sou · GPB377d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Investeringsbidrag till elproduktion med biobränsle, småskalig vattenkraft och solel beviljas med högst , där nyare teknik som regel ges och äldre teknik beviljas 15–20 procents stöd av investeringskostnaden. avreglering av elmarknaden ligger något före de krav som fastställdes i EU:s elmarknadsdirektiv. Kunder med en användning över 9 GWh kommer att få tillgång till en fri marknad och därmed själv kunna välja leverantör fr.o.m. . Den systemansvarige kan i ge prioriterat nättillträde till el producerat av förnybara källor eller vid kraftvärmeanläggningar. El producerat genom kraftvärme har tillträde efter den gröna elen. Nättillträde kan vägras på grund av kapacitetsbrist eller vid import där ömsesidighet i villkoren saknas. Regeringen planerar att införa nya regler som rör miljömässig och ekonomisk kompatibilitet vid import från tredje land. Den totala elproduktionen i uppgick till knappt . Inom EU är den fjärde största elproducenten efter , och . Elproduktionen var baserad på fossila bränslen. baserades eller av elproduktion på vattenkraft och kom från övriga förnybara källor. I fråga om geotermisk el är EU:s i särklass största producent med drygt 30. El baserad på biomassa stod för 1 200 GWh . större satsningar på vindkraft har gjorts . producerades 33 GWh och uppgick produktionen till 232 GWh. Andelen el från förnybara källor i relation till den totala elproduktionen har minskat då av elen baserades på dessa källor. Detta beror på att den totala elproduk- tionen ökat och de fossilbaserade teknologierna har ökat i större utsträckning än de förnybara. Lagstiftningen för ett stödsystem för el baserad på förnybara källor genom certifikat infördes och tillämpas fr.o.m. 31. Producenter och importörer av el från icke förny- bara källor är förpliktigade att leverera en minimi- kvot el baserad på förnybara källor. Kvoten ska vara av föregående års effektiva elproduktion och import baserad på konventionella energikällor. Kraven gäller anläggningar som producerar eller importerar mer än 100 GWh, exklusive kraftvärme, export samt el för eget bruk. Antalet anläggningar som kommer att vara kvotpliktiga uppskattas till några tiotal. Enligt italiensk lag räknas solel, vindkraft, all vattenkraft oavsett effektstorlek, geotermisk el, tidvatten- och vågkraft, biogrödor, organiskt- och icke-organiskt avfall som förnybara energikällor. 30Vid sidan av är det enda EU-landet som producerar geotermisk el, 31Förordning enligt artikel 11:5 i nummer 79/99. från kraftvärmeanläggningar ingår om den primära energikällan kan definieras enligt ovan. De anläggningar som godtas för stöd genom certifikatsystemet måste ha tagits i drift efter . -Anläggningar som existerat , på vilka förändringar för att öka energiproduktionen är gjorda efter . Endast nytillskottet i produktionen räknas. -Anläggningar som har blivit ombyggda så att huvudkomponenterna har bytts ut efter ovanstående datum, t.ex. ett vindkraftverk med utbytt turbin, generator och växellåda. -Anläggningar som stängts men åter tagits i bruk efter den1 , efter en avställningsperiod . -Existerande konventionella värmeverk där en utökad produktion erhålls genom användning eller tillsats av biomassa och avfalls- bränsle. -Anläggningar där både konventionella och förnybara bränslen används, begränsat till den del av elproduktionen som är baserad på förnybara bränslen. Regeringen uppskattar att antalet aktörer som bjuder ut el från för- nybara källor på marknaden kan komma att uppgå till ett hundratal. Producenter av el från förnybara energikällor måste godkännas av den systemansvarige nationella stamnätsoperatören Gestore della Rete di Transmissione Nazionale, GRTN. Producenterna lämnar in en ansökan med detaljerad information om produktions- teknologi som gör det möjligt för nätoperatören att kontrollera producenten. Certifieringsförfarandet måste godkännas av indu- striministeriet. Stödet i form av säljbara certifikat kan endast utfärdas