sou · GPB396 · 2002-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda politik för global utveckling. Enligt direktiven, som bifogas i bilaga 1, skulle kommittén redovisa sitt arbete senast . beslutade regeringen om förordnanden för ledamöter, sakkunniga och sekretariat. utsågs att vara ordförande för utredningen. Följande ledamöter utsågs att ingå i kommittén; (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Sakkunniga: , , och . (ersatte från och med septembersammanträdet 2001.) har varit utredningens huvudsekreterare med och som biträdande sekreterare samt i utrednings slutskede . har varit administrativ sekreterare. och Sida fick i uppdrag att bistå kommittén med experter. Följande personer utsågs: från , som ersattes av , från UD-GC som ersattes av , från UD-IH som ersattes av , från som ersattes av Per , från och från Sida . Kommittén beslöt att arbeta under beteckningen Globkom, Kommittén om politik för global utveckling och kommitténs första sammanträde kunde hållas . Fortlöpande har kommittén redovisat inhämtat faktaunderlag m.m. på utredningens speciella hemsida Samtliga de förslag som framförs kan enligt kommitténs uppfattning finansieras inom ramen för biståndsanslagen och andra berörda anslag när samfinansiering är motiverat. beviljades kommittén förlängd tid till och beviljades ytterligare förlängning till . Kommittén har bedrivit ett omfattande utåtriktat arbete som redovisas på annan plats i betänkandet samt på den CD som bifogas betänkandet. En rättvisare värld utan fattigdom................................. Utvecklingen i olika regioner .................................................. Det behövs en human globalisering ........................................ Möjligheterna är större ....................................... Hinder för utveckling .............................................................. Kunskapsgapet måste minskas ................................................ En hållbar utveckling för framtidens behov ........................... Nya aktörer och protester ....................................................... Vikten av koherens................................................................... Förhållningssätt och mål - vision för en ny svensk politik för global utveckling ......................................... Visionens grundläggande beståndsdelar ................................. 2.2.1 En breddning av politikområdet och ett tydliggörande av solidariteten och det upplysta 2.2.2 Sydperspektivet med ökade valmöjligheter ................ 2.2.3 Rättighetsperspektiv och betydelsen av De biståndspolitiska målen.......................................... 2.3.2 Målen för ett breddat politikområde........................... 2.3.3 Målen för en svensk politik för global utveckling...... De internationella utvecklingsmålen........................... 2.3.5 Målen för samarbetet med Central- och Utvecklingshänsyn inom samtliga politikområden........... Utvecklingshänsyn – en avvägning mellan olika mål ............ Migrations- och återvändandepolitik .......................... Utbildnings- och forskningspolitik .......................... 3.1.7 Genpolitik samt andra tvärfrågor .............................. Överväganden och förslag..................................................... Globala nyttigheter – en strävan mot gemensamma mål .... Konfliktförebyggande, konflikthantering och 4.1.2 Katastrofhantering och humanitära insatser............. 4.1.3 Stabilitet i det internationella finansiella systemet... 4.1.4 Miljöarbete utifrån global, regional och lokal 4.1.5 Kampen mot smittsamma sjukdomar ....................... 4.1.6 Kampen mot organiserad internationell brottslighet och korruption....................................... Överväganden och förslag ..................................................... Centrala utgångspunkter för utveckling och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländer .................. 5.1.1 Institutionell kapacitet och rättssäkerhet.................. Demokrati och mänskliga rättigheter ................................... 5.2.1 Det civila samhällets roll............................................. 5.2.5 Människor med funktionshinder och deras Politik för ekonomisk utveckling.......................................... Näringsliv och arbetsmarknad ................................... Informations- och kommunikationsteknologi ......... 5.3.3 Handelns och handelspolitikens roll ......................... Jordbruk och livsmedelssäkerhet ............................... Politik för social utveckling................................................... 