sou · GPB396 · 2002-01-01 00:00:00 — , L., 2001, sammanfattning på svenska av An Urbanizing World, 1996** *, 2001, Demokrati, fattigdom och deltagande, , Johnsson-Latham, G. *, 2000, Jämställdhet för bättre fattigdomsbe- kämpning, samarbete, Utrikesdeparte- mentet Jordahl, H., 2001, sammanfattning på svenska av The : Coping with Financial Volatility, författad av , M., Kaul I. och Grunberg I. Kamete, Tostensen och Tvedten, 2001, From global village to urban globe. Urbanisation and poverty in . Implications for Norwegian Aid Policy, . Kanbur, R., , och , K., 1999, The Future of Development Assistance: Common Pools and Inter national Public Goods, , D.C. Kanbur, R. *, 2000, Economic Policy, Distribution and Poverty: The Nature of Disagreements, Kaul, I., Grunberg, I. och , M., 1999, Global Public Goods, International Cooperation in the 21st century, The United Nations Development Programme (UNDP), , Kokko, A., , C., Ramamurthy, B. och Ronnås, P. *, 2001, Globalisation in , Levinsohn, J., , och , J., 1999, Impacts of the Indonesian Economic Crises: Price Changes and the Poor, Artikeln kommer att publiceras i Managing Currency Crises in Emerging Markets, ed. by Dooley, M. & , J., , , 2002 *, 2001, States, NGOs and the Multitude -– the problem of representation in international fora, , LSU*, 2001, Ungas delaktighet i utvecklingspolitiken och Framtidens organisering kring globala frågor, Två rapporter från för Ungdomsorganisationer i samarbete med Forum Syd , P-M, 2001, sammanfattning av Identitetens makt, band II i triologin . Ekonomi, samhälle och kultur, författad av Castells, M. Madestam, A., 2001, Rural Poverty Report 2001: of Ending Rural Poverty, For Agricultural Development ()** Maneschiöld, P-O., 2001, sammanfattning på svenska av Issues in Global Governance, Commission on Global Governance** Mkandawire, T. *, 2001, Trends and policy implications for inter- national development co-operation, for Social Development, (UNRISD) , P., 2001, En stärkt utvärdering av svensk bistånds- och utvecklingspolitik, , rapport beställd av IC/ , B., , M., , L. och de Vylder, S., Utvärdering av Expertgruppen för studier av utvecklingsfrågor (EGDI) samt avseende former för en förstärkt utvärderingsverksamhet inom utvecklingssamarbetet, SINOVA, , Konsument, 2001, Forbrugernes formemmelse for etik, *, 2000, The trade and development debate Intro- ductory note with emphasis on WTO issues, , , B. och Fahlbeck, E. *, 2001, I-ländernas jordbrukspolitik och dess påverkan på , och North, D.C., 2001, Improving Economic Performance, Presentation prepared for the Globkom and Museum Seminar Issues in Global Development, intended to be held in on , 2001** *, 2001, The Future of Swedish Development Cooperation seen in an EU perspective, OECD-DAC, 2000, , Volume 1, No. 4, 2000 OECD-DAC, 2001a, /Development Experts Seminar on Aid Effectivness, Selectivity and Poor Performers – 17 January, 2001, DCD/DAC(2001)8 OECD-DAC, 2001b, DAC , DCD/DAC(2000)26/FINAL Peck och , 2000, A review of how poverty is addressed in Sida´s country strategy papers, assessment memoranda and evaluations, Sida Studies in Evaluation, SIDA , J., 2001, sammanfattning på svenska av Poverty and Famines, författad av Sen, A. Poate, D., Riddell, R., , N. och Curran, T., 2000, The Evaluability of Democracy and Human Rights Projects, Sida Studies in Evaluation 00/3, SIDA Proposition 1962:100, Budgetproposition Proposition 1995/96:153, Jämställdhet som ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete , S. och Mkandawire, T. *, 2001, Social Policy in a Develop- ment Context, for Social Development (UNRISD) Riddell, R.C., Bebbington, A. och Peck, L., 1995, Promoting Development by Proxy. The Development Impact of Government Support to Swedish NGOs, Overseas Develop- ment Institute, , T., 2001, sammanfattning på svenska av Children's Rights. Turning Priciples into Practice, * Rischard, J-F., 2002, High Noon, 20 global issues, 20 years to solve them, kommer att utges på Basic