sou · GPB310d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Drygt två tredjedelar av den amerikanska befolkningen tog –1994 avstånd från att homosexuella par skall få ingå äktenskap.31 Den svenska inställningen till att homosexuella personer skall få ingå äktenskap har förändrats dramatiskt. Medan majoriteten () av den svenska allmänheten 198432 hade en negativ inställning till homosexuella äktenskap var det enbart en 26Scott (1998). 28Landén & (1999). 29Landén & (1999). 30Yang (1998). 31Yang (1998). dryg tredjedel () som motsatte sig det 1998.33 Under 1990-talet34 har inställningen svängt till det positiva; var drygt hälften () av svenskarna positivt inställda till möjligheten för homosexuella personer att ingå äktenskap och motsvarande procentsiffra på 1980-talet35 var . Vad beträffar adoption kan vi i se en trend, att motståndet har avklingat något . Mellan 1992–1994 var två tredjedelar av amerikanarna emot adoption och motsvarande siffra 1997 var . I kan vi notera en motsatt trend; 198436 var av svenska allmänheten emot att ge homosexuella par möjlighet till gemensam adoption och motsva- rande procentsiffra för 199824 och 199921 var respektive . När vi gör en distinktion mellan inställningen till les- biska och manliga homosexuella par och adoption blir bilden något annorlunda; av svenska allmänheten motsätter sig att ge lesbiska par möjlighet till gemensam adoption. Motsvarande siffra för två manliga partner var . (se Kapitel 12 Samhällets attityder). Vi kan skönja en något mindre negativ inställning till styvbarnsadoption inom ett registrerat partnerskap; ungefär en tredjedel av svenskarna är negativa.37 De kognitiva attityder, där jämförelser kan göras mellan län- derna, är inställningen till homosexuella äktenskap och adoption. Vad beträffar homosexuella äktenskap intar svenskarna i allmänhet en mer positiv inställning än amerikanarna, medan det motsatta förefaller gälla för homosexuella pars möjlighet till gemensam adoption. 33Landén & (1999). 34Landén & (1999). 37FSI (2000). Faktorer som påverkar attityder mot homosexuelitet Empiriska studier (oftast baserade på studenturval) och opinions- mätningar visar att, anti-homosexuella attityder samvarierar med genus (kön), ålder, utbildning, religiositet, politisk ideologi, per- sonlig kontakt med homosexuella personer samt uppfattning om homosexualitetens etiologi. Det är angeläget att beakta genusperspektivet i attitydforskningen kring homosexualitet både vad gäller målgruppen (den homosexu- ella) och undersökningsgruppen (den heterosexuella). Resultat från såväl internationella som svenska empiriska studier och opinionsmätningar pekar entydigt på, att heterosexuella män är mer moraliskt negativa och fördömande gentemot homosexuella personer än vad kvinnor är.38,,39,40 Likaså finner vi att kvinnor i är överlag mer positivt inställda till adoption inom ramen för ett registrerat partnerskap än vad män är.41 De flesta studier och opinionsmätningar som genomförts har emellertid inte hållit attityder gentemot homosexuella män och homosexuella kvinnor åtskilda. Yang42 fann i sin översikt av 77 olika påståenden om homosexualitet, som används gång på gång i opinionsmätningar, att enbart två påståenden gjorde denna åtskillnad. De få studier, som differentierat heterosexuella perso- ners reaktion gentemot homosexuella män från homosexuella kvinnor, pekar på, att heterosexuella mäns attityder gentemot homosexuella män är mer negativa och fientliga än gentemot les- biska kvinnor. Heterosexuella kvinnor däremot uppvisar ingen skillnad i sina attityder gentemot lesbiska eller homosexuella män.43,44,45 Hur skall vi förstå denna könsskillnad? Somliga forskare46,47 har besvarat frågan i termer av det samhälleliga könsrollsperspektivet. 38Scott (1998). 39Innala (1992). 40Kite & (1996). 41FSI (2000). 42Yang (1997). 43Herek (1994). 44Herek (2000). 45LaMar & Kite (1998). 46Herek (2000). 