sou · GPB348d4 · 2002-01-01 00:00:00 — Fem av kommunerna besvarade inte denna fråga. Under rubriken annat svarade en kommun att speciell ersättning utgår till förtro- endevalda med funktionshinder och den andra kommunen uppgav att det utgår ersättning oavsett färdsätt. I enkäten ställdes också en fråga om huruvida det fanns särskilda regler som underlättar för personer med funktionshinder att ta sig till och från politiska partiers och ideella organisationers möten genom att använda färdtjänst. I fem av kommunerna finns det sär- skilda regler, men i 19 av kommunerna finns det inga speciella reg- ler som underlättar för personer med funktionshinder att med färdtjänst ta sig till olika möten. Sju av kommunerna besvarade inte denna fråga. I den följande frågan, där kommunerna skulle beskriva hur dessa regler är utformade, var det relativt tunt med svar. Tre av kommu- nerna uppgav att ersättning utgår till förtroendevalda med funk- tionshinder för de resekostnader som föranletts av uppdraget. De två andra kommunerna som uppgav att de har särskilda regler för personer med funktionshinder erbjuder användning av färdtjänst utan restriktioner. Det är uppenbart att färdtjänsten är mycket viktig för att säker- ställa att personer med funktionshinder får möjlighet att engagera sig som medborgare, vare sig de är förtroendevalda eller inte. Vi har därför valt att belysa färdtjänstfrågan ur ett tillgänglighetsperspektiv (för det politiska engagemanget, se mer utförligt i avsnitt 6). I en mening kan man hävda att de kommuner som tillmötesgått sina förtroendevalda genom att ge dem särskilda ersättningar för resor från och till kommunala sammanträden eller tillåta taxiresor, i en mening medger att färdtjänsten inte är tillräcklig för att på ett nöjaktigt sätt tillgodose behovet av transportservice för personer med funktionshinder ur ett kommunaldemokratiskt perspektiv. Det torde inte råda någon tvekan om att väldigt många möten (både kommunala och inom ideella organisationer) är svårast att ta sig till om man ska använda sig av den gängse kollektivtrafiken. Detta är självklart i första hand ett problem för glesbygden och gäller inte bara för personer med funktionshinder. Däremot framstår det som särskilt viktigt för de senare om man inom färdtjänsten endast kompenserar för en standard som når upp till kollektivtrafiknivå. En fråga i enkäten handlade om huruvida kommunerna har utarbe- tat något system som rutinmässigt underlättar för synskadade eller andra personer med kommunikationshandikapp att få del av all- männa handlingar. Tio kommuner uppgav att de har utarbetat sådana system, 18 uppger att de inte har sådana system och tre av kommunerna har inte besvarat frågan. De som besvarat denna fråga jakande skulle i den följande frågan ange vilka system som används för olika kategorier. Nio kommu- ner uppger att de använder sig av ljudkassetter för att sprida viss information. Fyra av dessa kommuner uppger att vissa handlingar och viss information sänds för inläsning automatiskt. De övriga fem kommunerna sänder enbart handlingar eller information till inläsning på begäran från någon. Två kommuner uppger också att de sänder en tidning till inläsning som det går att pre- numerera på. En kommun uppger att arbete med inläsning är på gång och att det ska bli klart . Vad gäller information på punktskrift är det endast en kommun som sänder vissa handlingar till SRF för omvandling till punkt- skrift. En kommun uppger att kommunstyrelsen har lämnat viss information till inspelning av en videokassett på teckenspråk. Tre kommuner uppger att de vid önskemål kan lämna information på diskett. En kommun uppger att mycket av kommuninformationen läggs ut på Internet, och två kommuner meddelar att de förmedlar viss information med stor stil för synskadade. På frågan om huruvida det finns en IT-strategi kommunen för att synskadade eller andra personer med kommunikationshandi- kapp ska få ökad tillgång till allmänna handlingar svarade 23 kom- muner nej och åtta