Books, , D., 2001, The Global Governance of Trade as if Develop- ment Really Mattered, , mimeo Rydsmo, T., 2001, Det omhuldade civilsamhället, * , J., 2000, on Globalisation – A new map of the world, Artikel i , , 2000 Sanell, Å. *, 2001, Synpunkter på ekonomisk styrning inom politik för global utveckling Segnestam, M. och , T., 2001, Miljö och fattigdom, Sida Sen, A., 1999, Development As Freedom, , SHIA, 2001, Människor med funktionshinder i utvecklingssamar- betet** Sida, 2000, Årsredovisning, Sida, , , Sifoundersökning om allmänhetens inställning till bistånd 1996/97:2, internationella samarbete för hållbar utveckling 1996/97:169, De fattigas rätt – vårt gemensamma ansvar 1997/98:76, Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete 1997/98:122, i förändring, En förnyad svensk Afrikapolitik inför 2000-talet , L., 2001, Health and Wealth: The Contribution of Welfare State Policies to Economic Growth. Föredrag vid Expert Conference Best Practicies in Progressive Gover- nance, , 2001 SOU 1977:13, Biståndspolitiska utredningen SOU 1999:29, Internationell konflikthantering – att förbereda sig tillsammans SOU 2000:74, Att verka för fred – ett gemensamt fredscentrum i SOU 2000:122, Att utveckla samarbetet med SOU 2001: 104, Samverkanscenter i för katastrof- och fredsinsatser Stalker, P., 2000, Workers Without Frontiers, The Impact of Globalization on International Migration, International Labour Office, Statskontoret 2000, i världen – en utvärdering av svenskt deltagande i några internationella mellanstatliga organisationer, 2000:6, *, 2001, zation som exempel på de nya globala hälsoinitiativen, GAVI, , N., 2001, Strategy for Development, , D.C. Stiglitz, J., 1998, Goals: Moving toward the Post – Consensus, 2, UNU/ , P., 1997, Begreppet civilt samhälle i två olika samhällen – en analys av möjligheterna till begreppsuniversialism, Stats- vetenskapliga institutionen, *, 2001, Inkomstfördelning mellan länder: hur mäts den och vad visar mätningarna? *, 2001, Bistånd: Fungerar det? Kan det fungera? , , ., 1995, Towards an urban world, SIDA, , C-G. *, 2001, Makt och tillträde – offentliga sektorn, biologisk innovation och genetiska resurser UN, 2001, UN/A/56/326, , 2001, Report of the Secretary-General. Road map towards the implementation of the United Nations Millennium Declaration UNCHS, 2001, Cities in a globalizing world, Global Report on Human Settlement 2001, Earthscan, UNDP, 2001, Ny teknologi och mänsklig utveckling, sammanfatt- ning av 2001, UD, 2000, internationella utvecklingssamarbete - 2000, , UD, 2001, internationella utvecklingssamarbete - , 2001, , , 2000, of the Worlds Children, , , 2001, Making Globalisation, Work for the Poor – Contribution, Conference report , Humanitärpolitiska perspektiv – om det humanitära imperativet i politiska kriser Vlachos, J. *, 2000, Är ekonomisk tillväxt bra för de fattiga? En översikt över debatten, , Vlachos, J., 2001a, sammanfattning på svenska av The Mystery of Capital, författad av , H. Vlachos, J., 2001b, sammanfattning på svenska av Social Protection Sector Strategy: From Safety Net to Springboard, ** Vlachos, J., 2001c, sammanfattning på svenska av Foreign Invest- ment , de Vylder, S. *, 2001, A Development disaster: HIV/AIDS as a Cause and Consequence of Poverty de Vylder, Nycander och Laanatza, 2001, De minst utvecklade länderna och världshandeln, Sida/ van de , N. och , T.A., 1996, Improving Aid to , ODC Policy Essay No. 21, , D.C. *, 2001, Global Development Strategies for Conflict Prevention, , Widmalm, S. *, 2001, relation till andra regeringar: Moral- politik och realpolitik, , *, 2001, Trade Policies for Poverty Alleviation in Developing Countries, , , 1998, Assessing Aid, What Works, What Doesnt, and Why, Published for the , , , 2000a, Can claim the 21st century? , 2000b, 2000/2001, Attacking Poverty, , , 2000c, Voices of the Poor – Can Anyone Hear Us?, Narayan, D., Patel, R., Schafft, K., Rademacher, A. och Koch- Schulte, S., , , 2000d, 2000, Knowledge for Development, , , 2001a, Engendering Development Through Gender Equality in Rights, Resources, and Voice, World Press, D.C. , 2001b, 2002, Institutions for Markets, , , 2001c, in Development. Partnership between the and the Churches of , Ed. by Beslaw m.fl., , D.C. , 2002, Globalization, Growth and Poverty: an Inclusive World Economy, Report, World Press, , 2001, International and , WRI,2000, The Climate of Export , , D.C. Zadek, S. och , O.