och svagheter i sitt arbete med fysisk planering, kommunikation och jämställdhet. Studien genomfördes med hjälp av telefonintervjuer, i vilka bland annat tillfrågade företrädare11 för 447 skånska företag, med minst 50 anställda, om och i så fall hur de bedrev sitt perso- nalarbete ur ett jämställdhetsperspektiv. 301 besvarade intervjun, vilket innebär att svarsfrekvensen var . Medan så många som 180 företag var mansdominerade var endast 61 företag kvinno- dominerade.12 Vid övriga 60 företag var könsfördelningen jämn. Av dem som besvarade intervjun hade upprättat en jämställdhetsplan, vilket är långt fler än vad som gällde vid Jäm.O. :s kartläggning som genomfördes under samma period.13 av dem som hade en upprättad jämställdhetsplan me- nade också att företaget blivit mer jämställt sedan de påbörjade sitt årliga arbete med att upprätta och utvärdera företagets jämställd- hetsplan. av de nu aktuella företagen framhöll emellertid att det inte hade hänt något i jämställdhetshänseende sedan de påbörjade sitt aktiva jämställdhetsarbete. Av dem som inte hade upprättat en jämställdhetsplan arbetade så många som aktivt med andra personalpolitiska frågor än jäm- ställdhet. De frågor som nämndes särskilt var arbetsmiljö och kom- petensutveckling. Då företagen ombads lyfta fram den fråga som de ansåg ha störst betydelse i jämställdhetshänseende framhöll av de tillfrå- gade möjligheten att förbättra arbetsmiljön som den viktigaste jäm- ställdhetsåtgärden. Möjligheten att förena föräldraskap och förvärvsarbete 10Förevarande avsnitt utgår huvudsakligen från , Planfunk- tionen. Omvärldsanalys 1999, T-15475, (1999). 11Med företrädare avses här personer i ledande positioner vid företagen såsom VD och personalchef. 12Med dominans avsågs de företag där ena könet utgjorde mer än hälften av företagets personal. 13Se ovan avsnitt 4.4 Jämställdshetslagen. En studie av näringsidkares syn och att grunda besluten på ett jämställdhetsperspektiv framhölls som primär av vardera av de tillfrågade. menade i stället att frågan om jämn könsfördelning i olika arbetsgrupper var mest angelä- gen. menade att öka de anställdas medvetenhet om jämställdhetsproblematiken var viktigast. Minst viktigt ansåg företrädar- na det vara att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Det kan finnas anledning att notera att frågan var begränsad på så sätt att svarsalternativen var bundna till de nu uppräknade förut- sättningarna. Det kan alltså funnits frågor som de tillfrågade menade var av mer central betydelse, men som saknades i uppräkningen. De tillfrågade hade inte möjlighet att komma med egna svarsalterna- tiv.14 Så många som av de tillfrågade företagen använder sig av någon form av kvalitetssäkring såsom ISO-9000 eller Svensk kvalitet. Det var förhållandevis fler mansdominerade företag som arbetade med kvalitetssäkring än kvinnodominerade. av de mansdominerade företagen arbetade med kvalitetssäkring. Mot- svarande siffra för de kvinnodominerade företagen var . av de tillfrågade tror att en jämställd arbetsplats kan bidra till ökad produktivitet och lönsamhet. Mot slutet ställdes frågan Skulle Du vara intresserad av att jämställd- hetsmärka Ditt företags produkter och tjänster? Lite drygt en femtedel () menade att de var intresserade av jämställdhetsmärkning inom ramen för ett befintligt kvalitetsarbete. Intresset för jämställd- hetsmärkning var något högre hos dem som redan arbetade med kvalitetssäkring. Så många som framhöll att de skulle kunna tänka sig att också jämställdhetsmärka sitt företag. Nästan hälften () framhöll emellertid att de inte var intresserade av jämställdhetsmärkning. ställde sig frågan- de till vad jämställdhetsmärkning egentligen innebär. 14 Intervjun avslutades visserligen med frågan har Du något övrigt att tillägga eller framföra om jämställdhet eller jämställdhetsfrågor? men det är inte alltid som en sådan fråga kopplas samman med de tidigare frågorna i intervjun. Ofta, vilket också var fallet vid den nu aktuella frågan, kommer intervjupersonerna med kommentarer av mer generell art. 102 En studie av näringsidkares syn... Medan drygt hälften () av företrädarna för företagen kände till funktion att främja ökad jämställdhet, kände inte ens hälften () till att arbetar med sam- ma sak. Mer än hälften () av de tillfrågade förklarade sig vara ointresserade av att få stöd i det interna jämställdhetsarbetet. En fjärdedel saknade uppfattning. Även om det inte var fler än knappt en sjättedel () av de tillfrågade, som sade sig vara intresse- rade av att få mer hjälp av med det interna jämställd- hetsarbetet, förklarade ändå lite drygt en femtedel () att de var intresserade av delta vid seminarier, kurser eller konferenser under temat jämställdhet. Vi återkommer i det följande till de slutsatser som kan dras av