sou · GPB310d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Parenting by gay fathers. I F. W. Bozett & M. B. Sussman (Red. ), Homosexuality and family relations. Bozett, F. W. (1987). and lesbian parents. Bozett, F. W. (1989). fathers: A review of the literature. , 18(1–2), 137–162. Bozett, F. W. (1985). men as fathers. I (Red. ), S. M. och F. W. Bozett. Dimensions of fatherhood. Braiker, H. B., & , H. (1979). Conflict in the development of close relationships. L. Burgess & T. L. (Red. ), Social exchange in developing relationships (pp. 135–168). Brewaeys, A., Olbrechts, H., Devroey, P., & , A. (1989). Counselling and selection of homosexual couples in fertility treatment. Human Reproduction, 4(7), 850?853. Brewaeys, A., Ponjaert, I., , E. V., & , S. (1997). Donor insemination: Child development and family functioning in lesbian mother families. Human Reproduction, 12(6), 1349–1359. , R. W., Raboy, B., & , C. (1998). Psychosocial adjustment among children conceived via donor insemination by lesbian and heterosexual mothers. Child Development, 69(2), 443–457. , R. W., , R. C., Raboy, B., & , C. (1998). Division of labor among lesbian and heterosexual parents: Associations with children's adjustment. , 12(3), 402–419. Corley, R. (1990). The final closet: The gay parent's guide for coming out to their children. : Editech press. Cox, M. J., , M. T., , W. K., & Margand, N. (1992). Prediction of infant-father and infant-mother attachment. Developmental Psychology, 474–483. E., & , S. (1987). The relationship between affective and cognitive components of homophobic reaction. , 16(6), 501–509. , K., & , S. (!990). Hur barnen uppfostras betyder mest. PsykologTidningen, 17, 4–7. E., & , S. (1991). Homosexuella män och les- biska kvinnor som föräldrar: En sammanfattning av aktuell forskning. Nordisk Sexologi, 9(2), 65–74. (1989). Lesbian mothers: Psychosocial assumptions in family law. American Psychologist, 44(6), 941–947. Flaks, D. K., Ficher, I., Masterpasqua, F., & , G. (1995). Lesbians choosing motherhood: A comparative study of les- bian and heterosexual parents and their children. Developmental Psychology, 31(1), 105–114. Fox, N. A., Kimmerly, N. L., & Schafer, W. D. (1991). Attachment to mother/attachment to father: A meta-analysis. Child Development, 62, 210–225. (1988). homosexuality: A contemporary psychoanalytic perspective. , CT: . Gartrell, N., , J., Banks, A., Mosbacher, D., , N., Sparks, C. H., & Bishop, H. (1996). The national lesbian study: 1. Interviews with prospective mothers. , 66(2), 272–281. Gochros, J. (1989). When husbands come out of the closet. (1997:23). Att växa upp i lesbisk familj. I L. Lingvall (Red. ), Tema: Homosexuella och barn. Rapport från en hearing. (1998). New families, old values: Considerations regarding the welfare of the child. Human Reproduction, 13(9), 2342–2347. , , & Tasker, F. (1994). Children in lesbian and gay families: Theories and evidence. Research, 5, 73–100. , , & Tasker, F. (1996). Do parents influence the sexual orientation of their children? Findings from a longitudinal study of lesbian families. Developmental Psychology, 32(1), 3–11. , , , A., & Rutter, M. (1983). Children in lesbian and single-parent households: Psychosexual and psychiatric appraisal. and Psychiatry, 38(4), 551–572. , , Tasker, F., & , C. (1997). Children raised in fatherless families from infancy: family relationships and the socioemotional development of children of lesbian and single heterosexual mothers. and Psychiatry, 38(7), 783–791. , , , C., Brinsden, P., & , H. (1999). Social versus biological parenting: Family functioning and the socioemotional development of children conceived by egg and sperm donation. and Psychiatry, 40(4), 519–527. (1978). Sexual identity of 37 children raised by homosexual or transsexual parents. , 135(6), 692–697. (1982). The best interests of the child with a lesbian mother. Bulletin of the AAPL, 10(1), 7–15. , R., Mandel, J. B., Hotvedt, M. E., , J., , L. (1986). Lesbian