5.5.1 Kulturens roll för utveckling...................................... Hälsa och utveckling................................................... Kampen mot hiv/aids.................................................. Utbildning och forskning........................................... Religion och utveckling .............................................. Erfarenheter i biståndsarbetet ............................................... 6.1.1 Biståndets effektivitet – samsyn och Förutsättningar för partnerskap................................ Det svenska biståndet............................................................ 6.2.1 En historisk återblick i ett internationellt 6.2.3 Stöd till demokratiska processer och mänskliga 6.2.4 Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnader... 6.2.5 Integration av tvärgående teman i biståndet: Trender i det internationella biståndet................................. 6.3.1 Nya trender inom den svenska biståndet.................. Andra länders biståndspolitik.................................... De multilaterala organisationerna ............................. Europeiska unionens bistånd..................................... Det svenska landbaserade biståndets utformning ............... Att bygga kunskapskapacitet..................................... 6.5.2 Att stödja demokrati, offentlig förvaltning och 6.5.3 Den enskilda människans rättigheter och Aktörer med nya roller ............................................... Ökade behov av utvecklingsfinansiering.............................. De multilaterala organisationerna......................................... 7.2.1 Utvecklingshänsyn inom samliga politikområden ... Överväganden och förslag ......................................... 7.3.1 Brister i EU:s politik................................................... 7.3.3 EU:s roll i internationellt utvecklingssamarbete....... Överväganden och förslag.......................................... Näringsliv och arbetsmarknad............................................... Näringslivet som partner............................................ Näringslivets utvidgade ansvar................................... Överväganden och förslag.......................................... Det civila samhällets organisationer...................................... 7.5.1 Bidrag till ökad samstämmighet i politiken............... 7.5.2 Det globala civila samhället ........................................ 7.5.3 Det civila samhällets roll i biståndet .......................... Överväganden och förslag.......................................... Styrning, lärande och analys ...................................... Politiskt ansvar och parlamentarisk kontroll........................ Mål- och resultatstyrning ........................................... 8.1.3 Globala nyttigheter – samarbete och 8.1.4 Biståndets rapportering och uppföljning................... Utvärdering och lärande ............................................. Finansiering och effektivitet ...................................... Information och kommunikation.............................. Analys och formulering av politik......................................... 8.2.1 Behov av analys och kunskapsuppbyggnad............... Styrning och analys på global nivå ........................................ 8.3.1 Hantering av globala problem.................................... Övervägande och förslag ....................................................... Reservationer och särskilda yttranden........................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................. Bilaga 2 Globkoms kommittémöten och aktiviteter .................... Sammanfattning - en ny svensk politik för global utveckling Varje människa har rätt till ett värdigt liv. Att utrota fattigdomen i världen är mänsklighetens största moraliska, politiska och ekono- miska utmaning och en förutsättning för fred, stabilitet och hållbar utveckling. En värld med skriande orättvisor förblir en otrygg värld för alla – inte bara för fattiga människor, utan också för välbeställda individer och stater. Att bekämpa fattigdomen och skapa en rättvi- sare värld ligger i allas intresse. Visionen måste vara en värld där alla människor har sina grundläggande politiska, ekonomiska och soci- ala rättigheter tillgodosedda. Många framsteg har gjorts. har den genomsnittliga förväntade livslängden i världen ökat med . Barnadödligheten har halverats. Antalet elever i grundskola har fördubblats. Allt fler flickor börjar skolan. Många länder, framför allt i , har utvecklats från fattiga länder till medel- inkomstländer. Demokratiska styrelseskick har introducerats i ett stort antal länder1. Detta visar att fattigdom kan bekämpas och att utveckling är möjlig om den politiska viljan finns. Men ändå lever vi i en värld med utbredd fattigdom vid sidan av stor rikedom. Fler än 80 länder hade lägre per capita-inkomst än 1990. I stora delar av världen dör ett barn av tio , i flera länder två av tio. En halv miljon kvinnor dör i samband med graviditeten. 