47LaMar & Kite (1998). Man syftar här på de kulturella och tidstypiska värderingar och uppfattningar som omgärdar könsroller, som att män förväntas vara maskulina och kvinnor feminina. Det innebär t.ex. att för att en man skall betrakta sig själv och av andra uppfattas som man skall han i sitt beteende, sina intressen och personlighets- drag vara typiskt maskulin. Implicit i resonemanget finns också antagandet att maskulinitet innebär heterosexualitet. Kimmel48 hävdar, att det i det amerikanska samhället är ett betydligt starkare socialt tryck på män än på kvinnor att demonstrera sin heterosexu- alitet och sin maskulina könsrollskonformitet. Kvinnor däremot tillåts generellt sett en större flexibilitet vad gäller sitt könsrolls- mönster. Eftersom manlig homosexualitet ofta förknippas med femini- nitet (och är därmed den maskulina mansrollens gränsöverskri- dare) hyser många heterosexuella män en stark rädsla för att av sina kamrater etiketteras som homosexuell, om de inte vidmakthåller det maskulina könsrollsmönstret. En strategi för att bevisa sin heterosexuella maskulinitet är, att ta avstånd från homosexuella män och uttrycka anti-homosexuella attityder.49 Lesbiska kvinnor uppfattas inte som lika hotfulla mot det traditionella könsrolls- mönstret och dessutom betraktas de ofta av heterosexuella män i erotiska termer. Erotikens positiva laddning påverkar förmodligen inställningen till lesbiska, som är betydligt mer positiv än den till homosexuella män.50 Vi kan således konstatera, att såväl amerikanska som svenska män, i jämförelse med kvinnor, är mer negativt inställda till homo- sexualitet, framförallt till homosexuella män. 48Kimmel (1997). 49Herek (2000). 50LaMar & Kite (1998). Såväl amerikanska51 som svenska forskningsdata52,53pekar entydigt på, att yngre personer – främst kvinnor – har en över lag mer tole- rant och positiv inställning till homosexualitet och homosexuella personer. Den yngre generationen är t.ex. betydligt mer positivt inställd till adoption än den äldre generationen.54,55 Utbildningsnivån har en stark inverkan på amerikanska och svenska moralattityder gentemot homosexualitet och homosexuella personer; ju högre utbildning desto större tolerans. Likaså kan vi notera i såväl som i att det finns ett positiv samband mellan högre utbildning och en positivare inställning till adoption.56,57 Däremot visar amerikanska data att grad av utbildningsnivån kommit att spela en allt mindre roll vad gäller stöd för lika villkor på arbetsmarknaden oavsett sexuell preferens. Den framväxande positiva inställningen finns nu representerad på alla utbildningsnivåer och är inte längre begränsad till en elit i utbildningshänseende.58 Motsvarande svenska data finns ej. Data från amerikanska empiriska studier och opinionsmätningar visar att hetero-sexuella personer som är frikyrkliga fundamenta- lister och som regelbundet går i kyrkan har en mer negativ inställ- ning till homosexuella personer än de som inte är religiösa eller som tillhör mer liberala kyrkosamfund.59 Flitiga kyrkobesökare visar sig också vara mer benägna att vara negativa mot gemensam adoption för homosexuella par.60 51Herek (1994). 52FSI (2000). 53Innala (1992). 54FSI (2000). 55Yang (1998). 56FSI (2000). 57Yang (1998). 58Yang (1998). 59Herek (2000). 60Yang (1998). Existerande data från tyder således på, att de personer som är religiösa och de som regelbundet besöker ett kyrkorum är benägna att uppvisa en negativ inställning till homosexualitet och homosexuella personer. Däremot saknar vi kunskap, om vilket inflytande religion och/eller kyrkligt engagemang har på svenska allmänhetens inställning till homosexualitet med undantag för tvärkulturella studie61 omfattande sju länder inklusive Sve- rige (se sid. 5). Den visar, att i samtliga länder, utom , där regelbundna kyrkobesök var ytterst sällsynta, fördömdes homosexualitet, av personer som gick i kyrkan , Trots att kvinnorna i samtliga länder var flitigare kyrkobesökare än män- nen, var kvinnorna mer toleranta. Även om kyrkan alltjämt har ett inflytande på den amerikanska inställningen till homosexualitet, är det mycket påtagligt i att sedan sena spelar grad av utbildning en större roll än religionen. Amerikanska opinionsmätningar62 visar, att var det i princip ingen skillnad mellan demokraters och republikaners inställning till homosexualitet. vände det och skillnaderna mellan politiska ideologier blev allt tydligare. De konservativa var betydligt mer negativt inställda gentemot homosexuella kvinnor och män än de liberala. 