mothers and their children: A comparison with solo parent heterosexual mothers and their children. , 15(2), 167–184. B., & , P.H. (1985/86). and lesbian parents. , 12(2), 101–113. Hoeffer, B. (1981). Childrens acquisition of sex-role behavior in lesbian-mother families. , 51(3), 536–544. (1957). The adjustment of the male overt homosexual. , 21, 18. Hotvedt, M. E., & Mandel, J. (1982). Children of lesbian mothers. I W. , J. D. Weinrich, J. C. Gonsiorek, & M. E. Hotvedt (Red. ), Homosexuality: Social, psychological, and biological issues (pp. 275–285). , CA: Praeger. Huggins, S. (1989). A comparative study of self-esteem of adolescent children of divorced lesbian mothers and divorced heterosexual mothers. , 18(1–2), 123–135. (1995). Structure and development of homophobia. (1997:23). Barn i homosexuella familjebildningar – en forskningsöversikt. I L. Lingvall (Red. ), Tema: Homosexuella och barn. Rapport från en hearing. : Folkhälsoinsti- tutet. M., & , K. (1989). Komma ut processen. Nor- disk Sexologi, 7(4), 274–279. M., & , K. (1993). The development of homophobia: A cross-national analysis. (Psychological Reports Vol. , : , . , C., Roesler, T. A., & Poyer, K. (1994). Are children at risk for sexual abuse by homosexuals? Pediatrics, 94(1), 41–44. Kentler, H. (1989). Leihväter: Kinder brauchen Väter. Reinbek bei : . King, B. R., & , K. (1999). Extent of relational stigmatization of lesbians and their children by heterosexual college students. , 37(2), 65–81. Kirkpatrick, M. (1982). Lesbian mother families. Psychiatric Annals, 12(9), 842–848. Kirkpatrick, M. (1987). Clinical implications of lesbian mother studies. , 14(1–2), 201–211. Kirkpatrick, M., , C., & , R. (1981). Lesbian mothers and their children: A comparative survey. , 51(3), 545–551. Kweskin, S. L., & , A. (1982). Heterosexual and homosexual mothers' self-described sex-role behavior and ideal sex-role behavior in children. Sex Roles, 8(9), 967–975. Lamb, M. (1997). The role of the father in child development. Locke, H. J., & , K. (1959). Short marital-adjustment and prediction tests: Their reliability and validity. Marriage and Family Living, 21, 251–255. Mandel, J. B., & Hotvedt, M. (1980). Lesbians as parents. Huisarts & Praktijk, 4, 31–34. , W. L., Barbaree, H. E., & , J. Sexual offenders against male children: Sexual preferences. Bahaviour, Research, & Therapy, 26(5), 383–391. McCandlish, B. (1987). Against all odds: Lesbian mother family dynamics. In F. Bozett, (Red. ), and Lesbian Parents (pp. 23–38). , NY: Praeger. McNeill, K. F., Rienzi, B. M., & Kposowa, A. (1998). Families and parenting: A comparison of lesbian and heterosexual mothers. Psychological Reports, 82, 59–62. (1979). fathers and their children. The Family Coordinator, 28, 544–552. Nungesser, L. (1980). Theoretical bases for research on the acquisition of social sex?roles by children of lesbian mothers. , 5(3), 177–187. Parke, R. (1996). , NJ: . (1992). Children of lesbian and gay parents. Child Development, 63, 1025–1042. (1994). Children of the Lesbian Baby Boom: Behavioral Adjustment, Self-Concepts, and Sex-Role Identity. I B. . Herek (Red. ), Contemporary Perspectives on gay and Lesbian Psychology: Theory, Research, and Applications. , CA: . (1995). Families of the lesbian baby boom: Parents division of labor and childrens adjustment. Developmental Psychology, 31(1), 115–123. Pillard, R. (1988). Sexual orientation and mental disorder. Psychiatric Annals, 18(1), 52–56. Pruett, K. (1985). Oedipal configurations in young father- raised children. Psychoanal Study Child, 40, 435–456. Radin, N. (1994). Primary caregiving fathers in intact families. E. . W. (Red. ), Redefining families. , C., , D. L., & Rawlings, E. (1982). Psychological health and factors the court seeks to control in lesbian mother custody trials. , 8(1), 27–39. Reiss, B. (1980). Psychological test in homosexuality. ), Homosexual behavior. : Basic