130 miljoner barn går fortfarande inte i skolan, de flesta av dem är flickor2. Minst 1,2 miljarder människor försöker överleva på mindre än och de allra sämst ställda halkar efter. Överallt är det till största delen kvinnor som är fattiga och kvinnornas andel av de fattiga ökar. Erfarenheterna av gångna decenniers utveckling visar att fortsatt tillväxt i den globala ekonomin måste ske med långt större hänsyn till miljön och naturresurserna. Dagens produktions- och konsum- Sammanfattning - en ny svensk politik för global utveckling tionsmönster är inte långsiktigt hållbara, framför allt inte i en värld med snabbt växande befolkning. Ansvaret att utveckla långt mera effektiva metoder för energi- och resurshanteringen vilar i första hand på de rika länderna men måste ägnas starkt ökad uppmärksamhet i utvecklingssamarbetet. Utredningen inleder med att beskriva de omvärldsförändringar som ägt rum och de nya förutsättningar som gäller för arbetet med att bekämpa fattigdomen i utvecklingsländer (Kapitel 1). Inled- ningsvis konstateras att fattigdomen påverkas av omvärldens poli- tik på en lång rad politikområden, av de internationella och regio- nala regelverkens utformning och tillämpning, av tillgången på glo- bala nyttigheter och av nationell politik i utvecklingsländerna samt tillgång på resurser och rådgivning via bl.a. biståndet. Biståndet kan inte ensamt bekämpa världens fattigdom. En lång rad andra politikområden och policyinstrument står till regeringens förfogande och måste också användas. Svensk politik inriktad på nationella frågor har ofta effekter även för fattiga människor och länder. Hållbara lösningar på många globala problem kräver inter- nationellt samarbete och medverkan från utvecklingsländer. Utred- ningen konstaterar att motiven att agera är två: solidariteten och det upplysta egenintresset. Tre nya förhållningssätt föreslås för svensk politik för global utveckling Utredningen föreslår tre nya förhållningssätt för en svensk Politik för Global Utveckling (PGU) (Kapitel 2). N En breddning av politikområdet Kommittén förslår att den svenska politiken för global utveckling skall innehålla tre delområden: utvecklingshänsyn inom samtliga berörda politikområden, samarbete kring främjande av globala nyttigheter och bistånd. För det andra föreslås ett sydperspektiv som avses leda till ökat infly- tande och ökade valmöjligheter för både fattiga människor och länder. Biståndssamarbetet måste innebära ökad respekt för demokratiska pro- cesser i utvecklingslandet och ökat ansvarstagande från utvecklingslän- Sammanfattning - en ny svensk politik för global utveckling ders regeringar för utformning och genomförande av politiken. Detta måste kombineras med större möjligheter för utvecklingsländerna att fritt välja sina rådgivare. Insatser krävs också för att stärka rösterna från syd i det internationella samarbetet. För det tredje förslår kommittén att ett rättighetsperspektiv ska ligga till grund för det breddade politikområdet för global utveckling och betonar att detta måste kombineras med stöd till demokratiska proces- ser. Ett rättighetsperspektiv sätter den enskilda människan i fokus, och tydliggör olika människors olika behov. I ett rättighetsperspektiv utgår man från de internationella konventionerna om mänskliga rät- tigheter (MR). De utgör en gemensam global värdegrund som dess- utom är juridiskt bindande. De mänskliga rättigheterna täcker flertalet komponenter i en utvidgad definition av fattigdom, som inkluderar brist på möjligheter, makt och säkerhet. De fäster uppmärksamheten på staters ansvar att respektera, skydda och förverkliga de mänskliga rättigheterna för alla människor. En trovärdig strävan att uppfylla de mänskliga rättigheterna föreslås vara ett centralt kriterium för att ansvaret för biståndsmedels användning skall kunna lämnas över till mottagarlandet. Tre mål för politik för global utveckling (PGU) Att minska fattigdomen skall kvarstå som en övergripande inriktning. De nuvarande sex biståndsmålen3 har ibland bidragit till otydlighet när det gäller det övergripande målet att minska fattigdomen. Ett mål föreslås för respektive delområde i det breddade politikområdet PGU. N En rättvisare global utveckling Strävan är att åstadkomma en rättvisare och mer uthållig global ut- veckling genom tillväxt och en mer rättvis fördelning av globala resur- ser utifrån perspektivet att fattigdomen i världen skall minska. Genom detta mål vill kommittén understryka behovet av kunskap och med- vetenhet om internationella fördelningsmässiga effekter av olika poli- tikval. En avvägning kommer ibland att krävas mellan önskan att höja 3 De redogörs för i avsnitt 2.3.1. Sammanfattning - en ny svensk politik för global