kommuner besvarade ej frågan. På den sista frågan, som var en öppen fråga där kommunerna kunde delge oss någon annan information angående kommunens insatser för att öka delaktigheten hos personer med funktionshin- der, uppgav fem kommuner att de håller på att arbeta med att förbättra olika områden som syftar till att på olika sätt öka delaktigheten för personer med funktionshinder att delta i den kommunala politiken. Av dessa fem kommuner håller två kommuner på med att arbeta fram ett handikappolitiskt program, en kommun meddelar att det i deras kommun har startats ett samarbete mellan SRF och informationsenheten om hur text ska presenteras för synskadade, och en kommun uppger att man håller på att utveckla insatser inom IT för att sprida sin information. En kommun uppgav att de håller på med att bygga om sitt kommunhus i samarbete med en tillgänglighetskonsult. 4.4Några tendenser i undersökningen Trots att materialet kanske inte tillåter allt för långtgående slutsat- ser, går det ändock att skönja vissa tendenser vid jämförelse av det antal ledamöter med funktionshinder som finns i kommunen och den service kommunen erbjuder eller de anpassningar som kom- munen har genomfört. Vid en jämförelse av antalet ledamöter med funktionshinder och om kommunen har gjort några speciella handikappanpassningar i fullmäktiges sammanträdeslokaler ser fördelningen ut enligt tabell 6. Antalet förtroendevalda med funktionshinder och genomförda handikappanpassningar i fullmäktiges lokaler inte har anpassat full- Av tabellen går det att utläsa att de kommuner som har flest antal ledamöter med funktionshinder också har anpassat fullmäktiges lokaler. I tre av de fyra kommuner som inte har anpassat fullmäkti- ges lokaler finns det inte heller några ledamöter med funktionshin- der representerade i fullmäktige. I de kommuner som inte har anpassat fullmäktiges lokaler finns det givetvis ett stort hinder för ledamöter med funktionshinder att delta. Men eftersom det stora flertalet av de skånska kommunerna har anpassat fullmäktiges lokaler går det inte att uppfatta detta som avgörande för en större representativitet av personer med funktionshinder. Vad gäller anpassningar av nämndernas sammanträdeslokaler och antalet ledamöter med funktionshinder ser fördelningen ut enligt tabell 7. Antalet förtroendevalda med funktionshinder och som inte har anpas- Av tabellen kan man uttyda att en större andel av de kommuner som inte har anpassat nämndernas sammanträdeslokaler har färre ledamöter med funktionshinder. De två kommuner som har flest ledamöter med funktionshinder har också anpassat nämndernas sammanträdeslokaler. Antal förtroendevalda med funktionshinder jämfört med förekomsten av sammanträdeslokaler med hörselslinga med 1 lokal med med 3 eller fler Tabell 8 visar att åtta av de kommuner som inte har någon sammanträdeslokal med hörselslinga inte heller har några ledamöter med funktionshinder. De kommuner som har flest ledamöter med funktionshinder har dock bara en sammanträdeslokal med hörsel- Det måste dock noteras att de kommuner som har flera lokaler med hörselslingor också tillhör de största kommunerna med avseende på antal invånare. Därför är det snarare sambandet mellan kommunens storlek och antal sammanträdeslokaler som är anpassade för hörsel- skadade som är framträdande när det gäller de kommuner som över huvud taget har sammanträdesrum med hörselslingor. Antal förtroendevalda med funktionshinder jämfört med typ av transportservice som finns att tillgå i kommunen Kommuner som ger ersättning för Av tabell 9 går att utläsa att de kommuner som inte har några ledamöter med funktionshinder inte heller erbjuder någon service utöver ordinarie färdtjänst. De kommuner som erbjuder ersättning för vanliga taxiresor har alla minst en ledamot med funktionshin- der. Det är tämligen självklart att kommuner som inte haft personer med kända funktionshinder som förtroendemän inte heller har aktualiserat frågan om ersättning för vanliga taxiresor i samband med olika