Books. Ricketts, W., & Achtenberg, R. (1990). Adoption and parenting for lesbians and gay men: Creating new traditions in family. I F. W. Bozett & M. B. Sussman (Red. Homosexuality and family relations. Siegelman, M. (1972). Adjustment of homosexual and heterosexual women. , 120, 477–481. Spanier, G. (1976). Measuring dyadic adjustment. and the Family, 38, 15–28. Steckel, A. (1985). Separation-individuation in children of lesbian and heterosexual couples. Unpublished doctoral dissertation, , , CA. Steckel, A. (1987). Psychosocial development of children of lesbian mothers. I F. Bozett, (Red. ), and lesbian parents (pp. 75–85). R., & , K. (1988). Parental absence and sex role development: a meta-analysis. Child Development, 59, 793–814. Tasker, F., & , S. (1995). Adults raised as children in lesbian families. , 65(2), 203–215. , N., McCandless, B., & Strickland, B. (1971). Personal adjustment of male and female homosexuals and heterosexuals. ,78(2), 237–240. Voeller, B., & , J. (1978). The Family Coordinator, 27(2), 149–157. , W. L. (1986). The spirit and the flesh: Sexual diversity in American Indian culture. : Beacon Press. Wyers, N. (1987). Homosexuality in the family: Lesbian and gay spouses. Social Work, 32(2), 143–148. Zeidenstein, L. (1990). Gynecological and childbearing needs of lesbians. , 35(1), 10–18. 2En jämförelse mellan amerikanska och svenska attityder till homosexualitet och homosexuella personer Bilaga 2 SOU 2001:10 Kommittén om barn i homosexuella familjer (Ju 1999:02) föreliggande promemoria sammanställts. grunden är, att forskningen kring barn till homosexuella föräldrar har genomförts i huvudsak i , men även i och . Det aktualiserar frågan huruvida resultaten kan överföras på svenska förhållanden. Ett sätt att belysa frågeställningen är att jämföra attityder till homosexualitet och homosexuella personer mellan länderna och därmed få en uppfattning om i vilket under- sökningsklimat som forskningen har bedrivits. Tonvikten i promemorian ligger på attitydjämförelser mellan och . Den är indelad i fem avsnitt. I första avsnittet är fokus på relevanta begrepp och definitioner och därpå följer en sammanfattning kring förekomsten av anti-homosexuella attityder i de båda länderna (avsnitt 2). Exempel på sociala och psykologiska faktorer, som visat sig påverka inställningen till homosexualitet och homosexuella personer, belyses i avsnitt 3. I avsnitt 4 görs en jämförelse mellan förekomst av s.k. hatbrott i och och promemorian avslutas med en sammanfattning (avsnitt 5). Homosexualitet och homosexuella personer bedöms ofta utifrån ett sexualmoraliskt perspektiv, dvs. att homosexualitet är omora- liskt eller fel. Det finns en tradition att jämställa det som anses vara sexuellt moraliskt acceptabelt med det som definieras som normalt eller naturgivet. Begreppet normal har, förutom en statistisk, en ideologisk innebörd. I det sexualideologiska perspek- tivet syftar normal sexualitet på vad människan bör göra. Det utgår från s.k. naturgivna lagar, som t.ex. att målsättningen med samlaget är fortplantning, varför det sexuella umgänget enbart bör ske i ett reproduktivt syfte. Det är viktigt att uppmärksamma, att termen normal är kultur- och tidsbunden samt föränderlig och därmed relativ. Likaså att det finns en dold moraliserande kvalitet i normal, som göms i en pseudovetenskaplig jar- gong. Psykoanalytikern påpekar att gömd i frasen normal kan ligga arrogans, grymhet och oärlighet. Eftersom begreppet normal oftast används i bemärkelsen rätte- snöre för individens sexuella handlingar, är begreppet sexuell norm mer rättvisande. Varje kultur skapar sin tidstypiska sexosofi,1 dvs. utvecklar sina sexuella värderingar, normer och attityder. Dessa sammanfogas i officiella sexuella doktriner eller manus (eng. script).2 De i sin tur internaliseras i mer eller mindre stor utsträck- ning av individen, som på så sätt formar sitt individuella script. Officiella sexuella scripts manifesteras i ett övergripande sexualide- ologiskt förhållningssätt. Den västerländska kulturens sexualideo- logi utmärks bl.a. av dess heterosexism, dvs. ett ideologiskt system som förnekar, förtrycker, talar nedsättande om och stigmatiserar alla typer av icke heterosexuella beteenden, relationer, identiteter och communities.3 Det fungerar genom en ömsesidig process av osynlighet och attack. Homosexualitet är för det mesta kulturellt osynlig, men när människor som har homosexuella relationer eller 1Money (986). 