1996 var skillnaden så stor som . Den politiska ideologin visar sig också vara av stor betydelse för inställningen i adoptionsfrågan. De liberala är drygt () mer benägna att stödja homosexuella pars rätt till gemensam adoption än de konservativa () och två gånger mer än de moderata (). Ett annat område, där den politiska ideologin är av största bety- delse är inställningen till anti-diskriminering av homosexuella per- soner på arbetsmarknaden. De konservativa har inte stött och stö- der inte sexuellt likaberättigande inom arbetslivet, medan modera- ter och liberaler har varit och är positivt inställda därtill. Den politiska ideologins och /eller partitillhörighets inverkan på svenska allmänhetens inställning till homosexualitet och homosex- uella personer är inte känd. 61Scott (1998). 62Yang (1998). Kontakt med homosexuella personer Såväl empirisk forskning som opinionsundersökningar i Sverige63 och USA64,65 har funnit att heterosexuella personer som har homo- sexuella vänner eller bekanta är betydligt mer positivt inställda till och toleranta mot homosexuella personer än de, som inte har den personliga erfarenheten. Men amerikanska forskningsresultat visar också, att heterosexuella personer som utmärks av låg grad av anti- homosexuella attityder (t.ex. kvinnor, personer med högre utbild- ning, yngre personer, politiskt liberala) är mer benägna att ha kon- takt med öppna homosexuella personer.66 Vi kan se att antalet amerikanare liksom antalet svenskar som har en homosexuell vän eller bekant har ökat markant . uppgav av den amerikanska befolkningen67 att så var fallet och i var procentsiffran (1984)68. var det över hälften av allmänheten i såväl USA69 som i Sverige70 som instämde i påståendet att de har en homosexuell vän/bekant. Svenska data från 199824 visar också, att det den stora majorite- ten av svenska allmänheten inte skulle ha något emot att ha en homosexuell vän och/eller en homosexuell arbetskamrat (respektive ). Det är en mycket kraftig ökning , då motsvarande siffror var respektive . Ytterligare en faktor som visat sig ha en inverkan på attityder gent- emot homosexualitet och homosexuella personer är huruvida homosexualitet uppfattas som medfödd eller beror på psykologiska faktorer (om homosexualitet är inlärt och/eller ett medvetet val,). Såväl amerikanska som svenska empiriska studier liksom opinions- undersökningar visar, att om homosexualitet betraktas som med- född samvarierar det med ökad tolerans.71,72,73 De personer som 63Landén & (1999). 64Yang (1998). 65Herek (2000). 66Herek & Capitanio (1996). 67Yang (1998). 69Yang (1998). 70Landén & (1999). 71Landén & (1999). betonar psykologiska faktorer är mer negativa i sin syn på homo- sexualitet. I en svensk studie74 baserad på studenter anslöt sig en knapp tredjedel till det biologiska synsättet och till det psykologiska. var synsättet det motsatta: Drygt hälften av de tillfrågade ansåg att homosexualitet är medfödd och en tredjedel tillskrev homosexualitet psykologiska faktorer.75 I pekar opinionsmätningar på, att fick det biologiska synsättet ett starkt uppsving (från till ) men att det 1993 var lika många amerikaner som stödde det biologiska som det psykologiska synsättet.76 Jämförelser mellan och beträffande inställningen till homosexualitetens etiologi antyder, att såg svenskarna homosexualitet som medfödd, medan amerikanarna var jämt fördelade mellan den biologiska och psykologiska förklar- ingsmodellen. Som tidigare påpekats kan anti-homosexuella attityder och stigma- tisering leda till trakasserier och våld gentemot homosexuella kvin- nor och