*, 2001, Business in Global Development, politik för global utveckling En parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas med uppgift att utreda hur politik för globalt ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling bör vidareutvecklas utifrån ett solidariskt synsätt i av allt starkare globala ömsesidiga beroenden. Kommittén skall lämna ett samlat förslag till hur politiken bör utformas på viktiga områden utifrån det övergripande målet om fattigdomsbekämpning och de nya förutsättningar som globaliseringen skapar. Fortsatt utveckling av biståndets roll och effektivitet som ett särskilt uttryck för internationella solidaritet skall utgöra en central del av uppdraget. Som svar på flera riksdagspartiers motioner och interpellation (1998/99:60) om biståndet inför 2000-talet aviserades att en parlamentariskt förankrad översyn av utvecklingssamarbetets uppgifter skulle genomföras (protokoll 1998/99:30). Regeringen väljer nu att göra en bred översyn av de områden som är viktiga för framgång i utvecklings- ansträngningarna. Globaliseringen och de nya former denna tagit sig under de senaste 10 - 15 åren är utgångspunkten för denna översyn. Begreppet globalisering avser en rad processer där frågor av lokal och nationell karaktär i allt högre grad måste ses i ett globalt Detta ställer länder, grupper av människor, institutioner och företag inför frågor som måste besvaras gemensamt. Globaliseringen förändrar förutsättningarna för staters inflytande och ställer ökade krav på såväl mellanstatligt samarbete som interaktion med det civila samhället och näringslivet också på den internationella nivån. Diskussionen om globalisering har i hög grad handlat om handel och kapitalrörelser, men lika viktiga är den teknologiska utvecklingen, det internationella utbytet av kultur, information och idéer, uppslutningen kring de mänskliga rättigheterna, demokrati- seringssträvandena och effekterna på miljön. ökade deltagande i det globala utbytet och förändringar i nationell politik har medfört en positiv utveckling i stora delar av världen och bättre levnadsvillkor för många av världens fattiga. Men vi ser också risker och problem där utvecklingen i många länder hämmas eller förhindras av konflikter, vanstyre, korruption och svåra omställningar, där miljöförstöringen hotar hälsa och försörjning, där kraven på anpassning och andra strukturer blir övermäktiga och fattiga exkluderas. lever cirka en femtedel av jordens befolkning i extrem fattigdom. Globaliseringen ställer hela det internationella samarbetet stater emellan inför nya utmaningar. För det allt intensivare internatio- nella utbytet på olika områden behövs normer och spelregler som både underlättar för, inkluderar och skyddar de fattiga. Behovet av en helhetssyn har blivit alltmer uppenbart på hur förhållanden och politik inom olika områden påverkar möjligheten till utveckling för alla. Utvecklingssamarbetet och viljan att bistå är ett viktigt uttryck för att gemensamt ta ansvar på global nivå och för att bidra till lösningar av gemensamma problem som tar hänsyn till fattiga människors intressen. För att åstadkomma en allmän positiv utveckling, som även inkluderar de fattigaste samhällena, krävs samarbete och insatser på många olika områden. Handel och ekonomiska relationer är särskilt aktuella inför en eventuell ny förhandlingsrunda inom WTO. En diskussion förs också om vilken "arkitektur" som behövs för att göra finansiella flöden mer tillgängliga och mindre instabila. Övermäktiga skulder måste hanteras. Miljö- och