sou · GPB395d5 · 2002-01-01 00:00:00 — Det är det generella. Vid andra återfallet så säger dom nej, men då funkar ju inte det här, då får ni väl kasta ut mig.13 En helt annan bild av sådana informella vräkningar från får man om man betraktar en av de intervjuade bostadslösas berättelse om hur en sådan vräkning kan gå till och hur det upplevs av den utsatte själv. 13 Intervjun med personal från genomförde jag tillsammans med projektledaren . I detta och i ytterligare ett citat är intervjuarens initialer IS, vilket står för . AP är en förkortning för benämningen altbopersonal. Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? IP1: så sa dom till mig att senast ska du vara ute. Jag trodde dom drev med mig. Jag var helt övertygad om att dom drev med mig va. Eller att det var någonting på skoj. Men det var bara ut! Jag kände mig så jävla rättslös då va. [] Och jag frågade efter en motivering till varför jag blev utslängd. Nej, dom behövde inte moti- vera sånt för mig. Dom behövde inte liksom tala om ... Dom hade ingen anledning heller till att svara på mina frågor eller någonting va. Och du vet jag blev så jävla ... jag blev så jävla ... arg ena, så att jag bör- jade gråta nästan. För när man ... För jag vet att vad jag än gör så blir det nästan som att man ... ja, jag vill inte slänga skit ... Det blir som att man försöker vända på det. Att det var mitt fel, fast man ska slänga dynga tillbaka ena. Jag vill inte göra det och jag har sagt till om det. Vad det än är och det stämmer, så är det okey! Då är det ju inget mer med det. Säger dom att det är för mycket spring och kan visa det, jamen då är jag inte dummare än att jag går med på att så är det och så flyttar jag. Svart på vitt – det kan man ju inte göra något åt. [] Jag har bett [min socialsekreterare] att få flytta tillbaka till . För det skulle jag se som en halv seger bara det. En annan grund för informell vräkning från är att den boende inte vistas i lägenheten av ett par, . Den boende anses då inte längre behöva lägenheten och kontraktet upphör att gälla. Mannen som citeras nedan hade bott hemma hos en vän, som också hade en Altbo-lägenhet av . Det kunde han emellertid inte ange som en förmildrande omständighet eftersom hans vän då skulle riskera att vräkas. Ytterligare en grund för informell vräkning inom är nämligen att inneboende – vänner, flickvänner, pojkvänner eller andra – övernattar. IP2: Jag var borta från min lägenhet tack vare att jag hade andra problem på ett annat ställe då så var jag tvungen att vara då, för att den inte skulle råka illa ut. CL: En kompis? IP2: Den ville inte vara själv. Så jag var där som en vakthund mer eller mindre. Han vågade inte vara där själv! Och ... då blev jag av med kontraktet. Då sade sociala upp kontraktet. [] Då sa jag varför jag var borta. Och sa jag så här jag har varit i en annan Altbolägenhet och där får inte jag vara, så det är därför jag inte har kunnat meddela mig. Ja, då var det ju för sent redan och då fanns det ju inget annat att göra. CL: Alltså även om du förklarade då att Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? IP2: Nej. Det räckte inte. Utan dom menade har du varit borta så behöver du inte lägenheten. CL: Så då var det bara att flytta på en gång? IP2: Det var ju bara att hämta dom här grejerna som jag hade då. CL: Vart flyttade du då? IP2: Nej, jag flyttade hem grejerna till [min flickvän] då. Och sen sålde jag det mesta jag hade då. Att det faktum att den boende inte har varit i sin lägenhet leder till en informell avhysning bekräftas också i en intervju med en av de anställda inom : AP: Vi meddelar dom [] Så här ser läget ut: har inte utnyttjat sitt boende på så här och så här . Hur vill du göra med boendet? IS: Men dom kan säga så här att ja, låt lägenheten stå, vi hoppas att han kommer tillbaka eller två. Det kan dom säga också? AP: Nej, det gör dom aldrig. Så ser inte läget ut. IS: Men vad skulle ni tycka om dom gjorde det så att säga? Skulle det vara okey? AP: Jag skulle tycka det