sou · GPB396 · 2002-01-01 00:00:00 — Miljö- och natur- resursfrågorna försvinner oftast bakom allmänna fraser som "håll- bar hantering" av "globala nyttigheter", hamnar sist i uppräkningar eller saknas som "grundförutsättningar" för att minska fattigdo- men. Bland kriterierna för val av samarbetsländer t.ex. som föreslås i Kapitel 6, finns överhuvud taget inte mottagarlandets inställning till miljö- och resursfrågor eller hållbar utveckling med som urvals- kriterium. Miljö- och naturresursfrågorna måste tvärtom vara utgångs- punkten och genomsyra allt utvecklingstänkande. Det är alltså viktigt att frågan om ekologisk bärkraft parallellt med rättvis global fördelning ligger till grund för övriga resone- mang och det borde vara självklart att ekonomiskt tänkande måste inbegripa en miljömässig dimension. De gränser naturresurserna sätter för våra möjligheter att välja politik, på det sätt som kommittén resonerar om, borde också belysas som en grund till varför utvecklingen ska vara miljö- och resursmässigt hållbar. De "naturgivna restriktionerna", som kommittén säger, får dock inte bara ses som restriktioner utan som en naturlig del i en positiv utveckling som förbättrar miljön och gör resursanvändningen effektivare. Något av det viktigaste i utvecklingsansträngningarna för de fattiga är att satsningarna från början måste vara miljövänliga och hållbara. Annars bygger man fast sig med investeringar i ett felaktigt utvecklingsmönster, som blir allt svårare att ta sig ur. Kommittén borde också vara mycket tydligare i Kapitel 3 om de miljömässiga krav som bör ställas på näringslivsinsatser från bl.a. . I diskussionen om rättighetsperspektiv i Kapitel 2 bör frågan om skyldigheter lyftas fram tydligare vad beträffar miljö- och naturresursaspekter. Reservationer och särskilda yttranden I Kapitel 7 Aktörer med nya roller saknas ett resonemang och förslag när det gäller möjligheterna att påverka EU:s biståndspoli- tik. Här måste finnas ambitionen att åstadkomma en bättre integre- ring av miljöfrågorna i EU-biståndet. bör kunna ta på sig uppgiften som pådrivande inom EU och internationellt både när det gäller integreringen inom olika politikområden och arbetet för globala nyttigheter. I synnerhet inom miljöområdet har Sida varit framgångsrikt i att integrera miljöfrågor i biståndet. borde ta ansvar för att både utveckla och sprida denna kunskap i ett glo- balt samarbete. C. Landval, Sidas kapacitet och folkrörelsebistånd För att kunna nå ett bra resultat i biståndssamarbetet anser vi i kommittén att antalet mottagarländer bör begränsas. Hur urvalet av länder sker blir då extra viktigt. Den föreslagna inriktningen på länder som uppfyller urvalskrite- rierna (fattigdom, lämpliga strategier, demokratiseringsprocess, förverkligandet av MR-mål) innebär att satsa på de länder som faktiskt är bäst rustade att på egen hand lösa sina fattigdomspro- blem. Andra länder (som kanske inte uppfyller kriterierna men som har en utbredd fattigdom) kommer alltså att hänvisas till stöd i andra former: Till globala nyttigheter, genom icke-statliga aktö- rer/enskilda organisationer och via multilaterala institutioner. Med andra ord, de som är sämst rustade att komma tillrätta med fattig- domen tar det statliga biståndet minst ansvar för och överlåter till folkrörelserna. Som en konsekvens av detta kommer det civila samhället och dess folkrörelser att behöva extra resurser för allt mer ansvarsfulla uppgifter i biståndets projektarbete, men också för att klara de vik- tiga rollerna som observatörer och rapportörer i de fattigare utvecklingsländerna där de statliga biståndsmyndigheterna inte kommer att vara engagerade. När ett av målen är att kunna inrikta det statliga biståndet på budgetstöd istället för konkreta projekt och program på landsbyg- den finns också en långsiktig risk att de svenska biståndsmyndig- heterna tappar kontakten med biståndets verklighet och mottagare, något som bör undvikas. Enstaka fältbesök kan aldrig ersätta längre vistelse och arbete i projekt i mottagandet. Sida-personal på biståndskontor och framför allt längre vistelse i fält har en avgö- Reservationer och särskilda yttranden rande betydelse för hur man förstår människors fattigdom och utvecklingsansträngningar. Sida riskerar att förlora den nära land- och problemkunskapen i takt med att fältarbetet läggs ut på konsulter eller enskilda organisationer. Sådana