utveckling vår egen levnadsstandard och att avstå från detta till förmån för fattiga människor i andra delar av världen eller för framtida generationer. Målet, en rättvisare global utveckling, belyser behovet av att göra politikval som tillfredställer svenska nationella intressen och fattiga människors behov i utvecklingsländer. N En förebyggande och hållbar hantering av gemensamma globala angelägenheter Kommittén vill understryka det dubbla motivet, dvs. det solidariska motivet och det upplysta egenintresset, när det gäller att bidra till en mer framsynt och hållbar hantering av gemensamma globala problem, t.ex. minskning av växthusgaser, bevarandet av biologisk mångfald, säker vattenförsörjning, skydd av ozonlagret, finansiell stabilitet och förhindrandet av att smittsamma sjukdomar sprids – frågor som innefattas i begreppet globala nyttigheter. Det tydliga egenintresset av att globala risker och problem hanteras effektivt bör påverka formerna för ansvarstagande och finansiering på nationell nivå. Kommittén be- tonar också att förebyggande åtgärder ofta är betydligt mer kostnads- effektiva än insatser som sätts in efter att en kris brutit ut – därav be- toningen av behovet av framsynthet. N En förbättring av den fattiga människans levnadsvillkor Fattigdom innebär brist på möjligheter, makt och säkerhet. Genom att fokusera på den enskilda människan vill kommittén understryka beho- vet av att utgå från hennes förutsättningar och behov i alla fattigdo- mens dimensioner. Till goda levnadsvillkor hör ett demokratiskt sam- hälle med respekt för mänskliga rättigheter och med jämställdhet mel- lan kvinnor och män. Dit hör också en miljömässigt hållbar utveckling som garanterar även framtida generationers sociala behov och välfärd. Genom förbättrad kunskap om olika politikvals effekter på enskilda människor kan effektiviteten i måluppfyllelsen förbättras. Kommittén betonar att även kommande generationers medborgare tillhör mål- gruppen. har åtagit sig att verka för de internationellt framförhandlade utvecklingsmålen4. De målen bör vara utgångspunkt för en nödvändig operationalisering av de mål kommittén föreslår. Kom- pletterande operativa mål skall fastställas för de aspekter av fattig- 4 En beskrivning av dessa mål återfinns i avsnitt 2.3.4. Sammanfattning - en ny svensk politik för global utveckling dom som inte finns tydligt uttryckta i de internationella målen såsom brist på demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Genom att använda de internationella målen förstärks kopplingen mellan multilateralt och bilateralt utvecklingssamarbete. Utvecklingshänsyn måste tas inom samtliga berörda politikområden Utredningen ger exempel på ett antal politikområden där brist på samstämmighet med PGU kan uppstå om man inte tar hänsyn till effekter för fattiga människor och fattiga länder (Kapitel 3). Ett viktigt exempel är handelspolitiken. Slutsatsen är att utvecklings- hänsyn måste tas i samtliga berörda politikområden. Utredningen konstaterar att en tydlighet måste skapas om hur avvägningen mel- lan olika mål skall ske. Fler analyser av hur andra politikområden än biståndet kan bidra till fattigdomsminskning bör genomföras. Kommittén slår fast att de internationella utvecklingsmålen skall gälla samtliga berörda politikområden. Analys av hur olika instru- ment inom olika politikområden kan bidra till fattigdomsbekämp- ning bör genomföras regelbundet. Det krävs en ökad tillgång till globala nyttigheter Utredningen uppmärksammar att en ökad tillgång till globala nyt- tigheter är en viktig del i kampen mot fattigdomen (Kapitel 4). Olika exempel på globala nyttigheter diskuteras, som t.ex. kon- flikthantering och konfliktförebyggande åtgärder, stabilitet i det internationella finansiella systemet, miljöförbättrande åtgärder, bekämpning av smittsamma sjukdomar och kampen mot organise- rad brottslighet. Det finns även ett svenskt nationellt intresse av en ökad tillgång till en rad globala nyttigheter. satsas bi- ståndsmedel på att främja en ökad tillgång till globala nyttigheter i olika mottagarländer. Globala nyttigheter är ett komplement till nationella offentliga nyttigheter som utbildning, hälsosystem och infrastruktur. Olika länder och människor prioriterar olika nyttig- heter beroende på utvecklingsnivå. Var och hur den globala nyttig- heten skall produceras kommer att variera beroende på dess art. I många fall kommer den att innebära lokala insatser i utvecklings- Sammanfattning - en ny svensk politik för global utveckling länder, bilateralt finansierade insatser i dessa länder, multilateralt eller regionalt samarbete. Kommittén föreslår att svenska satsningar inledningsvis skall koncentreras till ett urval av dessa globala nyttigheter: kampen mot smittsamma sjukdomar, kampen mot korruption och