var resursslöseri så att säga. Om man inte utnyttjar sitt boende alltså . Om man bara, nej, det finns killar som vill jobba med sin situation och då är det bättre att dom bor här. Sammanfattningsvis kan man konstatera att det förekommer att hyresvärdar genomdriver informella avhysningar. Ett vanligt argu- ment för en informell vräkning är att bägge parter (både hyresvärd och hyresgäst) slipper gå igenom en rättslig prövning av ärendet. Det är emellertid inte alls självklart att en sådan prövning skulle utfalla till hyresgästens nackdel. Vid informella vräkningar anger hyresvärdar hyresskulder, försenade hyresinbetalningar eller stö- rande beteende som grund för den informella vräkningen, vilka också utgör grund för formell vräkning. Metoderna för formella respektive informella vräkningar skiljer sig emellertid åt. I det förstnämnda fallet hänskjuts ärendet till tingsrätt eller få ärendet prövat. Därefter ansöker hyresvärden om vräk- ning hos kronofogdemyndigheten och slutligen verkställs vräk- ningen av myndighetens förrättningsmän. Informella vräkningar kännetecknas av frånvaron av rättslig prövning. uppmanas hyresgästen att avflytta . Några av de intervjuade för- Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? rättningsmännen berättar om privata värdar som sällan anlitar kro- nofogdemyndighetens förrättare utan använder sig av egna fastig- hetsskötare för att skrämma hyresgästen till att flytta. KFM1: Sen vet jag inte, jag har ju en känsla av ibland att dom slänger ut, dom privata gör det utan varken stöd av domen eller annat. Det går lite hårt till där också . KFM2: Ja, ja, visst, visst. KFM3: Ja det gör det. En del tycker till och med att det blir billigare att ta skadestånd. KFM1: klagar ju inte det här klientelet vi har heller. CL: Ni menar alltså att man säger att nu får ni KFM1: Jaha, ja. CL: Annars går jag vidare med det här ärendet och då KFM3: Annars slänger jag ut dig mer tror jag och jag har stora kompisar. KFM1: Jag vet jag hade en ute i [stadsdel] där, en privat [hyresvärd] som hade några fastigheter. Han hade då så kallade fastighetsskötare. Dom hjälpte honom, men det var såna här lite boxare och lite andra och jag vet inte om han försade sig han gjorde väl det. Han sa vid nåt tillfälle, för jag fick en avhysning och då sa han det att de flesta klarar ju vi av själva för jag har lite kompisar. Det var ju någon broiler med där. KFM2: Så att dom flyttar själva. I andra fall kan hyresvärden hota med en rättslig prövning, vilken dock skulle kunna utfalla till hyresgästens fördel. Andra metoder är, enligt intervjuade bostadslösa, att hyresvärden uppger att fastig- heten skall renoveras och att alla hyresgäster måste flytta ut. I sam- band med renoveringen kan då hyresvärden ändra sammansätt- ningen av hyresgäster. Som intervjuerna med bostadslösa visar förekommer det också att hyresvärden säger till hyresgästen att det enda sättet att undvika en formell avhysning är att de accepterar att teckna ett nytt kontrakt helt utan eller med förkortad uppsäg- ningstid. Därefter kan hyresvärden uppmana hyresgästen att flytta omgående med hänvisning till att hyresgästen själv, eller vänner och bekanta till denne har misskött sig. De som vräkts med hänvisning till försenade hyresinbetalningar eller hyresskuld och som av inte anses ha några ytterligare problem (friska och ensamstående människor utan riskbedömning som en intervjuad tjänsteman inom de soci- ala myndigheterna sade) får sällan hjälp av med att ordna en ny bostad. I andra fall – då den som vräks anses behöva Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? hjälp men inte i första hand bostad – kan den som vräkts erbjudas ett boende inom . De flesta av de intervjuade bostadslösa har erfarenheter av att bo inom . Vissa av dem har också erfaren- heter av hur vräkningar fungerar inom . De generella grun- derna för vräkning inom är bland annat återfall i missbruk, alltför mycket besök av vänner, vänner som övernattar och husdjur. Andra grunder för vräkning kan anges i den individuella arbetsplan som upprättas för varje person som bor inom . Om den boende bryter mot någon regel kan denne uppmanas att flytta om- gående. I samband med vräkningen byts låset på dörren ut. Är den boende inte närvarande när beslutet om vräkning fattas kan perso- nalen ändå packa ihop och flytta ut dennes tillhörigheter. 