sammanträden. Om detta har aktualiserats beror det troligen i hög grad på att färdtjänsten inte har kunnat vara flexibla i fråga om beställnings- och hämtningstider i anslutning till sam- manträdenas avslutande. Om man i kommunen har utarbetat särskilda regler som under- lättar för personer med funktionshinder att ta sig till och från olika möten underlättar detta naturligtvis för funktionshindrade perso- ner att bli delaktiga i den kommunala politiken. En jämförelse av kommunernas antal ledamöter med funktionshinder och denna service redovisas i tabell 10. Antal förtroendevalda med funktionshinder jämfört med förekomst av särskilda regler för transport Antal ledamöter med funk- Av tabell 10 går att utläsa att av de fem kommuner som har utar- betat särskilda regler har två kommuner inga ledamöter med funk- tionshinder, en kommun har en ledamot och två kommuner har två respektive sex ledamöter. Vi har inte i detalj kännedom om substansen i de särskilda regler för färdtjänsten som finns i anslutning till verksamheter i kommu- nala organ, politiska organisationer eller föreningslivet. Det är till exempel tänkbart att de kommuner som inte har sådana regler har ett mycket generöst generellt regelverk. Å andra sidan kan man kanske med viss rätt befara det motsatta förhållandet. Man kan nog med visst fog anta att det är de kommuner, som utarbetat särskilda regler för att öka förutsättningarna för att personer med funktionshinder ska kunna delta i olika mötesverksamheter, som genom generösare regler för färdtjänsten i detta hänseende särskilt uppmärksammat detta genom att explicit framhålla det i regelverket för färdtjänsttillståndet. I enkäten ställdes också en fråga om huruvida kommunen har utarbetat ett system som underlättar för personer med synskador eller andra kommunikationshandikapp att få del av allmänna hand- lingar. Resultatet visas i tabell 11. Antal förtroendevalda med funktionshinder i jämförelse med kommuner som har utarbetat ett system som underlättar för personer med synskador att få del av allmänna handlingar Antal ledamöter med funk- Har utarbetat ett system Har inte utarbetat ett system Av tabellen framgår att de två kommuner som har flest ledamöter med funktionshinder har utarbetat ett sådant system. Av de kom- muner där det inte finns några ledamöter med funktionshinder har fem kommuner utarbetat ett system och nio kommuner har inte gjort det. Vi har också kunnat konstatera att det i de större kommunerna i allmänhet finns en högre grad av beredskap för att försöka under- lätta för synskadade att ta del av allmänna handlingar. I större kommuner är det mer troligt att man konfronteras med personer med funktionshinder som ställer vissa berättigade krav på ökad tillgänglighet eller att man har aktiva lokala handikapp- organisationer som är pådrivande. De tendenser som vi här redogjort för när det gäller vissa vari- abler som åskådliggör förutsättningarna för personer med funk- tionshinder att nå delaktighet i kommunalpolitiska arbetet är ganska entydiga. Det finns ett samband mellan strävan att öka till- gängligheten i de kommuner som har förtroendemän med funk- tionshinder i relation som de kommuner som inte har det. Vi har avstått från att ange detta samband i korrelationsmått med hänsyn till populationens relativa litenhet, men också med hänsyn till att en annan variabel som också har högt förklaringsvärde är kommu- nernas storlek. Därför tror vi att vi bättre åskådliggjort sambandet mellan antal ledamöter och olika tillgänglighetsstimulerande para- metrar genom de relativt enkla tabellredovisningarna. De data som vi fått genom enkätundersökningen ger begränsad information. Vi har därför ansett det viktigt att försöka komplet- tera denna genom några intervjuer från de båda kommuner som har flest förtroendemän med funktionshinder. också ansett det som angeläget att komplettera enkätmaterialet med några intervjuer från de kommuner som vare sig har förtroendemän med funktionshinder eller tillfredsställande tillgänglighet i fråga om lokaler eller transporter. Emellertid har icke detta kunnat rymmas inom undersökningens resursram. 