män s.k. hatbrott. Amerikanska77 och svenska78 data uppvi- sar en mycket snarlik bild vad gäller utsatthet för hatbrott till följd av sin homosexualitet. Omkring var fjärde homosexuell har blivit utsatt för hatbrott i vuxen ålder (av männen och av kvinnorna). Såväl svenska som amerikanska data pekar på, att män är mer utsatta än kvinnor. I Tibys studie fram- kom att yngre personer hade varit mer utsatta för hatbrott än äldre. Herek79 fann inget dylikt samband, men däremot att arbetslöshet, manligt kön, låg årsinkomst och låg utbildning predicerade utsatthet. Det mest frekventa brotten i är hot, våld och förolämp- ning/förtal, därefter skadegörelse, egendomsbrott och sexbrott. De vanligaste brotten som homosexuella personer i rapporterar 72Ernulf & (1989). 73Whitley (1990). 74Ernulf & (1998). 75Landén & (1999). 76Yang (1998). 77Herek, (1999). 78Tiby (1999). 79Herek, (1999). att de varit utsatta för i sitt vuxna liv är: egendomsbrott. våldsbrott, försök till våldsbrott, sexbrott, rån och försök till sexbrott. Men trakasserier i olika former är också vanliga. Året innan Herek80 genomförde sin undersökning (dvs. 1993), var det mer än hälften av undersökningsdeltagarna som erfarit förolämpningar på grund av sin homosexualitet. Nästan en femtedel hade varit utsatta för hot och för diskriminering på arbetsplatsen. Jämförelser mellan och vad gäller hatbrott tyder på, att en icke försumbar grupp av homosexuella kvinnor () och män () i båda länderna har utsatts för någon form av hatbrott i vuxen ålder. Anti-homosexuella attityder är en sammansatt väv av affektiva och kognitiva komponenter. Lika komplex är väven vad gäller faktorer som påverkar inställningen till homosexualitet och homosexuella kvinnor och män. Resultat från empiriska studier och opinionsun- dersökningar i och visar att män, äldre personer, lägre utbildningsnivå, regelbundna kyrkobesök, och uppfattningen att homosexualitet är orsakad av psykologiska faktorer samvarierar med anti-homosexuella attityder. Trenden i den amerikanska befolkningen vad gäller inställningen till homosexualitet och homosexuella kvinnor och män är att den har blivit mer välvilligt inställd till homosexuellas rättigheter i samhället. Det finns dock två områden, homosexuella äktenskap och adoption, som majoriteten av den amerikanska allmänheten alltjämt motsätter sig. De affek- tiva/moraliska anti-homosexuella attityderna förändras dock betydligt långsammare, även om vi kan se en viss förändring mot större tolerans. Men fortfarande uppfattar majori- teten av amerikanare homosexualitet som något frånstötande och homosexuella personer bemöts med kyla och avståndstagande. I däremot är det en minoritet som har en negativ inställning till homosexualitet eller som ser homosexualitet som en sjukdom. Det förefaller snarare finnas en öppenhet mot – och där- med indirekt en positiv inställning till – homosexuella personer hos majoriteten av den svenska allmänheten. Undantaget är inställ- ningen till huruvida homosexuella par skall ges möjlighet till 80 Herek, (1999). Precis som i motsätter sig svenskarna detta. Eftersom det i inte finns någon tradition vid opini- onsmätningar att ställa frågor kring inställningen till homosexuali- tet och homosexuella kvinnor och män är det svårt att uttala sig om eventuella attitydförändringar . Men intrycket från befint- liga data är, att den svenska inställningen till homosexuella kvinnor och män har utvecklas i en mer tole- rant och positiv riktning. Utifrån det jämförande amerikanska och svenska deskriptiva material som presenteras i föreliggande promemoria kan det kon- stateras, att det amerikanska undersökningsklimatet, vad gäller främst den affektiva inställningen till homosexuella kvinnor och män, är generellt sett mer negativt än det svenska. Det finns inget i materialet som tyder på, att det skulle vara svårare för barn med homosexuella föräldrar att växa upp i än i . SOU 2001:10 Bilaga 2 (1988) AIDS: tab, trussel og udfodring. Institut for social medicin, . : FADLs