kunskaper och erfarenheter måste garanteras inom den statliga biståndet, så att vi behåller högsta kompetens om fattig- doms- och utvecklingsproblemen när antalet aktörer ökar, samord- ning ska ske mellan departementen och kontakterna med multilate- rala organisationer liksom det civila samhället ökar. En samordnad politik för global utveckling måste innehålla hög kompetens inom alla de områden som påverkar utvecklingsmöjligheterna i länderna. En samordnad politik med krav på koherens borde också leda till att åtminstone samma krav ställs på de länder som får köpa vapen i EU-ländernas gemensamma vapenexportprogram som de krav som ställs på länder vilka ska kvalificera sig för budgetstöd. Trots utred- ningskravet på samordnad politik har kommittén undvikit att ta upp frågan om export av vapen och vapens roll i utvecklingssam- manhanget. Under avsnitt 4.1.3 borde kommittén ha haft ett mer genomgri- pande resonemang kring den debatt kring "Tobinskatt" i någon form som förekommer. Utskottet konstaterar att det behövs både ett finansiellt tröghetssystem för att begränsa skadeverkningar av hastiga, kortsiktiga kapitalflöden och att kunna finansiera gemen- samma åtaganden i fattiga länder. Jag menar att detta är en viktig utmaning i det som kallas globaliseringen och som det borde vara en självklar roll för att hitta lösningar och agera för. Av , sakkunnig (Näringslivet) En huvudsak för svenskt globalt utvecklingsarbete måste vara att bidra till att varaktigt och hållbart åstadkomma tillväxt och ekono- misk utveckling i främst samarbetsländerna. För mig framstår insatser, som skapar näringslivsutveckling i samarbetsländerna, som det viktigaste medlet. Här kan svenskt näringsliv spela en väsentlig roll. Betänkandet pekar på vikten av att utnyttja den kompetens som finns i den svenska resursbasen, inte Reservationer och särskilda yttranden minst inom den privata sektorn. saknas i betänkandet kon- kreta förslag på hur denna skall utnyttjas för att stödja de i betänkan- det uppsatta nya målen. En svensk politik för global utveckling, som grundar sig på kompetensen hos den svenska resursbasen är kostnadseffektiv och skapar en ömsesidighet som gagnar både givare och mottagare. Det är därför viktigt att de områden där svensk kompetens är bäst utveck- lad och internationellt konkurrenskraftig, identifieras och läggs som en viktig grund för inriktningen av de svenska utvecklingsinsatserna. Här kan t.ex. nämnas områden som energi, vatten, telekommuni- kationer, transporter, livsmedelsproduktion, bygg- och miljöteknik samt spetskompetens inom nya områden som IT ock bioteknik. En sådan inriktning skapar också ett viktigt återflöde till av gjorda ekonomiska biståndsinsatser. Återflödet skall ej baseras på ett bundet bistånd, utan på näringslivets internationella konkur- renskraft inom prioriterade områden. Svenskt näringsliv stöder en internationell avbindning av bistånd, men ställer sig inte bakom betänkandets förslag om en svensk avbindning innan det finns bred internationell uppslutning kring, och ett förverkligande av, en sådan förändring. En ensidig svensk avbindning skulle inte gynna utveck- lingsländerna, men däremot diskriminera svensk industri i interna- tionell konkurrens. Jag vill också i detta sammanhang peka på vikten av långsiktigt partnerskap. Grunden för ett effektivt partnerskap är kontinuitet. Detta innebär finansierings- och upphandlingsformer, som inte äventyrar kontinuiteten i den logiska kedja, som ett projekt ofta utgörs av. Ett utvecklat partnerskap mellan näringslivet, handelspolitiken och utvecklingssamarbetet är också av största vikt. En viktig del av detta är ett deltagande från näringslivets sida i utarbetande av stra- tegier och planer för biståndet och enskilda projekt. Svenskt näringsliv stöder starkt det svenska engagemanget för en liberal och öppen global handelspolitik, som stöd bl.a. för ökade exportmöjligheter från utvecklingsländerna. Vi anser att betänkan- det också skulle peka på vikten av aktivt stöd till export från motta- garländerna, och även ge förslag till sådana exportfrämjande aktivite- ter. Vi anser också att betänkandet borde ha föreslagit lösningar på frågan om tillgången på riskkapital, inte minst för mindre, ofta privata, projekt i mottagarländerna. Vi motsätter oss också, att icke internationellt gängse villkor ställs upp för svenska exportkrediter. Reservationer