till en- skilda producenter . Enligt nuvarande planer ska inga ytterligare stöd ges efter . Andelen el från förnybara källor som producenter och importörer ska vara förpliktigade att leverera bestäms utifrån en italiensk vit- bok om förnybar energi . Dessutom bestäms andelen uti- från utvecklingen av projekt utifrån stödsystemet med fasta till- förseltariffer för förnybar el, se nedan. av föregående års effektiva elproduktion och import baserad på konventionella energikällor. om förnybara energikällor innehåller målet att el baserad på förny-bara energikällor ska stå för . Detta kan jämföras med de som producerades från förny- bara källor . Installerad effekt ska ökas från 17 100 MW till 24 700 MW för perioden –2012. Eftersom plikten att mata in el från förnybara källor på nätet relateras till den fossilbaserade produktionen året innan, följer kvoten ändringar i produktionen. En ökning av den traditionella elproduktionen leder alltså automatiskt till att produktionen av förnybar el också måste öka. Kvoten kan komma att höjas bland annat beroende på åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Beslut om ändring av kvoten tas av industriministeriet. GRTN utfärdar gröna certifikat till producenter som baserar sin elproduktion på förnybara källor. Antalet certifikat som utfärdas motsvarar föregående års produktion av el från förnybara källor och delas ut efter det att producenten lämnat in en deklaration om hur mycket el från förnybara källor som då produ- cerades. Elproduktionen avrundas till närmaste hundratal kilowat- timmar. Certifikaten ställs ut på årsbasis med en storlek om minst 100 MWh. Det existerar inget direkt lånesystem för certifikat i eftersom de gröna certifikaten utfärdas i relation till föregående års produktion och inte då den aktuella elproduktionen faktiskt sker. I stället kan producenterna, om de förväntar sig att produktionen kommer att öka, ansöka om ytterligare certifikat under innevarande eller nästkommande år. För detta krävs en teknisk presentation och finansiella garantier. Om den aktuella produktionen blir lägre än värdet av de gröna certifikaten ska producenten lämna tillbaka överskottet av certifikat. Om certifikaten redan är sålda ska GRTN hålla inne certifikat från andra anläggningar ägda av samma producent, under innevarande år. Om inga certifikat finns att tillgå ska kompensation ske under de nästkommande två åren. Gröna certifikat kan också utfärdas till anläggningar som ännu inte är i drift. För detta krävs att de har byggnads- och nättillstånd samt att de kan ge tekniska och ekonomiska garantier motsvarande den förväntade elproduktionen. En teknisk garanti kan innebära att producenten äger andra anläggningar som kan producera mot- svarande mängd el från förnybara källor om inte den nya anlägg- ningen tas i drift. Produktionsanläggningar för el från förnybara källor är berättigade till certifikat , varefter detta stöd- system avslutas för den enskilda anläggningen. Systemansvarige har laglig rätt att inspektera såväl anläggningar i drift som anläggningar som ännu inte startats. För att kompensera för fluktuationer i produktionen kan systemansvarige utfärda gröna certifikat som inte hänförs till någon faktisk anläggning. Systemansvarige måste kompensera för dessa certifikat , genom att köpa upp och annullera certifikat som hänförs till anläggningar i drift. Priset på dessa certifikat är fastlagt (se nedan) och följer inte marknadspriset på övriga certifikat. Certifikaten kommer endast att gälla el från förnybara källor. De kommer att ha individuella identifikationsnummer och ge informa- tion om producent, produktions-anläggning, storlek och produk- tionsperiod. Däremot kommer det inte att framgå vilken form av förnybar källa som är upphov till certifikatet. Producenter och importörer som enligt lagen är förpliktigade att mata in av föregående års fossilbaserade el- produktion på nätet, kan välja att uppfylla plikten på två sätt. Dels genom att själv producera eller importera el från