4.5 Kommuner med flest antal ledamöter med funktions- hinder De två kommuner som sticker ut i undersökningen vad gäller antalet ledamöter med funktionshinder är respektive . I finns det sex ledamöter med funktionshinder i fullmäktige och i finns det fyra. Dessa två kommuner kan således uppfattas som undantag från övriga skånska kommuner där 17 av kommunerna inte har någon ledamot med funktionshinder. Vi har därför försökt att närmare granska dessa två kommuner för att bland annat undersöka om det ligger några särskilda insatser bakom den relativt höga representationen av personer med funktionshinder bland förtroendemännen i de bägge kommunerna. Vid en närmare undersökning av Bjuvs kommun har man här enligt enkätsvaret genomfört handikappanpassningar i både fullmäktiges och några av nämndernas sammanträdeslokaler. Den typ av anpassningar som har gjorts är installationer av ramp, ledstång, mikrofoner samt anpassning av hissen. Man erbjuder också, förutom ordinarie färdtjänst, ersättning för vanliga taxiresor för ledamöter som är funktionshindrade för att de ska kunna ta sig till och från sammanträden. Man uppger också att det inte finns någon begränsning av nyttjandet av färdtjänst. Vad gäller distribution av allmänna handlingar erbjuder kommunen informationen på ljudkassetter och på diskett. Vid en jämförelse med övriga kommuner kan således upp- fattas som en bra kommun vad gäller handikappanpassning och service till olika grupper av funktionshindrade. Varför just kommun har denna relativt höga representation av ledamöter med funktionshinder vill vi därför diskutera med några företrädare för kommunen. Vi vände oss till kommunstyrelsens ordförande i kommun, , och till som är ordinarie ledamot i fullmäktige och vice ordförande i socialnämnden i . är också rörelsehindrad. är en relativt liten kommun mitt i nordvästra med 13 700 invånare. Kommunfullmäktige består av 31 ordinarie leda- möter samt 23 ersättare. tror att en av orsakerna till att det finns så många ledamöter med funktionshinder i kommun kan vara att det har funnits åtminstone en eller två ledamöter med funktionshinder. De kan i sin tur ha influerat andra personer med funktionshinder att bli aktiva inom kommunal- politiken, framför allt genom att de ser att andra personer med funktionshinder klarar av att arbeta politiskt. Dessutom kan de medvetet påverka och uppmana andra personer med funktions- hinder att aktivera sig politiskt, menar . Några medvetna åtgärder för att värva politiker med funktionshinder har i varje fall inte genomförts. Detta håller med om och berättar att hon har varit aktiv i den kommunala politiken i och att hon känner till en annan person med funktionshinder som har varit aktiv . Hon tror att det är viktigt att det finns förebilder som kan fungera som ett slags inspirationskälla för andra i liknande situation. tror också att en aktiv handikapprörelse i kom- munen kan bidra till att fler personer med funktionshinder börjar aktivera sig inom politiken. Att som funktionshindrad aktivera sig kan dels leda till att man märker att man kan påverka, och dels till att man får en känsla av att man har lika mycket värde som andra, och det är positivt, menar . Hur arbetet i kommunen påverkas av att det finns så många ledamöter med funktionshinder är främst att de ser till att ärenden som rör funktionshinder och funktionshindrade kommer upp på dagordningen. Ett exempel som nämner är att man i har jobbat bättre på den interna kommunikationen i kommunen så att den ska vara tillgänglig för alla. Men säger att han inte tror att är mer handikappvänligt än andra kommuner. Det finns säkert brister här också, säger han. tycker att det fortfarande, trots antalet ledamöter med funktionshinder, finns klara brister vad gäller tillgängligheten för funktionshindrade. Som exempel nämner hon att vissa av lokalerna saknar hörselslingor och att det inte finns