studie. Men först gör vi en presentation av Utred- ningens kvalitativa studie av hur företrädare för näringslivet ser på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning. 9.3En kvalitativ studie av jämställdhetsmärkning Mot bakgrund av att i genomförde den nu nämnda kartläggningen menar vi att det vore intressant att få ett annat perspektiv på jämställdhetsmärkning. studie var baserad på 14 frågor med bundna svar, vilket innebär att de till- frågade inte gavs möjlighet att reflektera självständigt över frågorna. Kvantitativa studier har emellertid även stora fördelar. Till den mest centrala hör nog möjligheten att kunna dra generella slutsatser uti- från ett större material. Den aktuella studien utgör just ett exempel på den generella inställningen hos företrädare för näringslivet till bland annat jämställdhetsmärkning. För att få svar på frågor om de bakomliggande orsakerna till var- för en viss uppfattning framhålls som riktig är det emellertid viktigt att ställa frågor som möjliggör en sådan förståelse. Det kan ju mycket väl vara så att det stora flertalet menar sig vara för eller emot en viss fråga, men att det till exempel saknas kunskap om den aktuella fö- reteelsen och att det är därför som majoriteten förklarar sig vara för eller emot den frågan. Det är mot bakgrund av detta som Utred- ningen har valt att genomföra en kvalitativ studie av hur åtta företag inom fem olika branscher ser på frågor om jämställdhet, och hur En studie av näringsidkares syn stort intresset är för att införa ett system för frivillig jämställdhets- märkning. Redan i beskrev förhål- landena mellan män och kvinnor som ett genussystem, i vilket hon menar det går att urskilja ett socialt mönster som bygger på två olika logiska former, nämligen att könen ska hållas åtskilda och att det är mannen som är normen.15 Om den ideologiska utgångspunkten är att män och kvinnor ska hållas åtskilda och att mannen är norm kompliceras frågan om att införa frivillig jämställdhetsmärkning genom att jämställdhet främst förutsätter att män och kvinnor har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Den inneboende tanken i jämställdhetsbegreppet kan på så sätt ses som en utmaning av den rådande ideologiska utgångs- punkten. Det kan också vara av den anledningen som arbetet med jämställdhet ofta framställs vara av mer pedagogisk än teknisk art. Det är ju inte alltid så lätt att förändra ett etablerat synsätt. Detta blir särskilt tydligt när det gäller frågor om makt. Jämställdhet handlar till stora delar om att just ifrågasätta maktrelationer mellan män och kvinnor. Syftet med vår studie är således inte att kartlägga hur många företag som är intresserade av jämställdhetsmärkning, utan snarare att ringa in den problematik som kringgärdar möjligheten att införa ett sys- tem för frivillig jämställdhetsmärkning.16 Intervjuerna var disponerade på så sätt att de intervjuade ombads beskriva verksamheternas huvudsakliga inriktning, personalens sammansättning och den för verksamheten aktuella kundkretsen. Därefter diskuterades frågor om certifiering och märkning av pro- dukter och tjänster. För att få en förståelse för intervjupersonernas inställning till frågan om de ansåg att det är möjligt att införa ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning diskuterades inte endast jämställdhetsbegreppet som sådant, utan också huruvida intervju- personerna var intresserade av jämställdhetsproblematiken och om 15SOU 1990:44, Demokrati och makt i : , utveckling av Genussystemet, s. 78 ff. 16Angående intervjuguiden se bilaga 2. 104 En studie av näringsidkares syn... de arbetade med eller hade kommit i kontakt med frågor om jäm- ställdhet i sitt nuvarande eller tidigare arbete. Avslutningsvis gavs intervjupersonen möjlighet att vikta faktorer som de såg som väsentliga för att inleda eller fortsätta ett samarbete med kunder, klienter eller andra affärskontakter. Härvid ombads intervjupersonerna att komma med förslag på kriterier som de me- nade borde ligga till grund för ett system för frivillig jämställdhets- märkning inom just deras specifika bransch- och verksamhetsområ- de. Intervjuerna genomfördes med hjälp av bandspelare för att på så sätt underlätta möjligheten att föra en dialog. En av poängerna med kvalitativa intervjuer är just att intervjun ständigt utvecklas och sna- rare har formen av en dialog än en ensidig utfrågning av intervju- personen. På så sätt blir det också möjligt för intervjuaren att till exempel komma med förklaringar till olika begrepp. Intervjuaren har således möjlighet att styra intervjun och ställa följdfrågor eller be intervjupersonen utveckla resonemang som kanske kan tyckas utgö- ra stickspår, men som ofta visar sig vara högst väsentliga iakttagel- ser, invändningar eller anmärkningar av intervjupersonen. Vid kvalitativa intervjuer är det således viktigt att inte endast in- tervjupersonen är beredd att ställa sin tid till intervjuarens förfogan- de. Det är lika viktigt att intervjuaren ställer sig till intervjupersonens förfogande och att hon eller han är beredd på att samtalet kan ta nya vägar. En djupintervju kan även innebära att intervjuaren får tänka igenom och revidera tidigare ställningstaganden och åsikter. Detta ställer höga krav på lyhördhet hos intervjuaren, men det bety- der också att det kan bli möjligt att nå längre med kvalitativa inter- vjuer än vad som är möjligt vid standardiserade intervjuer. 