sou · GPB377d1 · 2002-01-01 00:00:00 — En utgångspunkt för förslagen skall vara att ekonomiskt stöd bara bör lämnas till förnybar elproduktion som ännu inte är kommersi- ellt självbärande. Däremot finns det inga hinder mot att komplette- rande informativa styrmedel, t.ex. i form av certifikat, även används för kommersiellt lönsamma verksamheter. En grund- princip för utformningen av systemet skall vara att all el med ur- sprung i förnybara energikällor, som uppfyller vissa miljökriterier och som behöver stödjas, också bör vara kvalificerade för stöd oavsett kraftslag. Systemet skall således omfatta elproduktion baserad på vindkraft, vattenkraft, solceller och biobränslebaserad kraftproduktion. Storleksavgränsningen i dagens stödsystem när det gäller små- skalig vindkraft och vattenkraft har främst varit ett uttryck för behovet att garantera leverantörer av el i liten skala tillträde till marknaden. Det har inte varit kraftslaget som varit intressant utan producentens möjlighet att hävda sig på elmarknaden. I det nya systemet skall i första hand elproduktionens lönsamhet och det faktum att kraftslaget har sitt ursprung i förnybara energikällor istället vara utgångspunkten vid bedömningen av hur stödet bör avgränsas. Det skall kunna krävas att produktionen uppfyller vissa miljökriterier. Det kan exempelvis gälla biobränslebaserad kraft- värme där problem med hur stödet bör avgränsas behöver analyse- ras både i fråga om teknik och bränsle, bl.a. vad gäller den ökande importen av osorterade biobränslen och biobränslen med oklara miljöegenskaper. Ett annat exempel gäller vilka kriterierna för vattenkraft skall vara. Utredaren skall också beakta det arbete som pågår inom EU om biobränslehanteringen, bl.a. standardiserings- arbete och förhandlingar om ett förslag till ändring av avfallsför- bränningsdirektivet.4 Utredaren skall mot denna bakgrund föreslå lämpliga avgräns- ningar för stödet inklusive specificering av miljökriterier. Systemet bör, i varje fall inledningsvis, omfatta endast certifikat som inte är differentierade med avseende på kraftslag. Det är möjligt att en uppdelning på vatten-, vind-, biobränslebaserad kraft och solel kan motiveras när handeln blivit mer omfattande. Inled- ningsvis är troligen likviditeten och marknadens omfattning för liten för att utgöra underlag för en sådan uppdelning. 4KOM(1998)558 slutlig, 7.10.1998, KOM (1999)330 slutlig, , direktiv /442/EEG, EGT L 194, 25.7.1975, s. 39-41. För att handeln med certifikat skall fungera väl krävs det att ett genomtänkt och tydligt system för olika institutioner och funktio- ner byggs upp. Vid utformningen av systemet är det viktigt att klargöra de olika aktörernas roller. En utgångspunkt bör vara att samhällsinstitutioner handhar myndighetsuppgifterna och markna- dens aktörer de marknadsrelaterade uppgifterna. Certifikathandeln kommer att kräva vissa organisatoriska förändringar och inrättande av nya funktioner för administration och kontroll. Utredaren skall lämna förslag till hur dessa frågor lämpligen skall lösas och vilken organisation som kommer att krävas. Utredaren skall föreslå vilka aktörer på marknaden som bör omfattas av skyldigheten att inkludera en viss andel förnybar el som uppfyller vissa miljöegenskaper i elleveranser eller elinköp, dvs. bör åläggas kvoter. Förslaget skall bygga på en analys av sam- hällsekonomiska konsekvenser och juridiska restriktioner liksom administrativa och marknadsmässiga fördelar. En annan del i utredarens uppdrag är att föreslå en lämplig stor- lek på kvoten samt utforma ett system för hur kvoten bör bestäm- mas. Som ett underlag skall utredaren analysera kvotens påverkan på priset på certifikaten och andelen el från förnybara energikällor. Vid analysen bör tillgängliga simuleringsverktyg och modeller ut- nyttjas liksom erfarenheter från andra länder. En utgångspunkt skall vara att kvoten bör kunna ändras över tiden. Utredaren skall redovisa hur kvoten bör förändras över tiden och vilka effekter en förändrad kvot får på priset på certifikaten och utvecklingen av el- produktionen från förnybara energikällor. Även frågan om hanter- ingen av torrår och våtår skall behandlas. Systemets varaktighet och kvotperiodens längd påverkar investe- rarnas bedömning av den framtida marknaden och därmed inve- steringens avkastningsmöjligheter. Med kvotperiod avses den period för vilken avstämning och redovisning av hur skyldigheten att inkludera en viss andel el från förnybar elproduktion uppfyllts. Perioden kan vara rullande eller fast. Utredaren skall föreslå en lämplig utformning av kvotperioden. Ett fungerande system för certifikathandel kommer att kräva någon form av sanktioner för dem som inte uppfyller sina åtagan- den. Förutom ekonomiska sanktioner kan andra typer tänkas före- komma, t.ex. relaterade till företagens good-will. Utredaren skall lämna förslag inom detta område. En utgångspunkt skall dock vara att systemet skall vara administrativt enkelt. Kringliggande faktorer och systemets konsekvenser Flera utredningar som pågår eller har avslutats ut- gör viktigt underlag till utformningen av ett system med certifikat- handel. Det är dels utredningen om möjligheterna att utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i (SOU 2000:45), (SOU 2000:23), (SOU 1999:75), (SOU 2000:52) och Resurseffekti- viseringsutredningen (Fi 1999:02, dir 1998:107). I arbetet med ut- vecklingen av systemet med certifikathandel skall förslagen i dessa utredningar och remissyttranden över utredningarna beaktas. För- ändringar i energibeskattningen - bl.a. vad avser behandlingen av kraftvärmeproduktionen – kan också påverka utformningen av systemet för certifikathandel, vilket skall beaktas mot bakgrund av det arbete för att reformera energiskattesystemet som pågår. För- enligheten med energiskattereglerna kan även komma att påverka vilken kraftproduktion som bör inkluderas i ett certifikathandels- system. Utredaren skall vidare följa utvecklingen inom EG-rätten och skall särskilt beakta Europeiska kommissionens riktlinjer för statsstöd. En av huvudkomponenterna i det nuvarande stödsystemet för elproduktion från förnybara energikällor är de investeringsstöd som ingår energipolitiska program. Stödprogrammen löper och en utvärdering av dem pågår. Resultaten av utvärderingen kommer att utgöra ett viktigt underlag vid utformningen av certifikatsystemet. Bl.a. skall utredaren beakta konsekvenserna av att det nuvarande investeringsprogrammet av- slutas eller förlängs i någon form när ställning tas till behovet av kompletterande åtgärder. Slutligen skall utredaren redovisa de samhällsekonomiska kost- naderna för sina förslag. Utredaren skall analysera konsekvenserna för olika aktörer och olika kategorier av elanvändare, i synnerhet frågan om industrins internationella konkurrenskraft och hur kostnaderna kan komma att belasta olika kundgrupper och aktörer. En konsekvensanalys av dessa aspekter och av de miljökvalitetsmål som antagits av skall ingå i utredarens redovisning. Systemet med certifikathandel och kvoter för användningen av el från förnybara energikällor skall även utformas på ett sådant sätt att kontinuerliga utvärderingar underlättas. I de fall utredarens förslag kräver statlig finansiering skall utredaren redovisa hur detta skall ske. Utredaren skall redovisa sina överväganden och förslag .