någon handikapptoalett i anslutning till fullmäktiges sammanträdeslokal. Det pågår inte hel- ler något särskilt samarbete mellan de ledamöter som är funktions- hindrade. Det enda forum där endast handikappfrågor diskuteras är i det kommunala , där är ordförande. Hon betonar dock att hon inte är ordförande där på grund av sitt funktionshinder utan därför att hon sitter i socialnämnden. Bemötandet i kommunen tycker hon däremot är bra och det tror hon delvis beror på att man här är så många aktiva politiker med funktionshinder. upplever att det är positivt på många sätt att det finns så pass många ledamöter med funktionshinder i kommunen. Hon menar dock att det borde vara en självklarhet att personer med funktionshinder skulle vara väl representerade i alla kommuner i eftersom de, som alla andra, är en del av samhället. Varför det brister i representativitet i många kommuner, tror till en del beror på att många personer med funktionshinder inte har lika mycket tid och ork som andra. Hon menar att åtskilliga funk- tionshindrade lever ett mycket mer inrutat liv än andra och att allt tar när man är funktionshindrad. Hon nämner till exem- pel sjukgymnastik, läkarbesök och personliga assistenter att anpassa sig till i större utsträckning än icke-funktionshindrade. Transportproblem kan också utgöra ett hinder, menar hon. En annan sak som vill framhäva är att vägen till full- mäktige kan vara ganska lång. Man blir inte invald i fullmäktige så fort man engagerar sig politiskt, utan det krävs oftast ett ganska långt engagemang innan man når dit. Vägen till en plats i fullmäk- tige eller liknande kan vara kantad av olika hinder. Detta kan också utgöra en av orsakerna till att det är så få funktionshindrade som är aktiva i den kommunala politiken, menar . Således är det viktigt att också tänka på detta när man försöker finna olika svar på frågan varför det är så få personer med funktionshinder som är aktiva i den kommunala politiken. Om framtiden berättar att det inte finns något speciellt planerat inom handikappområdet i kommun. hävdar han att arbetet med tillgänglighet och deltagande för personer med funktionshinder är långt ifrån färdigt i kommunen. Det är ett kontinuerligt och fortgående arbete, menar han. Det viktigaste är att alla ges lika möjligheter att på samma villkor engagera sig i kommunalpolitiken, avslutar han. I kommun, där det finns fyra ledamöter med funktions- hinder, har man dock inte varit lika flitig vad gäller handikappan- passningar och service som i kommun. I enkäten uppger kommun att man har handikappanpassat både fullmäkti- ges och nämndernas sammanträdesrum genom att det finns hörsel- slinga installerad. Någon annan anpassning är inte genomförd. Angående transportservice för förtroendemän med funktionshin- der erbjuder kommunen enbart ordinarie färdtjänst. Vad gäller övrig service tillhandahåller kommunen information och allmänna handlingar på ljudkassetter och på diskett till de som så önskar. Trots att kommun inte står sig lika bra som kom- mun vid en jämförelse med övriga skånska kommuner vad gäller handikappanpassning och service, är det den kommun som har näst flest ledamöter med funktionshinder. För att få reda på lite mer information om kommuns politiska arbete med personer med funktionshinder ställdes några frågor till kommunstyrelsens ordförande i , , och till som är en av de fyra förtroendevalda i kommunen med funktionshinder. är synskadad och har en ordinarie plats i kulturnämnden samt är ersättare i fullmäktige. är också en relativt liten kommun med cirka 24 000 invånare. Kommunfullmäktige består av 45 ordinarie ledamöter samt 26 ersättare. berättar att han inte var medveten om att hade en relativt stor representation av ledamöter med funktionshinder i fullmäktige. Han menar att han inte tänker på att några av ledamöterna är funktionshindrade. För honom är det politiska intresset hos människor mycket viktigare än om personer råkar ha ett funktionshinder. Liksom i har det också i funnits aktiva politiker