9.4Val av branscher och verksamheter Vid kvalitativa studier är det inte omfattningen av det studerade som är av vikt, utan vad som studeras. Vid kvalitativa studier är nämligen variationerna hos det som ska studeras av långt större in- tresse än de eventuella gemensamma likheterna eller de generella slutsatser som kan dras av studien. En studie av näringsidkares syn 9.4.1Livsmedelsbranschen samt hotell- och restaurangbranschen Vi har i det tidigare belyst den inneboende problematik som ligger i möjligheten att införa en frivillig jämställdhetsmärkning som bland annat grundar sig på kvalitetsbedömningar ur könsperspektiv. Det är ju, såsom vi också har sett i det föregående, möjligt att göra just kvalitetsbedömningar ur könsperspektiv när det gäller livsmedel och läkemedel, eftersom det är fråga om produkter som kan påverka kroppen. De branscher som vi har valt att studera i det här avseen- det är således livsmedels- och läkemedelsbranscherna. Vi menar att det finns flera poänger med just dessa val, eftersom dessa branscher också ger oss möjlighet att belysa problematiken med jämställd- hetsmärkning ur ett s.k. tjänsteperspektiv, som har kopplingar till ytterligare branscher. Konsumenter kan komma i kontakt med livsmedel på flera olika sätt och i flera olika sammanhang. Ett är i dagligvaruhandeln i sam- band med matinköp i olika livsmedelsbutiker. Att få information om vad maten innehåller kan tyckas vara primärt. är det emel- lertid inte möjligt att få information om hur den mat som inhandlas i dagligvaruhandeln påverkar kvinno- och/eller och manskroppen. överlämnade Utredningen gällande konsumentin- formation om dagligvaror betänkandet Märk väl! (SOU 1999:7), i vilket det bland annat anförs följande: Information om dagligvaror är väsentligt för att konsumenterna skall kunna göra väl övervägda val och på så sätt bland annat undvika ekonomiska och andra risker. Därtill är det av intresse för samhällsutvecklingen att konsumen- terna erbjuds erforderlig hälso- och miljöinformation så att de vid sina val kan ta hänsyn till hälso- och miljöaspekter. Således är det särskilt väsentligt att konsumenterna vid själva köptillfället har tillgång till erforderlig information. För att underlätta för konsumenterna att på ett översiktligt sätt kunna få till- gång till erforderlig information bör ev. miljömärkning placeras i anslutning till basinformationen. Detsamma bör gälla vid placering av ev. nyckelhålsmärk- ning.17 Tanken är således att konsumenterna ska ha möjlighet att göra sitt val av produkter redan i butiken. För dem som önskar välja bort varor som inte är miljömärkta eller till exempel inte uppfyller kraven 17 SOU 1999:7, Märk väl! 106 En studie av näringsidkares syn... för Nyckelhålet finns således dessa möjligheter. De som önskar handla jämställt har emellertid inte någon sådan möj- lighet. Med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle de som just önskar göra jämställda val få möjlighet att välja bort de varor som inte uppfyller kraven för jämställdhetsmärkningen av dagligvaror. Vid sidan av dagligvaruhandeln kommer konsumenterna även i kontakt med livsmedel när de till exempel besöker ett kafé eller en restaurang. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av livsme- del gör det således även möjligt att överföra kraven för jämställda livsmedel till restaurangbranschen, vilken har nära kopplingar till hotellnäringen. Vi menar att ett system för frivillig jämställdhets- märkning skulle kunna göra det möjligt för konsumenter att både göra aktiva val av den mat som de önskar inta och välja den restau- rang eller det hotell som erbjuder just jämställdhetsmärkt mat. Därtill kommer att såväl den enskilda butikens som restaurang- ens respektive hotellets tjänster kan komma att bli föremål för just frivillig jämställdhetsmärkning. Utredningen har valt att föra diskussioner med en kvinnlig in- formationsansvarig företrädare för ett multinationellt livsmedelsfö- retag. Utredningen har även fört samtal med företrädare för två oli- ka hotell. Det ena hotellet företräddes av en kvinna, det andra av en man. Kvinnan är marknadsansvarig och mannen arbetar som re- ceptionschef.