hälsofaror motverkas oftast bäst i samarbete över gränserna. Även om migration ofta är en källa till utveckling innebär den ibland - särskilt vid massflykt - samhälleliga påfrestningar som bättre hanteras i samverkan. Möjlighet för FN och andra organ att bevara fred och säkerhet står alltid i blickfånget. Om världens fattiga inte gynnas av samarbete på dessa områden kommer inte heller gjorda framsteg att bli hållbara. Vid de stora FN-konferenserna om dessa frågor har det internationella samfundet kommit långt i en samsyn om vad som krävs för en hållbar utveckling. En central uppgift är att stärka de fattigare ländernas förutsätt- ningar att delta i dialog och förhandlingar på internationell nivå. Relationer i utvecklingssamarbetet måste baseras på ett fördjupat partnerskap i såväl det bilaterala som i det multilaterala arbetet. Partnerskapet syftar till mer jämlika relationer inom ett bredare område baserade på ömsesidiga intressen och tydligt redovisade mål. Partnerskapet måste bygga på ömsesidigt förtroende och gemensamma värden. Partnerskapets princip för det bilaterala arbetet är allmänt erkänd, men mycket återstår för att genomföra den i praktiken. I detta arbete ingår en ökad lyhördhet för samarbetspartnern, ökat deltagande av och konsultationer med det civila samhället och näringslivet samt öppenhet och flexibilitet i samarbetet. Det kräver också ökad samordning av insatser och procedurer mellan biståndsgivarna och inordning av biståndsresurser i samarbetslandets egna administrativa och politiska system. Bety- dande framsteg har gjorts av biståndsgivare, och i att utveckla instrument för samordning. En stor del av det bilaterala biståndet äger rum i ett utvecklat multilateralt sammanhang. Ett av nyckeldokumenten är den strategi, Shaping the 21st Century: The Contribution of Develop- ment Co-operation, som antagits inom ramen för för utvecklingssamarbete (DAC) och som bygger på slutsatserna stora FN-konferenser. Huvudmålet i denna strategi är att åtminstone halvera andelen extremt fattiga . har både regeringen och Sida bedrivit ett omfattande förändringsarbete inom utvecklingssamarbetet. har såväl efterfrågat som bekräftat denna förnyelse av politiken. I en rad skrivelser till har riktlinjer för utvecklingssamarbetet utvecklats med hänsyn både till de föränd- rade förutsättningarna och till de ökade erfarenheterna av vad som krävs för att åstadkomma en god samhällsutveckling. Arbetet har också resulterat i nya handlingsplaner och handböcker för utvecklingssamarbetets genomförande. har en omfat- tande omorganisation av biståndsförvaltningen genomförts. I nya organisation har ett brett spektrum av frågor som är centrala för enskilda länders utveckling samt i det internationella samarbetet förts samman. Detta, liksom den stärkta integrationen av , har skapat goda förutsättningar för en ökad samstämmighet mellan utvecklingssamarbetet och t.ex. säkerhets-, handels-, miljö-, jordbruks-, flykting- och migrations- politiken. På flera områden formas relation med fattigare länder av samarbetet inom EU och i internationella organ som FN-systemet, och andra utvecklingsbanker, WTO, och . EU:s gemensamma handelspolitik, bistånd och avtal med utvecklingsländer är av central betydelse. ambitioner på utvecklingsområdet påkallar därför aktivitet och framsynthet i EU- samarbetet på samma sätt som verkat i andra fora. Helhetssynen på utvecklingspolitiken inför 2000-talet grundar sig på de skrivelser och den proposition som regeringen överlämnat till om fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet, mänskliga rättigheter i utrikespolitiken, jämställdhet, hållbar utveckling och om sam- arbetet med och , samt andra relevanta strategi- dokument, t.ex. om svensk handelspolitik inför en ny WTO-runda och handlingsprogrammet för konfliktförebyggande (Ds 1999:24). Regeringen utreder dessutom barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet. Regeringen har i skrivelserna redovisat hur fattigdomsbekämp- ning liksom