3 Att förhindra vräkning I denna andra del av rapporten presenteras olika sätt att undvika avhysning som framkommit i min undersökning. Det vräknings- hotade hushållets egna informella kontakter med grannar och hyresvärden kan möjliggöra kvarboende. Det kan även kontakter med de sociala myndigheterna göra. kan ge bistånd vid klagomål om störande beteende och/eller bevilja bistånd för återbetalning av hyresskuld. När vräkningshotade hushåll avvisas av kan svartjobb vara ett sätt att undvika avhysning. kan också med hyresvärdens godkännande överta hyresgästens förstahandskontrakt och hyra ut lägenheten i andra hand. Avslutningsvis presenteras några exempel på samverkans- projekt mellan och representanter för bostadsföretag i syfte att förebygga vräkningar och effekterna av dessa för de vräkningshotade hushållen. Ett möjligt tillvägagångssätt för hyresgästen att undvika en vräk- ning är att ta informella kontakter med grannar och hyresvärd. I citatet nedan berättar en av de intervjuade bostadslösa om hur hon lyckats undgå en vräkning genom att ta kontakt med grannar och fastighetsskötare. IP5: [Det var] en toalettstol då som gick sönder. Det var en olycks- händelse. Sociala ville inte betala toalettstolen och vi hade ju inga Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? Men så känner jag en då som köper och säljer och så. En riktig affär då. Så jag kände han då så jag kunde få låna en toalettstol då. Så jag fick in den då och då tyckte fastighetsägaren att det var okey. Plus då, ja, det var mer då att det var ett oväsen som hade varit i lägenheten då, tyckte dom. Och gick jag till varenda ... innan han kom upp och kollade att toaletten var okey, så gick jag till varenda granne. Alla utom en skrev på. CL: Att det var okey? IP5: Ja. CL: Pratade du med den här som inte ville? IP5: Ja, det gjorde jag också. Men han sa Nej, dom kan möjligtvis ringa till mig, sa han. Men alla andra skrev på då. Att själv ta kontakt med grannar och hyresvärd vid klagomål om störningar verkar vara en framkomlig väg för att undvika en avhysning. Andra sätt att undvika en vräkning är till exempel att låna pengar för att betala en uppkommen hyresskuld, av släktingar eller vänner. Det är emellertid långt ifrån alla som har släktingar eller vänner som kan låna ut pengar. Framträdande i intervjuerna med de bostadslösa var avsaknaden av kontakt med föräldrar, sys- kon eller övrig släkt. De skäl som angavs var att de inte ville besvära sina släktingar med sina problem eller att de skämdes över sin situ- ation eller att de hade tappat kontakten i samband med att de själva som barn omhändertagits för samhällsvård. Ytterligare en framkomlig väg för det vräkningshotade hushållet är att tillsammans med hyresvärden lägga upp en avbetalningsplan. Det accepteras av vissa av de intervjuade representanterna för bostadsföretag, förutsatt att hyresgästen själv tar kontakt i detta syfte och att hyresskulden inte är alltför stor. Andra anger att deras bostadsföretag numera inte accepterar några avbetalningsplaner över huvud taget. I ett projekt för att förebygga vräkningar i en stadsdel i gör socialarbetare hembesök hos hyresgäster som har fått klagomål från grannar och hyresvärd om störande beteende för att försöka förhindra att hyresgästen får fler klagomål, vilket ofta skulle leda till att hyresgästen vräks. De anser att de ofta lyckas förhindra att ärendet går så pass långt som till vräkning, och gör detta genom att förmedla kontakter mellan exempelvis psykiatrins öppenvård eller Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? Socialarbetarna menar att de i av de ärenden som förmedlas till dem via hyresvärdarna