Förlag. Deaux K., . & Wrightsman SL. (1993) Social psychology in the 90s. Pacific , CA: /. (1989) Biological explanation, psychological explanation, and tolerance of homosexuals: A crossnational analysis of beliefs and attitudes. Psychological Reports 65:1003–1010. (1990) Multiple processes by which attitudes guide behavior: The MODE model as an integrative framework. Advances in Experimental Social Psychology, 23, 75–109. Forskningsgruppen för samhälls- och informationsstudier (FSI). (2000) Rapport avseende en attitydundersökning om allmän- hetens inställning till att homosexuella skall få adoptera barn. (1977) Human sexualities. Glenview, : , Foresman and Com-pany. (2000) Sexual Prejudice and Gender: Do Heterosexuals Attitudes Toward Lesbians and ? 56 (2), 251–266. (1999) Sexual Prejudice, Understanding Homophobia, and Heterosexism. Hämtat från Website Herek G. Sexual orientation: Science, Education, and Policy. Herek GM., ., & . (1999) Psychological sequelae of hate crime vic-timization among lesbian, gay, and bisexual adults. Psychology 67 (6), 945–951. & Capitanio JP (1996) ome of my best friends Intergroup contact, con-ceivable stigma, and heterosexualsattitudes toward gay men and lesbians. Personality and Social Psychology Bulletin 22 (4), 412–424. (1994) Assessing attitudes toward lesbians and gay men: A review of empirical research with the ATLG scale. Ss 206–228 i B. . Herek (Eds.) Lesbian and gay psychology. Thousand Oaks, CA: . (1990) The context of antigay violence: Notes on cultural and psychological heterosexism. 5: 316–333. (1992) The relationship between affective and cognitive components of homophobic reaction: three crossnational replications. : , , Psychological Reports Vol. 22 No 2. (1997) Masculinity as homophobia: Fear, shame and silence in the construction of gender identity. Ss 223–242 in MM. Gergen & SN. (Eds.) Toward a new psychology of gender. (1996) Sex differences in attitudes toward homosexual persons, behavior, and civil rights. A meta- analysis. Personality and Social Psychology Bulletin 22: 336– 353. & Kite M. (1998) Sex differences in atitudes toward gay men and lesbians: a multidimensional perspective. 35(2):189–196. (1999). Har ej referensen. & Tesser A. (1986) Effects of affective and cognitive focus on the attitudebehavior relation. Psychology 51: 270–276. (1986) Lovemaps. Clinical concepts of sexual/erotic health and pathology, paraphilia, and gender transpositions in childhood, adolescence, and maturity. : , Irvington Publishers, Inc. & Brattberg A. (1994) Homosexualiteter. Ss 165–177 i (red) Sexologi. : Almqvuíst & , Liber utbildning (1999) Coping with HIV infection: Psychological and existential responses in gay men. : Kluwer Academcis/Plenum Publishers (ed) (1988). The treatment of homosexuals with mental health disorders. NewYork: , Inc. (1984) The straight story on homosexuality and gay rights. Public Opinion 7(1):16–20, 59– 60. (1998) Changing attitudes to sexual morality: a crossnational comparison. Sociology 32(4):815–845. SOU 1984:63 Homosexuella och samhället. Betänkande av utred- ningen om homosexuellas situation i samhället. (1999) De utsatta – Brott mot homosexuella kvinnor och män (nr 2000:3). (1986) Sexuality. (1972) Society and the healthy homosexual. Wellings K., Field J., . & Wadsworth J. (eds) (1994) Sexual behaviour in . (1997) Trends: Attitudes toward homosexuality. Public Opinion Quarterly 61:477–507. (1998) From wrongs to rights: Public opinion on gay and lesbian Americans moves toward equality. , DC: National and . 