arbetet med demokrati och mänskliga rättigheter kan ges en starkare och tydligare profil i utvecklingssamarbetet, såväl strategiskt som metodmässigt, både i det svenska bilaterala utveck- lingssamarbetet och i samverkan med FN, EU, och de regionala utvecklingsbankerna. Fattigdomsskrivelsen De fattigas rätt - vårt gemensamma ansvar (Skr. 1996/97:169) visar hur fattigdomsbekämpning genom utvecklingssamarbetet är oumbärligt för att främja fred och global säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter samt en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Skrivelsen Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete (skr 1997/98:76) belyser förutsättningarna för och möjligheterna att genom utvecklingssamarbetet stärka stödet till en hållbar demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Regeringens proposition 1995/96:153 Jämställdhet som ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete ledde till att "jämställdhet mellan kvinnor och män" antogs som nytt mål för utvecklingssamarbetet. Arbetet med att stödja utvecklingsländernas ansträngningar för att undanröja diskriminering av flickor och kvinnor och att skapa lika förutsättningar för kvinnor och män har därefter utvecklats på flera områden. Kvinnor är en resurs i utveck- lingssträvandena. Skrivelsen internationella samarbete för hållbar utveckling (skr. 1996/97:2) ger dels en översiktlig beskrivning av internationella prioriteringar för uppföljningen av rekommendationer , dels riktlinjer för hur dessa prioriteringar bör följas upp i utvecklingssamarbetet. Vikten av att integrera miljöaspekter i all verksamhet slås fast. Handelspolitiken, såsom den beskrivs i skrivelsen Svensk handelspolitik inför en ny WTO-runda, syftar till att skapa ett internationellt regelverk som kan utgöra grunden för en fri världshandel. Utvecklingssamarbetet syftar till att stärka fattiga länders förutsättningar att deltaga i den fria handeln. Skrivelserna utformades inte med globaliseringen som utgångspunkt, men berör i högre eller lägre grad dess effekter för utvecklingssamarbetet och andra viktiga områden i en sammanhål- len politik för utveckling. Vissa frågor omfattas endast delvis eller inte alls i skrivelserna. Därför finns ett behov av ett sammanfat- tande arbete, en syntes, som också breddar diskussionen inom vissa områden. Utvecklingssamarbetet som ett särskilt uttryck för internationella ansvarstagande för att avskaffa fattigdomen behöver tydliggöras. Ambitionen är att åter skall uppnå enprocentmålet för biståndsramen när de statsfinansiella förutsätt- ningarna för detta föreligger. Syftet med översynen är att utifrån en vision om solidaritet i globaliseringens tid föreslå åtgärder för att vidareutveckla en sammanhållen politik för att främja en globalt ekonomiskt, socialt och ekologiskt utveckling och avskaffa fattigdomen. Samtliga relevanta områden skall belysas. Utvecklingssamarbetets roll som katalysator för en utveckling till gagn också för de fattiga i en värld av allt starkare ömsesidiga beroenden skall särskilt lyftas fram och preciseras, liksom samarbetsländernas egna möjligheter och ansvar. Ett helhetstänkande måste genomsyra relationerna med världens fattiga så att verksamheten inom olika politikområden ömsesidigt stöder varandra. Översynen skall syfta till att öka förståelse och engagemang för dessa frågor. Kommittén skall ha ett fattigdoms- och rättighetsperspektiv där de fattigas rätt tydliggörs. Fattigdomen kan utrotas och ett brett deltagande i demokratiska system kan uppnås inom överskådlig tid. Makten över framtiden skall delas mellan allt fler människor. Det stärker förutsättningarna för fred och säkerhet som i sin tur är nödvändiga för en positiv utveckling på andra områden. En hållbar utveckling förutsätter också fungerande institutioner samt utveck- lingsfrämjande normer och regelverk. Utifrån erfarenheterna av biståndets roll och effektivitet skall förslagen ge vägledning för ett utvecklingsfrämjande samarbete som bygger på partnerskap och ökad jämbördighet. Översynen skall inta ett globalt perspektiv som belyser behov och möjligheter i alla samhällen med stora fattigdoms- och utveck- lingsproblem, även de som inte varit föremål för mer omfattande svenska utvecklingsinsatser. 