lyckats förhindra att avhysning verkställs. De berättar om sin verksamhet på följande sätt: S2: Det vi kan göra det är ju att vi erbjuder ju ett bistånd. Alltså att vi kommer hem på ett hembesök är ju ett erbjudande. Om vederbörande säger nej så kan vi ju vara lite envisa och säga att vi har förstått att det ändå är, att det är problem med ditt boende och vi på- pekar att det kan vara så att du riskerar att förlora ditt boende och det kan vara så att vi kanske kan hjälpa dig. [] Det vi erbjuder är ofta så fungerar vi ju som en länk mellan hyresgäst och hyresvärd. Att man ibland kanske inte riktigt vågar prata med hyresvärden, att vi kan fin- nas med på möten, att vi kan gå hem på hembesök. kan det vara så att man, man har trafik till sin lägenhet som man inte tycker, man kan inte riktigt hantera eller då hjälper det ibland att man kommer dit. Då är det ibland bra att vara en representant för en myndighet. kan det vara så att man, man har druckit och behöver ha hjälp med att komma in på avgiftning. Då kan vi hjälpa till att ordna det. behöver man hemtjänst. Då förmedlar vi en sån kontakt. Går dit med . S3: så kan det behövas en sanering av lägenheten. S1: Ja, precis. S2: Precis. S3: För att det kanske ser för tokigt ut va. Sanitär olägenhet som det heter och det är ju riktigt allvarligt va och sedan därefter kanske man behöver då hemtjänst och då har man ju gjort en väldigt god gär- ning så att säga för att det tjänar ju alla på. Om hyresvärden anser att en hyresgäst beter sig störande i en så hög grad att det kan ligga till grund för en uppsägning är denne skyldig att ingripa enligt 25 § hyreslagen. Hyresvärden skall då för det första kontakta hyresgästen och uppmana denne att vidta rät- telse. Hyresvärden måste för det andra underrätta kommunens socialnämnd om störningarna för att ge nämnden tillfälle att göra en insats för att förhindra att ytterligare klagomål om störningar tillkommer. Hyresgästen får behålla sin hyresrätt om störning- arna inte upprepas (Skorup 1998, s. 74 f.). I nämnda projekt kontaktar socialarbetarna hyresvärden för att få en närmare beskrivning av situationen och gör sedan hembesök hos de störande hyresgästerna. Om de är aktuella som klienter på sker detta i samråd med handläggaren. De kan vid hembesöket erbjuda hjälp att sanera lägenheten och därefter hem- Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? tjänst eller hjälp att komma till rätta med ett pågående missbruk. Hyresgästen kan då i många fall bo kvar i sin lägenhet. En studie visar att endast en liten andel av alla vräkningshotade hushåll får bostadsbidrag. genom- förs av alla vräkningar för att hyresgästen inte har betalat hyran. I samma studie framkommer att tre fjärdedelar av de vräkta utan bostadsbidrag inte heller hade ansökt om detta (Flyghed 2000). Det finns också skäl att anta att grupper med en svag posi- tion på bostadsmarknaden av olika anledningar inte hävdar sina rättigheter att uppbära bidrag. Det finns vräkningshotade hushåll som är berättigade till ekonomiskt bistånd genom , men som inte ansöker om det. Dessa hushåll skulle kanske kunnat undvika att hamna i en situation där de hotas av vräkning på grund av hyresskuld om de hade ansökt om socialbidrag. finns det hushåll som ansöker om ekonomiskt bistånd men vars sam- manlagda inkomster ligger över socialbidragsnormen. Enligt soci- altjänstens praxis beviljas dessa inte ekonomiskt bistånd. Handläg- garen kan emellertid föreslå nämnden att med hänvisning till speci- ella omständigheter i det enskilda fallet göra undantag. Socialtjänstemannen beskriver i följande citat att det i vissa fall är möjligt att bevilja ekonomiskt bistånd mot återbetalning. Klienten kan då reglera skulden och därmed lösa den akuta situationen. SE: Det kan ju hända också att dom får hjälp till hyresskulden mot återbetalning. CL: Mmm. I vilka fall? Är det i dom fallen då man anser att den här personen borde ha kunnat betala men inte har gjort det? SE: Jo. Där dom alltså har ett ganska