med funktionshinder. menar, som också i kommun påpekar, att det kan ha bidragit till att det finns så pass många. Han berättar att ledamöterna med funktionshinder också är aktiva i handikapprörelsen och kan på så sätt påverka andra personer med funktionshinder att aktivera sig politiskt. Man har inte heller i gjort några speciella åtgärder för att engagera politiker med funktionshinder. å sin sida framhäver vissa tänkbara orsaker till varför det finns relativt många ledamöter med funktionshinder i kommun. Dels nämner han att kommun är en till- växtkommun vilket innebär att det flyttar in ganska många männi- skor i kommunen. Detta, tror han, leder till att man i kommunen inte känner någon rädsla för nya människor eller människor som är lite annorlunda. Detta är positivt som funktionshindrad, eftersom man ofta uppfattas som lite annorlunda. En annan faktor som nämner är att det legat ett AMU-center i kommunen där personer med funktionshinder utbildat sig. Detta kan ha genererat en större förståelse för personer med funktions- hinder. nämner också att det bor ovanligt många barn med funktionshinder i . Detta kan också vara en del av förklaringen, hävdar . tror att det politiska klimatet och även arbetet i kommu- nen till viss del påverkas av att det finns flera ledamöter med funk- tionshinder. Eftersom dessa personer också är aktiva inom handi- kapprörelsen driver de frågor som rör personer med funktionshin- der med större intensitet. Om inte de hade varit närvarande skulle kanske inte heller dessa frågor diskuteras i lika stor omfattning som , menar . Han tycker också att det är mycket positivt. Vad gäller tillgängligheten för personer med funktionshinder i tycker att det fortfarande finns mycket att önska. Men säger han att det går åt rätt håll, man satsar en hel del på att göra lokaler och byggnader tillgängliga. Men det åter- kommande problemet som bromsar en snabbare utveckling av en bättre tillgänglighet är kostnaden, hävdar . Vad gäller rekommendationer till andra kommuner som vill öka deltagandet i den kommunala demokratin bland personer med funktionshinder har svårt att komma med råd. Grunden, tror han , är att man skapar en plattform för att alla, oavsett funk- tionshinder eller inte, ska kunna engagera sig om man vill. 4.6 Sammanfattande kommentar till Skåneundersökningen Utifrån resultatet av undersökningen kan man se en tendens att de kommuner som har genomfört några slag av anpassningar också har fler ledamöter med funktionshinder representerade. Om det sedan är anpassningarna av lokalerna som har möjliggjort för per- soner med funktionshinder att delta i den kommunala politiken, eller om det är dessa personer som har påverkat kommunen till dessa förändringar, är svårt att med säkerhet uttala sig om utifrån detta material. Utifrån intervjuerna med kommunstyrelsens ordfö- rande i och kan man dock konstatera att förekoms- ten av aktiva politiker med funktionshinder i varje fall leder till att frågor angående tillgänglighet och service för funktionshindrade kommer upp på dagordningen och aktualiseras i ganska stor utsträckning. Vi kan konstatera att det dessvärre är en alltför liten andel av kommunerna i som erbjuder anpassade lokaler och anpassat material för personer med funktionshinder. Bristen på tillgänglig- het för att nå full och lika delaktighet i det politiska deltagandet för personer med funktionshinder är uppenbart. Siffrorna från , som vi erhållit genom vår enkät, och de som Handikapp- ombudsmannen redovisat för hela landet efter sin enkätstudie under slutet av skiljer sig inte mer än marginellt åt. Vi vill också betona att egentligen skulle vi behövt samla in mera data för att belysa komplexiteten i relationen mellan tillgängligheten i fråga om lokaler och förekomsten av förtroendemän med funktions- hinder. Den viktigaste förutsättningen för att nå kommunala förtroen- demannaposter är att man blir politiskt engagerad. Detta i sin tur förutsätter att man engagerar sig som medborgare i ett politiskt parti.