1990-talets samarbete med övergångs- ekonomierna i skall studeras och erfaren- heternas giltighet i allmän utvecklingspolitik skall prövas. Aspekter som särskilt berör bör belysas om så är relevant, även om denna region inte skall stå i fokus för översynen. Syntes av senare tids policyutveckling Kommittén skall utifrån de senaste årens skrivelser och strategier utarbeta en syntes som kan utgöra en plattform för den framtida utvecklingspolitiken och utvecklingssamarbetets roll i denna. Denna syntes skall: utveckla en helhetssyn på den svenska och europeiska utvecklingspolitiken i av allt starkare globala ömsesidiga beroenden, tydliggöra utvecklingssamarbetets roll i förhållande till hur verksamhet och politik på andra områden formar villkoren för det internationella samarbetet och förutsättningarna för fattiga folks och länders utveckling, lägga en grund för en bred samsyn i och hos folkrörelser och allmänhet om hur utvecklingspolitiken och utvecklingssamarbetet skall se ut . Kommittén skall se över målen för utvecklingssamarbetet såväl till sin helhet som till språklig utformning. De nuvarande biståndspo- litiska målen har bred parlamentarisk uppslutning och styr utvecklingssamarbetets inriktning. Målen har emellertid vuxit fram sedan det övergripande målet "att höja de fattiga folkens levnadsnivå" formulerades 1962. Delmålen är uttolkningar av detta övergripande mål. Oberoendemålet syftade ursprungligen på avkolonialiseringen men har i globaliseringens tid fått en annan innebörd då frågan om allas ömsesidiga beroende kommit i förgrunden. Det humanitära stödet och biståndets betydelse för konfliktförebyggande och konflikthantering har inget tydligt uttryck i målen, inte heller det övergripande målet om en hållbar utveckling, främjandet av de mänskliga rättigheterna eller u- ländernas integration i den internationella handeln. Målen för samarbetet med länder i , främst runt , har formulerats senare och i en mer specifik situation. En jämförelse skall göras, även om förslag kring detta specifika område inte skall lämnas. En särskild proposition avseende utvecklingssamarbetet med avses lämnas till . Kommitténs uppgift är att utveckla en helhetssyn på utvecklingspolitik mot bakgrund av de tidigare beskrivna omvärldsförändringarna. Kommittén skall utifrån ett utvecklings- perspektiv belysa, analysera och i tillämpliga fall föreslå åtgärder vad gäller: ökad samstämmighet mellan olika politikområden, t.ex. säker- hets-, handels-, miljö-, jordbruks-, flykting- och migrations- politiken samt mellan olika områden inom utvecklings- samarbetet, t.ex. investeringar och näringslivsfrågor, utveck- lingsfinansiering och skuldfrågor, utvecklingssamarbetets roll i samband med konflikt- förebyggande och konflikthantering, rättighetsperspektivet, inklusive barnens rätt, i utvecklings- samarbetet i syfte att förena de normativa systemen, framför allt de internationella konventionerna om de mänskliga rättighe- terna och respekten för internationell humanitär rätt, med den operativa verksamheten, konsekvenserna för utvecklingssamarbetet av partnerskapets innehåll och metod i såväl det bilaterala som i det multilaterala samarbetet, konsekvenserna av de åtaganden som gjort i biståndspolitiska strategi Shaping the 21st Century, möjligheterna att främja kunskaps-, kapacitets- och institutions- utveckling, genom bl.a. modern informations- och kommunika- tionsteknologi, utifrån de krav som ställs på ofta djupgående samhällsreformer syftande till att skapa en modern ekonomi och levande demokrati, hur bäst medverkar till att EUs gemensamma politik på olika områden, inklusive inom utvecklingssamarbetet, kan användas för att åstadkomma ett bättre europeiskt bidrag till global utveckling,