kraftigt normöverskott. Dom ligger med sina inkomster mycket högre än socialbidragsnormen. Då kan dom få den mot återbetalning. Men alltså det är ju barnfamiljer det handlar om i det här fallet. Vi går ju inte in om det är ensamstående. Vräkningshotade hushåll får hjälp genom bistånd till hyresskulden, eller på annat sätt, i den mån bedömer att myndig- heten har ett socialt ansvar. Som citatet ovan visar omfattas barnfamiljer men inte ensamstående. boendesekreterare kan besluta att följa upp ett vräkningshot med sådana insatser att hushållet har möjlighet att bo Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? kvar i bostaden. Det finns ingenting i socialtjänstlagen som omöj- liggör detta även om hushållets inkomster ligger över social- bidragsnormen. I följande två exempel återges en boendesekretera- res bedömningar av två barnfamiljer som båda har inkomster som ligger över norm. Hushållet består av en kvinna med ett barn och kvinnan har inkomster över norm och är därför inte berättigad till bistånd till uppkommen hyresskuld enligt kommunens praxis. Boendesekrete- raren bedömer emellertid att det är befogat att göra ett undantag från regeln om bistånd vid hyresskuld eftersom kvinnan ligger i en vårdnadstvist. Hennes hyresskuld betalas och hon får ekonomiskt bistånd för uppehälle. BS3: I ett sånt läge får man ju se till, för det första att de får stöd i för- äldraskapet [] att man lättar på trycket med ekonomin. Man låter henne få vara liksom befriad från det. Och så säger till en ekonomi- handläggare detta. Betala in allting. Så länge det här pågår nu med att hon ska du vet, komma igen som person och orka med föräldra- skap, så är det, det viktigaste. Skit samma att hon inte orkar med just det här med ekonomin. Betala räkningarna direkt, skicka uppehälls- pengarna. Och sen får vi invänta när hon eller han har blivit starkare och ta in det steget då. Så, så kan man ju göra. Men då har man ju så att säga ett paket kring det. Det är inget det syftar ju till någonting då. Kvinnan i exemplet definieras uppenbarligen som en stackare, vars problem – hyresskulden – inte kan anses vara självförvållad. Hyresskuld anses av flera av de intervjuade (representanter från socialtjänst, hyresvärd och förrättningsmän) ofta vara ett tecken på ett annat, bakomliggande problem. I detta exempel är det en vårdnadstvist som uppfattas som den bakomliggande orsaken till hyresskulden, vilket uppfattas som en legitim orsak, varför bistånd beviljas trots att kvinnans inkomster ligger över norm. Av exempel 2 framgår att en annan orsak som betraktas som legitim och alltså, ur boendesekreterarens perspektiv, berättigar en Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? diskretionär maktutövning är att en annan person än innehavaren av hyreskontraktet anses vara ansvarig för att hyresskulden uppstått. Kvinnan i detta exempel definieras som en stackare. Hon har separerat från en man som uppfattas vara ansvarig för hyresskulden och som därmed är skurken i sammanhanget (1994). BS3: Alltså bilderna som man kan ha framför sig vad som har upp- kommit. Det är ju att det finns en man med i bilden. Jag tänker på den här ärendet vi hade. [] När vi ringde på en gång och det fanns en fruktansvärt obehaglig man. Alltså jag bara kände, jag kände mig så hotad alltså. Jag tänkte fy fan att ha en sådan under taket när man har barn hemma uähhh. Det var alltså problem. Han var alltså Han var skulden till att hyresskulden hade uppkommit och att hon inte så att säga inte orkade jobba så mycket för han misshandlade och terrori- serade alltså. [] Vi kände ju att här är någonting. Vi hade varit och ringt på hos henne jättemånga gånger. Jättego kvinna på alla sätt och vis. [] Men man bara kände att här är något! Det är något som inte stämmer! Och hon tog inte kontakten. Alltså vi gav öppningar till att ta kontakt hit. Hon gjorde inte det. Men vi kände att det är någonting som håller henne tillbaka och det är mycket skam, vet du, mycket skam! Och sedan kom i alla