förnybara källor, dels genom att inhandla gröna certifikat i motsvarande mängd från producenter av förnybar el. Det finns inga krav på leverantörer eller konsumenter att köpa förnybar el. Leverantörerna har vare sig incitament eller krav på sig att särskilja el från förnybara källor. Emellertid kan leverantören sätta någon form av grönt pris på el från förnybara källor om de levererar sådan el. GRTN äger själv vissa certifikat. Dessa har utfärdats till anlägg- ningar som redan mottar stöd genom fasta tillförseltariffer enligt ett tidigare stödsystem 32, se nedan. Certifikaten tilldelas emellertid ett fast pris istället för att bestämmas av marknaden. Det fasta priset kommer att fungera som ett referens- eller takpris för gröna certifikat och ska baseras på de kostnader som uppstår genom stödet med fasta tillförseltariffer. Detta referenspris beräknas som skillnaden mellan de genom- snittliga fasta tarifferna som utbetalats och de genomsnittliga intäkterna från försäljningen av motsvarande el. Även de certifikat som inte kan hänföras till någon specifik anläggning, utan som utfärdas för att balansera för t.ex. väderlek, kommer att ges detta pris. Var sker handeln? som produceras genom förnybara källor säljs genom elbörsen och har prioriterat tillträde till nätet. Försäljningen av elen och certifikaten sker helt åtskild. Gröna certifikat kan handlas via en marknadsplats som GRTN organiserar eller via bilaterala kontrakt mellan de producenter som måste uppfylla tvåprocentskvoten. Handel förväntas också förekomma genom utomstående aktörer. Det finns ingen plikt enligt lag för producenterna att meddela någon myndighet att handel ägt rum. ska anläggningar som ska uppfylla tvåprocents- kvoten lämna in sina innehav av certifikat till GRTN varpå dessa annulleras. Inlösen ska ske . 32 Cip 6/92. Om inte de kvotpliktiga klarar sitt åtagande utfärdar reglermyndig- heten för el och gas 33 ett meddelande om detta. Producenten eller importören i fråga måste köpa in underskottet av certifikat eller använda ett eventuellt överskott av certifikat från föregående år och lämna in dessa till nätmyndigheten. Om detta inte sker ska anläggningens tillträde till elmarknaden och elbörsen begränsas. Reglerna för hur detta ska gå till ses över . Handel med andra länder Anläggningar som måste klara tvåprocentskravet kan importera el från förnybara källor från andra länder, men den utländska anläggningen måste ha tagits i drift efter och vara lokaliserad i ett land med motsvarande åtgärdsprogram för att främja och stimulera förnybara källor. Åtgärderna i exportlandet ska vara baserade på marknadsinstrument och ställa likvärdiga krav på elproduktionsanläggningar baserade på förnybar energi som ställs i . Import av certifikat får endast göras i samband med motsvarande mängd import av el från förnybara källor. KOMPLETTERANDE STÖDSYSTEM OCH ÖVERGÅNG Det finns inga andra statliga stöd för att främja förnybar elproduk- tion utöver certifikatsystemet, eller för att främja användning av förnybar el. Däremot är det tillåtet för regionala organ att främja grön elproduktion genom olika stödformer. är frågor om stöd till förnybara energikällor, förutom gröna certifikat, delegerade till regionerna. Vissa fondmedel ska skötas av region- erna genom anbudsförfarande. Vissa teknologier anses inte ha möjlighet att klara konkurrens- situationen med stöd av endast gröna certifikat. Det finns då juridiska möjligheter att ge ytterligare finansiella incitament exempelvis ska ett program för solcellsanläggningar för tak på- börjas , där stöd ges till solcellsanläggningar upp till 20 kWP. Dessa ska fungera parallellt med det övriga elnätet. 