penningtvätt, konfliktförebyggande åtgärder, säkerställande av säker vattenför- sörjning samt en hållbar hantering av världens klimat och skogar. När en global nyttighet bedöms främja såväl en minskning av fattigdomen i utvecklingsländerna som svenska intressen skall sam- arbete och samfinansiering sökas över departementsgränser. Svenskt näringsliv bör stimuleras att utveckla produkter och tjäns- ter som kan bidra till ett ökat utbud av globala nyttigheter som är centrala för fattigdomsbekämpning. Utvecklingsländernas politik och fattigdomsstrategier Huvudansvaret för enskilda länders utveckling ligger hos respek- tive lands regering. Den egna politiken är helt avgörande för hur pass framgångsrikt fattigdomen kan minskas. Det finns ingen given modell lika för alla, utan varje land måste forma sin politik utifrån sina unika förutsättningar. Vissa grundförutsättningar förefaller dock vara allmängiltiga för att nå långsiktigt uthållig minskning av fattigdomen (Kapitel 5). Varaktig fattigdomsbekämpning främjas i länder som strävar mot att skapa ett demokratiskt samhälle med brett folkligt deltagande, i länder som strävar mot att uppfylla de mänskliga rättigheterna, med särskild uppmärksamhet på olika gruppers speciella situation och på framtida generationer samt i länder som för en fattigdomsbekämpande ekonomisk politik och har tillräcklig kapacitet att genomföra denna. Effektiv utveckling kan endast bedrivas om det finns en politisk vilja i det enskilda lan- det att genomföra en sådan politik samt om landet har det fulla an- svaret för utformning av politiken och dess genomförande. Parla- mentens roll behöver stärkas liksom lagstiftningen, den institutio- nella kapaciteten och den offentliga förvaltningen Kommittén tar fasta på att fattigdomen är flerdimensionell och tar sig många uttryck: brist på möjligheter, makt och säkerhet. Den ser olika ut för olika människor. Därmed kommer insatser att krävas på många olika områden, insatser som syftar till resurstillväxt och deltagande på världsmarknaden, till ekonomisk och social utjäm- ning, till en demokratisk samhällsutveckling, till hållbar utveckling, Sammanfattning - en ny svensk politik för global utveckling till jämställdhet, till förstärkt konflikthantering, till främjande av mänskliga rättigheter samt rent humanitära insatser. Insatserna måste utformas så att de angriper de specifika orsakerna till fattigdom för olika människor utifrån lokala förhållanden. De måste stärka människors kapacitet att påverka och förändra sin situation. Syftet med det landbaserade biståndssamarbetet är att stödja ut- vecklingsländernas nationella politik och prioriteringar. Ett förtro- endefullt samarbete mellan biståndsgivare och mottagare bör bygga på en gemensam värdegrund och tydligt redovisade mål (Kapitel 6). har inte tillräckligt starkt uppmärksammat målet att minska fattigdomen. Kommittén föreslår att klara och tydliga kriterier an- vänds vid val av länder med vilka önskar bedriva ett lång- siktigt mellanstatligt samarbete. Följande kriterier föreslås: Låginkomstländer eller länder med utbredd fattigdom vars regeringar N driver en politik som är inriktad på hållbar fattigdomsminskning, N driver en pågående process mot demokrati och jämställdhet, N har en trovärdig strävan att förverkliga de mänskliga rättigheterna. Ett aktivt och selektivt samarbete bör prägla biståndet till de länder som inte bedöms ha förmåga eller kapacitet att fullt ut genomföra politiken, men som kan accepteras utifrån de föreslagna urvalskri- terierna. Det selektiva stödet måste anpassas till de olika ländernas förutsättningar och ta fasta på de dimensioner av fattigdomen (brist på möjligheter, makt och säkerhet) där bristerna är störst. Dessutom skall stödet förstärka regeringars kapacitet att självstän- digt kunna genomföra sin politik. Många olika kanaler kan använ- das i det selektiva samarbetet och det civila samhällets organisatio- ner kan ofta spela en viktig roll. Den långsiktiga strategin från svenskt håll skall vara att utveck- lingsländerna får kapacitet att självständigt genomföra sin politik. För länder som bedöms uppfylla kriterierna och som har kapacitet och förmåga att genomföra politiken bör ett generellt budgetstöd med självständigt resultatansvar komma ifråga. Samarbetet bör bygga på att landet har klara mål för sin utvecklingsstrategi samt självt beslutar om hur målen skall uppnås. Landet skall ha egen Sammanfattning - en ny svensk politik för global utveckling kontroll och utvärdering av resultaten samt eget ansvar för upp- handlingen av varor och tjänster för att genomföra strategier. En förstärkning av resultatuppföljningen föreslås, och denna bör i ökad utsträckning genomföras av mottagarlandet självt, alternativt i samarbete mellan olika givares revisionsverk.