2Gagnon (1977). 3Herek (1990). som identifierar sig som homosexuella blir synliga, slår samhället tillbaka. Heterosexismen genomsyrar således den samhälleliga nivån. För att beskriva anti-homosexuella attityder och beteenden på individnivå, används ofta begreppet homofobi, som är ett (internaliserat) resultat av den heterosexistiska sexualideologin. myntade begreppet homofobi i slutet av 1960- talet.4 Han använde begreppet för att etikettera både heterosexuellas rädsla att vara nära personer med en homosexuella preferens och homosexuella personers självförakt.5 Det senare är en återspegling av internaliserad homofobi, som motsvarar den homosexuelle personens införlivande av samhällets anti- homosexuella (eller heterosexistiska) attityder i sin egen person. Det kan bidra till, att individen spaltar av den homosexuella dimensionen från sin övriga personlighet och konsekvensen blir att individen får svårigheter att acceptera och respektera sin homosexuella preferens. Det i sin tur påverkar det psykiska välbefinnandet och livskvaliteten i negativ riktning.6 definitioner av homofobi betonar aversionen mot homo- sexuella personer, deras livsstil och/eller kultur och/eller beteende eller handlingar, riktade mot homosexuella personer, som är base- rad på aversion. Andra definitioner identifierar homofobi som en irrationell fruktan för homosexualitet. Herek7 har kritiserat begreppet homofobi, som han menar har begränsningar. För det första har empiriskt forskning inte kunnat visa, att heterosexuella personers anti-homosexuella attityder är fobiska i klinisk bemärkelse. För det andra, implicerar homofobi att fördomar mot homosexuella kvinnor och män är sprungna ur individen per se snarare än att det är ett socialt fenomen, som är rotat i kulturella ideologier och sociala relationer. 4Weinberg (1972). 5Nilsson Schönnesson & Brattberg (1994). 6Nilsson Schönnesson & (1999). 7Herek, (1999). begränsas individens liv av en fobi, vilket dock inte är fallet för homofoba heterosexuella personer. Homofobin fyller snarare en funktion för personen ifråga. Herek förespråkar istället begreppet sexuell fördomsfullhet, som syftar på alla negativa attityder som omgärdar bi- och homosexuellt beteende, människor med en bisexuell eller homosexuell preferens och communities av bi- och homosexuella kvinnor och män.8 Fördelarna med begreppet sexuell fördomsfullhet är, enligt Herek, att det är av deskriptiv art och innehåller inga förutfattade meningar om dess ursprung, dynamik, och motiv. Det förutsätter inte heller att anti-homosexuella attityder är irrationella eller ondskefulla. I föreliggande promemoria används det deskriptiva begreppet anti-homosexuella attityder. I de anti-homosexuella attitydernas kölvatten följer stigmatisering. Att vara stigmatiserad betyder i detta sammanhang, att personen av andra tillskrivs negativa karaktäristika och stereotypa bilder. Denna stämpel upplevs av personen i fråga som skamlig och ned- sättande. För den homosexuella kvinnan/mannen innebär stigmati- seringen, att han/hon avhumaniseras. De stereotypa bilderna foku- seras bl.a. på homosexuella sexuella beteenden, medan homosexu- ella uttrycksformer för kärlek osynliggörs. Stigmatiseringen försvårar också för den homosexuella personen att få tillgång till positiva, realistiska bilder av vad det innebär att leva homosexuellt.9 Anti-homosexuella attityder och stigmatisering kan få som kon- sekvens att den homosexuella personen diskrimineras och/eller ställs utanför den heterosexuella sociala gemenskapen. Men de kan också ikläda sig trakasseriernas eller våldets skepnad, s.k. hatbrott (avsnitt 13.3.2 i betänkandets del A). Dessa handlingar är bl.a. ett resultat av heterosexuella personers negativa attityder och inställ- ning till homosexuella kvinnor och män. 8Herek (1990). 