33 LAutorità per lEnergia Elettria e il Gas. och privata anläggningar kan få av investerings- kostnaderna 34. Stöd genom fasta tillförseltariffer – Cip 6/92 infördes stöd i form av fasta tillförseltariffer för enskilda produktionsteknologier som baseras på förnybar energi. Fram till mitten av 1995 hade omkring 3 800 MW godkänts för stöd. Tillförseltarifferna ska emellertid avvecklas och en övergångslösning till det nya certifikat- systemet har införts. Anläggningar som godkänts för fasta till- förseltariffer och startar efter är berättigade till gröna certifikat, men certifikaten ägs av nätoperatören som säljer dem på marknaden till ett fast pris. är en stor andel av anläggningarna som godkänts, med en kapacitet på drygt 2 000 MW, ännu inte i drift. Minimum Quota Obligation and Tradable : the New Italian Mechanism Incentivating Electricity from Renewables Utdrag ur ellagen: Unofficial Draft translation of Decree as per article 11, section 5, of Legislative Decree no 79/99 elmarknad ska enligt ellagen vara avreg- lerad . Enligt lagen kan datumet emellertid tidigare- läggas. Beslut har tagits att marknaden ska öppnas för medelstora användare och att den ska vara helt öppen även för små användare . Regeringen diskuterar att tidigarelägga startdatumet för små användare . 34 Enligt ENDS Environment har fondmedel om öron- märkts för utveckling av solceller genom detta program. Marknaden för el från förnybara energikällor kommer att öppnas i två steg och tidigare än den övriga marknaden. Från kan mindre användare av el från förnybara källor, såsom små och medelstora företag samt hushåll 35, byta leverantör. Från kan de ingå kontrakt och påbörja leveranser med en ny licensierad leverantör och kan kunderna även få leveranser från icke- licensierade leverantörer. Från ska marknaden för förnybar el alltså vara helt öppen. Detta innebär att alla leverantörer av förnybar el kommer att bli ansvariga för både den fysiska elleveransen och att inhandla en tillräcklig mängd gröna certifikat som bevisar att de köpt motsvarande mängd el från förnybara källor. Ansvaret gäller emellertid bara om leverantören är med i det frivilliga certifikat- systemet. Från samma datum kommer den gamla lagen upphöra som för- binder licensierade leverantörer att leverera el till icke-berättigade kunder 36 när det gäller el från förnybara energikällor. kommer regeringen också att ta beslut om huruvida ett småskaligt licenssystem ska införas . En anledning är att det anses nödvändigt för att garantera ett säkert skydd för konsumenter som köper el från förnybara källor. Det nederländska certifikatsystemet är baserat på ellagen . En grund läggs här för en sekundär lagstiftning där det finns beskrivet hur mängden grön el som tillförs nätet ska mätas och hur det ska verifieras att el kommer från förnybara källor. Även lagstiftningen om miljöskatt berörs. Den gröna elen har inte prioriterat tillträde till nätet. Däremot finns ett garanterat tillträde till nätet i så måtto att elleverantören måste acceptera erbjudande om elleverans från en mindre produk- tionsanläggning av grön el. Denna garanti försvinner . totala elproduktion var . kom eller av elen från förnybara källor. Dessutom producerades 3120 GWh el baserad på biobränsle, vilket framför allt bestod av avfall, 640 GWh vindkraft och 106 35 Stora energianvändare har kunnat agera på en fri marknad , även för fossilbaserad el. Hela den fossilbaserade elmarknaden ska liberaliseras i två steg: ska medelstora användare (framför allt små och medelstora företag) fritt kunna välja leverantör och eller 2003 ska detta gälla även små användare. 36 En icke-berättigad kund är inte fri att själv välja leverantör utan får elleveranser via en licensierad leverantör som har rätt att leverera el till denna kundkategori inom ett visst geografiskt område. En icke-berättigad kund har garanterade leveranser av el och ett fastlagt elpris. Utöver detta består den förnybara kapaciteten av 10 megawattpeak (MWp) i solceller som är nätanslutet och ungefär 1 MWp som inte är anslutet till något nät. Det nederländska systemet med gröna certifikat är frivilligt och sammankopplat med skattesystemets undantag från elskatt för el baserad på förnybara energikällor. Efter kommer elleverantörerna att få skatteundantag för el från förnybara källor endast om de kan uppvisa motsvarande mängd gröna