3Barn med homosexuella föräldrar – barnens syn på sig själva och sina nära relationer Föreliggande undersökning är gjord som en del av underlaget för Kommittén om barn i homosexuella familjer (1999:02). Syftet med undersökningen har varit att ta reda på hur barn med homo- sexuella föräldrar ser på sig själva, sin familj och sina kamratrelatio- ner. Den undersökta gruppen har utgjorts av 20 barn i åldern 7–, varav 11 pojkar och 9 flickor, samtliga med homosexuella för- äldrar. Deras svar har jämförts med den s.k. normalpopulationen barn i samma ålder. För att möjliggöra en jämförelse har tre stan- dardiserade psykologiska metoder använts: Jag tycker jag är, Family Relations Test och of Children´s Perceptions of Friendships and . Resultatet visar att barnen i den undersökta gruppen i genomsnitt har ett bättre själv- förtroende än normgruppen. Grupperna följer samma mönster vad gäller totalengagemanget i sina familjemedlemmar, men den under- sökta gruppen visar ett starkare engagemang i kategorin syskon. Kategorin extraförälder finns enbart i den undersökta gruppen. Barnens engagemang i den kategorin är jämförbar med engage- manget i pappa. Den undersökta gruppen har goda kamratrela- tioner samt god social förmåga, även om det finns tecken på en viss reservation inför omgivningen. Den här undersökningen har utförts som ett examensarbete på psykologlinjens termin 10 vid . Den är gjord som en del av underlaget för Kommittén om barn i homosexuella familjer. Kommittén tillsattes av regeringen och ska vara klar med sina förslag till . Den har i uppdrag att undersöka förhållandena för barn som lever i homosexuella familjer i . Den ska också ta ställning till de rättsliga skillnader som finns mellan homosexuella och heterosexuella par i fråga om möjligheten att adoptera barn samt om en homosexuell partner ska kunna utses till särskilt förordnad vårdnadshavare och därmed ha gemensam vårdnad om sin partners biologiska barn. Om kommit- tén kommer fram till att de rättsliga skillnaderna vad gäller adop- tion ska tas bort, ska kommittén även se över om kvinnor som lever i ett homosexuellt förhållande ska få möjlighet till assisterad befruktning (Kommittédirektiv, JU 1999:5). Min undersökning är en del av kommitténs underlag vad gäller den förstnämnda av kommitténs uppgifter, att undersöka förhål- landena för barn som lever i homosexuella familjer. Kommittén har själv fastslagit tidsramen och det övergripande målet. Undersök- ningen har i uppgift att fokusera på den psykiska utvecklingen och hälsan hos barn som lever i homosexuella familjer. Kommittén har vänt sig till vid Psykologiska Institu- tionen, , för att få förslag på hur undersök- ningen skulle utformas och utföras. Utifrån ett eget intresse för ämnet kunde jag sedan åta mig uppgiften. Forskningen om barn i homosexuella familjer kom igång på 1970- talet i och . Uppkomsten till forskningen var att det pågick ett antal vårdnadstvister där man skulle pröva homo- sexuella mödrars möjligheter att få vårdnaden om barn som till- kommit inom äktenskapet (PM litteraturstudie, Kommittén om barn i homosexuella familjer, 2000). I genomfördes en studie om elva homosexuella kvinnor och deras barn. Det är den enda undersökningen av sitt slag som gjorts i . Det har dock skrivits universitetsuppsat- ser på B- och C-nivå, som handlar om barns förhållanden i homo- sexuella familjer inom bl. a. psykologi, pedagogik och socialt arbete (PM litteraturstudie, Kommittén om barn i homosexuella familjer, 2000). Den mesta forskningen om barn med homosexuella föräldrar har gjorts inom psykologiämnet. De tidiga studierna fokuserade på barnens könsutveckling. I senare studier har man även undersökt barnens psykiska hälsa utifrån deras emotionella och sociala utveckling. Då har man oftast använt sig av standardiserade tester för att kunna jämföra denna grupp barn med en s.k. normalpopula- tion. Även komparativa studier har genomförts då man jämför homosexuella familjer med heterosexuella familjer. har man då studerat homosexuella mödrar och deras barn samt heterosexu- ella ensamstående mödrar och deras barn (PM litteraturstudie, Kommittén om barn i homosexuella familjer, 2000). En longitudinell studie har gjorts av Tasker och (1997). Det är den enda studien som följt barn med homo- sexuella föräldrar upp i vuxen ålder. I den ursprungliga studien, som utfördes –77, deltog 27 homosexuella mödrar och deras barn samt 27 heterosexuella ensamstående mödrar och deras barn.