9Nilsson Schönnesson & Brattberg (1994). har givits många definitioner. Ett exempel är, att en attityd är en fördelaktig eller oför-delaktig reaktion inför en person, företeelse eller situation, som kommer till uttryck i individens värderingar, känslor eller tilltänkt beteende. Indirekt innehåller definitionen de tre grundkomponenterna, som attityder antas beså av, nämligen en kognitiv, en emotionell och en beteendekomponent. Somliga fors- kare10,11,12hävdar dock, att en attityd enbart består av kunskap (information som är associerat till föremålet för attityden) och värdering (bedömning baserad på kunskap). De menar, att den roll som den emotionella komponenten spelar i attityder är avhängig situationen och föremålet för attityden. Beteendekomponenten bör också skiljas ut, eftersom beteende i sig kan vara objekt för attityder. Med hänsyn till att forskare, som studerar attityder gentemot homosexuella personer, betonar såväl de kognitiva som emotionella/affektiva komponenternas betydelse, används den första definitionen här. Den kognitiva komponenten motsvarar våra tankar, värderingar och idéer om homosexualitet /homosexuella personer. Den affek- tiva komponenten syftar på känslor, som homosexuali- tet/homosexuella personer väcker hos den heterosexuella perso- nen, t.ex. rädsla, sympati, avståndstagande, avsky, hat. Slutligen, beteendekomponenten åsyftar tendensen att agera mot homosexuella personer. Homosexualitet och homosexuella handlingar har i ett historiskt perspektiv oftast fördömts och kriminaliserats eller betraktats som syndigt, abnormt, avvikande, sjukt, perverst. Vem eller vilka som genom historien har/har haft rätten och funktionen att förklara människan har påverkat och påverkar inställningen till homosexuella personer. I västvärlden var det länge kyrkan som ansåg sig ha den rätten, men den medicinska vetenskapen har dock alltmer kommit att träda i förgrunden. Det ledde till, att homosexuella personer inte längre betraktades som kriminella, omoraliska och syndiga utan som sjuka och utsattes för legala 10Deaux, (1993). 11Fazio (1990). 12Millar & Tesser (1989). sanktioner.13 Det inställningen stod i kontrast till den äldre synen på homosexuella beteenden som en, hos människan, möjlig potential till lust.14 Psykoanalysen har också haft en stark inverkan på synen på homosexualitet. hade en ambivalent inställning, medan många av hans efterföljare har betraktat och betraktar homosexualitet som en psykopatologi och därmed homosexuella kvinnor och män som psykiskt störda. Homosexuella kvinnor och män har blivit alltmer synliga i väst- världen, som ett resultat av bl.a. den homosexuella frigörelsekam- pen. Men de lever fortfarande under ett mer eller mindre ständigt hot att diskrimineras, göras osynliga, utsattes för trakasserier och våld (s.k. hatbrott).15,16De sakta framväxande positiva attityderna gentemot homosexuella som kunde skönjas och vände drastiskt i och med hiv-epidemin. De anti- homosexuella attityderna underblåstes och förstärktes. Som påpekades inledningsvis är sexualiteten reglerad i alla sam- hällen. Ett mått på styrkan i regleringen är, i vilken utsträckning sociosexuella regler eller scripts har internaliserats i allmänhetens attityder kring sexuella spörsmål.17 Den övergripande frågeställ- ningen i den här promemorian är huruvida attityderna till homo- sexualitet och homosexuella personer skiljer sig åt mellan och , men också i vilken utsträckning attityderna har förändrats ? En annan frågeställning är hur vi kan förstå anti-homo- sexuella attityder och vilka sociala och psykologiska faktorer, som kan påverka dem? Eftersom tidsperspektivet är av stort intresse vad gäller attityder