certifikat. Kraftslag som omfattas av systemet med gröna certifikat De kraftslag som är berättigade till stöd är vattenkraft upp till 15 MW, vindkraft och solel samt biomassa som används utan tillskott av andra bränslen eller syntetiska material. Definitionen på biomassa är ännu inte klar. Någon åldersgräns för produktionsan- läggningar finns inte. Det finns ingen direkt certifiering av produktionsanläggningar i . Den systemansvarige stamnätsoperatören, TenneT, ska ställa upp kriterier för produktionsanläggningarna men det huvudsakliga ansvaret ligger på producenterna själva. Kontroll av att producenterna verkligen genererar el som baseras på förnybara källor görs t.ex. genom platsbesök och kontroll av bokföring m.m. Den lokala nätoperatören måste mäta elproduktionen från de medverkande producenterna och producenten måste deklarera hur mycket av elproduktionen som baserats på just förnybara källor. Producentens uppgifter om hur mycket grön el som producerats måste kunna bevisas genom dess administration som i sin tur kan bli föremål för inspektion. Den lokala nätopera- törens registrering av produktionen och skattemyndighetens till- vägagångssätt för kontroll är också utarbetade för att överens- stämma. Eftersom systemet i är frivilligt finns ingen kvot eller kvotplikt. Målsättning är att av eltillförseln ska baseras på förnybara energikällor år . Om det visar sig att det frivilliga certifikatsystemet inte bidrar till att tillräcklig kapacitet från förnybara källor installeras ska finansministeriet vidta ytterligare åtgärder. har satt upp ett mål för att öka andelen el producerad av solceller till 250 MWP och 1 450 MWP . Målet utgör en del av en överenskommelse med marknadsparterna som ännu inte är undertecknad och där parterna anser att regeringens anslag bör höjas för att målet ska kunna upp- nås. De lokala nätoperatörerna är ansvariga för att mäta hur mycket el baserad på förnybara källor som producenterna tillför nätet. Denna information vidarebefordras till TenneT, som i sin tur ansvarar för ett elektroniskt system för certifikat och bokför leveranser av grön el på öppnade certifikatkonton för respektive producent. När kontot uppnått en kredit av exempelvis 1 MWh utfärdar TenneT ett certifikat på kontot. Minimistorleken på ett certifikat är 1 MWh, medan den maxi- mala storleken beror på producentens kapacitet. Producenterna kan själva välja storlek. Stora elproducenter kan exempelvis välja större certifikat än enskilda producenter av vindkraft. Certifikaten kan också delas upp, så länge de inte blir mindre än 1 MWh. Ett certifikat har en livslängd . kan det säljas, köpas och återlämnas till skattemyndigheten men inte sparas . Certifikaten upphör att gälla automatiskt efter att de utfärdats eller när leverantören, , överför certifikaten till skattemyndighetens konto. Certifikaten numreras och kan därigenom spåras tillbaka till sitt ursprung. Varje certifikat kodas så att det kan utläsas hur elen har producerats. Det individuella numret och koden följer registrer- ingen av certifikaten så att det kan utläsas vilken väg certifikatet följt fram till skattemyndigheten som är dess slutstation. Producenten har två varor att sälja oberoende av varandra, den gröna elen och certifikaten. Leveransen av den förnybara elen kommer att anta samma pris som priset för traditionell el, medan priset för certifikatet kommer att sättas av certifikatmarknaden. Producenten måste öppna ett konto hos TenneT där certifikaten kan registreras. Dessutom ska producenten begära en grundlägg- ande mätning av producerad el från förnybara källor hos den lokala nätoperatören, varefter räkneverket nollställs. Sedan sker mätning- en . Elleverantörerna har flera motiv till att sälja el från förnybara källor. Miljöargument kan användas för att marknadsföra företaget och bidra till att öka konkurrenskraften i förhållande till andra leverantörer. I betalar slutanvändarna skatt på användningen av fossilbaserad el med 12,2 cts/kWh (/kWh) . Elleve- rantörerna är