fall den där dramatiska händel- sen så det blev polisanmält och det blev öppet då. [] Allting åkte upp. Och , så att säga, då är det ju inte så jäkla intressant – över norm eller ej. Utan då är det ju mer, levt under en sådan press, och där han då kan- ske har tvingat till sig också del av kakan. Ja, du vet. Så att det är egentligen inte så intressant det här med över norm eller ej, utan situa- tionen har varit så jäkla pressad. Så att ibland kanske över norm, ibland under, men inte haft förmåga att så att säga kunna hantera det och söka hjälp. Och får ju vi sätta in stöd. Då måste man ju ta hyres- skulden, men det är ju politikerna som får besluta. Alltså det måste man ju någonstans. Då får man ju ta hela paketet. Rensa upp skulden, lägga alltså ta bort den oron som det innebär. På grund av hyresskuldens storlek har den enskilda handläggaren inte befogenhet att bevilja bistånd till hyresskulden. Ett sådant beslut måste fattas i socialnämnden. Där är det viktigt att presen- tera ärendet på rätt sätt: BS3: Då måste man ju kunna presentera vad det är som har hänt. Så att det finns den här förståelsen. Och hur viktigt det är att den här famil- jen får hålla ihop och bo under samma tak. Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? Socialarbetarna fattar beslutet om de skall låta vräkningen verkstäl- las eller ingripa, exempelvis genom att bevilja ekonomiskt bistånd för reglering av hyresskuld, på grundval av deras uppfattningar av individen och dennes moraliska ansvar för den uppkomna situatio- nen. De två familjerna i ovanstående exempel beviljas bistånd till hyresskulder för att de skall kunna bo kvar. De definieras som stackare, i det ena fallet med hänvisning till en vårdnadstvist, i det andra fallet med hänvisning till kvinnans man som misshandlar och terroriserar och som därmed framställs som skurken i sam- manhanget. Två vräkningshotade hushåll, en ensamstående man (H1) och en familj (ensamstående kvinna med barn) (H2) har intervjuats. Deras berättelser om hur de lyckats undvika formell avhysning liknar var- andra i flera avseenden. De har haft relativt lågavlönade arbeten men det var av arbetslöshet och med inkomster i form av A-kassa som hyresskulderna uppstod. Vid intervjutillfället hotades de av vräkning på grund av hyresskulder. Hushållens inkomster ligger några hundralappar över den s.k. socialbidragsnormen. Det innebär att de enligt praxis inte är berättigade till bidrag för att betala sina hyresskulder. H1: Jag ligger för nära . [] Man ska antingen ligga väldigt långt under eller också väldigt långt över. Så är det. Man kan inte ligga på. Då är man körd. Redan första gången så tog jag kontakt med soci- alen [] och kollade om man kunde få hjälp, eftersom man aldrig går där innan. Men dom gick på sina normer stenhårt så det var ingen idé ens att söka. Det var hon som sa att det var ingen idé att skicka in någon ansökan för att dom gick på dom här normerna. De upplevde bägge ovilja att bevilja bidrag till hyres- skulder som irrationell. H2: Jag tycker att det är bättre att hjälpa mig nu än sen när jag står på gatan. De nekas hjälp att undvika formell avhysning. Om de vräks och inte längre uppbär arbetslöshetsersättning, skulle emellertid vara tvungen att bevilja socialbidrag. Då kommer emel- lertid hjälpen . Vräkningar i praktiken – vilka vräks och vilka får stanna? H1: Ja, dom säger som vanligt att vi kan inte ta hänsyn till att du har lån och allt detta och förresten så ligger du ju över existensminimun. [] Då får man ingen socialhjälp. [] Det är om jag står med skoav- tryck i baken, där nere, från någon hyresvärd, då kanske jag skulle kunna få hjälp att dom går in och medlar och försöker få hyresvärden att lämna tillbaks lägenheten. [] Jag tror nog att dom kan göra det för då är det antingen att välja mellan att bli heltids socialfall eller att ha en fast punkt. Som jag har här. Det är ju en fast punkt. Har jag inte den så det kvittar hur mycket man jobbar så rasar alltihopa runt i kring totalt ändå.