och likaså möjligheten att generalisera resultat till den allmänna befolkningen, presenteras här i huvudsak data från opinionsmät- ningar, som är baserade på slumpmässiga urval. Empiriska studier är däremot oftast baserade på studenter och urvalet är inte slump- mässigt, vilket gör det svårt att generalisera. I motsats till , har och en lång tradition att i opinionsmät- ningar regelbundet undersöka attityder till homosexualitet och/eller homosexuella personer. Som framgår av kapitel 12 Sam- hällets attityder har dock några opinionsundersökningar genom- förts i . I syfte att göra framställningen mer överskådlig görs här en åtskillnad mellan affektiva och kognitiva attityder. 13Ross (1988). 14Weeks (1986). 15Herek, (1999). 16Tiby (1999). 17Wellings, Field, (1994). Bilaga 2 SOU 2001:10 Den känslomässiga inställningen till homosexualitet och homosex- uella personer i den amerikanska heterosexuella befolkningen har varit och är alltjämt generellt sett negativ.18 De flesta vuxna i anser att homosexuella handlingar är fel, omoraliska eller onatur- liga.19,20I Hereks nationella survey (1992)21 framkom, att över hälf- ten av de heterosexuella deltagarna ansåg att homosexuella perso- ner var frånstötande. Motsvarande svenska procentsiffra var 32 procent22 för att 199923 ha sjunkit något (). En intressant iakttagelse är, att resultaten från sist- nämnda survey, visade att av den svenska allmänheten uppvisade en neutral inställning. När man studerar amerikanska data , visar de, att attity- derna har blivit något mer välvilliga under de senaste tre decenni- erna. Den amerikanska General (GSS) pekar på, att och ansåg över två tred- jedelar av den amerikanska befolkningen att homosexuella relatio- ner alltid var fel, medan motsvarande procentsiffra var . –1996 tyckte den stora majoriteten av amerikanarna att homosexualitet inte är en acceptabel livsstil. Gapet mellan acceptabel och oacceptabel livsstil minskade 1997, då av befolkningen instämde i påståendet att homosexualitet är en acceptabel livsstil och tog avstånd från påståendet.24 Även om man kan skönja en viss positiv utveckling i beträffande den affektiva inställningen gentemot homosexuella personer, är den dock i det stora hela alltjämt kylig. Det blir mycket påtagligt, när man jämför homosexuella med andra sociala grupper i samhället på den s.k. känslotermometern (the feeling thermometer); den homosexuella gruppen får en av de lägsta skattningarna. Det är bara illegala invandrare som skattas lägre.25 Även i kan vi se, att den affektiva inställningen till homosexualitet i viss mån har ändrats i positiv riktning . –ökade stadigt antalet 18Schneider & (1984). 19Herek & Capitanio (1996). 20Yang (1997). 21Herek (1994). 23FSI (2000). 24Yang (1998). 25Yang (1998). personer, som uttryckte ett ogillande av homosexuella relationer, för att därefter sjunka. I en studie från 1994,26 där attitydjämförelser gjordes mellan sju länder, fann man att de två katolska länderna – och – var mest negativa mot homosexualitet (respektive instämde i påståendet homosexuella relationer är alltid fel). Därefter följde () (64 ) () och (). var det mest liberala landet (). Jämförelser mellan befintliga amerikanska och svenska data rörande affektiva attityder gentemot homosexualitet och homo- sexuella personer pekar på, att amerikanare är mer benägna att ha en negativ inställning än svenskarna. Ett exempel på kognitiv attityd är huruvida homosexualitet betraktas som en sjukdom. Antalet svenskar, som instämmer i procentsiffra var 1998).28 Däremot har antalet personer, som tar avstånd från påståendet, ökat från till under motsvarande tidsperiod.29 En intressant iakttagelse är, att trots negativa affektiva attityder stöder den stora majoriteten av den amerikanska befolkningen jämlikhet mellan heterosexuella och homosexuella vad gäller arbete, boende, arvsfrågor, sociala förmåner och militären.30 Däremot motsätter sig majoriteten adoption och att homosexuella skall få ingå äktenskap.