skyldiga att betala in skatten för elleveranserna till skattemyndigheterna och överför kostnaden på kunderna. Elskatt utgår inte för el från förnybara källor. För att slippa betala skatt för den levererade gröna elen fr.o.m. , måste leverantören köpa och lämna in gröna certifikat i motsvarande mängd till skattemyndigheten, varvid certifikaten annulleras. Inlämnandet sker genom att leverantören överför ett antal certifikat från sitt eget konto till skattemyndighetens. Slutanvändarna efterfrågar grön el eftersom slutpriset inte belastas med elskatt samt därför att de genom att välja grön el fritt kan välja elleverantör. De behöver då inte vara knutna till en licensierad leverantör. De kan välja att köpa el från förnybara källor, vilket kan ske genom en ny licensierad leverantör eller en ny icke-licensierad leverantör . Slutanvändaren lider ingen risk att bli utan elleveranser. Enligt ellagen har konsumenten fortfarande rätt att när som helst återgå till sin tidigare licensierade leverantör, exempelvis om producenten av grön el går i konkurs eller bryter kontraktet. Denna garanti gäller fram till . Det finns inga bestämmelser om minimi- eller maximipriser i . Däremot sätter skattelättnaden för el från förny- bara källor en form av referenspris för leverantörerna. TenneT ansvarar för den bilaterala handelsplatsen med certifikat där förutom producenterna också leverantörer och utomstående aktörer kan öppna konton samt köpa och sälja certifikat. Handeln sker bilateralt och en producent som säljer ett certifikat för över certifikatet från sitt eget konto till köparens konto. Systemet påminner om banktjänster via telefon: alla aktörer med konton har direkt tillträde till systemet och kan genomföra transaktioner från sina egna konton till kontot hos den som vill köpa ett certifikat. Överföringen registreras i systemet. Endast certifikat kan överföras genom systemet. De finansiella transaktionerna sker utanför handelsplatsen för certifikat. Aktörer som själva inte producerar eller distribuerar el är väl- komna att medverka i handeln och kan köpa certifikat från produ- center, leverantörer eller andra mäklare och sälja dem vidare till någon som är i behov av certifikat. Certifikatbanken registrerar överföringen. Staten kommer inte att ta initiativ till att öppna en eventuell börs utan detta överlåts åt marknaden. Flera aktörer är inbegripna i kontrollen av systemet. TenneT kontrollerar handelssystemet. Endast producenter som producerar grön el kan öppna ett konto. Övervakning kan ske genom platsbesök eller kontroller av bokföringen. övervakar att inga skattebedrägerier sker genom att kontrollera att elleverantören verkligen sålt grön el till slutanvändarna och genom att kontrollera att antalet certifikat överensstämmer med försäljningen av grön el. Den lokala nätoperatören mäter kvantiteten grön el som tillförs nätet. Producenten måste meddela vid mätningen hur mycket el som kommer från förnybara källor. För biomassa varierar det hur mycket som räknas som grön el. Mängden grön el som angetts måste kunna verifieras av producentens administration, som i sin tur kan bli föremål för inspektion. Om reglerna brutits kan aktören bli utestängd från systemet eller bli åtalad för skattebedrägeri. En annan möjlighet är att dra tillbaka leverantörernas licenser. Detaljerna för detta är ännu inte klara. Några beräkningar kring de totala transaktionskostnaderna för certifikatsystemet finns ännu inte att tillgå. Men det är beslutat att kostnaderna för administration av certifikatsystemet ska läggas på de inblandade parterna. Exempelvis kommer mätningskostnaderna att faktureras de individuella producenter som levererar el från förnybara källor till nätet. Kostnaderna för TenneT att registrera handeln etc. ska delas mellan användarna av systemet. Leveran- törerna har själva beslutat att kostnaderna för att byta leverantör ska hänföras till de nya leverantörerna. En avgift på 50 NLG () per leverantörsbyte kommer att tas ut. Import och export av certifikat