och särskilda yttranden Företagen har liksom alla delar av samhället rättigheter och skyl- digheter liksom ansvar för sitt agerande. I betänkandet beskrivs utvecklingssamarbetets krav om beaktande av demokrati, mänsk- liga rättigheter, jämställdhet etc. Det är självklart att se företagens ansvarsroll inom ramen för detta komplicerade område, på samma sätt, som för alla andra aktörer. Betänkandet förefaller tyvärr baseras på en föreställning att svenska företag agerar i strid mot de grund- läggande värden som nämnts ovan. Några belägg för detta presen- teras dock ej. Inom svenskt näringsliv finns en stark medvetenhet när det gäller dessa frågor. Många internationellt verksamma svenska företag arbetar praktiskt med frågorna och det marknads- drivna, frivilliga arbetet på detta område är i dynamisk tillväxt. Ett internationellt regelverk, som de enskilda företagen kan tillämpa, utifrån sin egen situation är en lösning, som vi förespråkar och arbetar för. Mot denna bakgrund kan vi inte stödja betänkandets ansats och de förslag som syftar till att skapa en särskild svensk reglering på detta område. Av , sakkunnig (Enskilda organisationer) Kommittén har haft ett omfattande uppgift i att utreda en vidare- utveckling av utvecklingspolitik i en globaliserad tid. Poli- tikområdet är till sin natur oändligt brett och komplext. Uppdraget att göra en syntes av senare tids policyutveckling, se över de biståndspolitiska målen och ringa in strategiska uppgifter kräver analyser och överväganden vad gäller övergripande policy såväl som programmatiska överväganden och synpunkter på genomförande och arbetsorganisation. Med det sätt varpå kommittén har gripit sig an uppgiften har ett stort bakgrundsmaterial av utredningar och annan sakkunskap inhämtats på en mängd områden, medan det har funnits begränsat utrymme för att väga samman materialet, dra slutsatser, knyta ihop och utveckla förslag. Betänkandet lämnar alltså flera frågeområden relativt öppna eller halvsmälta för en fort- satt bearbetning och diskussion. Jag vill peka på några sådana. 1.När det gäller en samlad policyplattform för den framtida politi- ken för en global mänsklig och hållbar utveckling för alla utifrån tidigare policyskrivelser handlar det framförallt om att gifta ihop den internationella utvecklingspolitikens inriktning på fattigdoms- bekämpning med förverkligandet av mänskliga rättigheter och ett Reservationer och särskilda yttranden Båda traditionerna har samma syfte att värna varje människas rätt till frihet, välstånd och ett värdigt liv med icke- diskriminering, deltagande och helhetssyn som bärande principer. Rättighetsperspektivets syn på staten som ytterst ansvarig för att garantera de mänskliga rättigheterna sammanfaller med utveck- lingstraditionens krav på demokrati och god samhällsstyrning. Det tar tid att integrera det individseende som rättighetsperspektivet för med sig med det makroperspektiv utvecklingsdiskursen har. Att det är en process i vardande är betänkandet i sig ett uttryck för. Olika perspektiv blandas med vissa försök till sammanvävning, men här finns alltså fortsatt en uppgift att mer konsekvent integrera de båda traditionerna vilket är både en pedagogisk uppgift och en tillämpningsuppgift. 2.När det gäller tillämpningen av det sammansatta fattigdomsbe- grepp som understryks i betänkandet finns fortsatt en slagsida vad gäller de ekonomiska aspekterna. Den politiska dimensionen behö- ver utvecklas bortom den formella parlamentariska demokratins ordning. Mot bakgrund av erfarenheterna från mer långvariga demokratier finns skäl att gå både på djupet och bredden vad gäller att bidra till en demokratisk kultur på alla nivåer. Förmågan och viljan att lösa intressekonflikter är relevant i all global utvecklings- och biståndsverksamhet. Med rättighets- och fattigdomsperspektiv blir makt- och inflytandefrågor helt avgörande och behöver därför utvecklas mer systematiskt. Bl.a. behöver man diskutera decentrali- sering av formellt beslutsfattande och beslutsfattares ansvar, människors reella inflytande över de politiska besluten och deras förutsättningar att granska beslutens genomförande. Vad som krävs för att möta fattigdomens sociala och kulturella dimension av diskriminerande attityder, stigmatisering och utan- förskap behöver också lyftas fram och utvecklas. Det gäller också säkerhetsdimensionen vad beträffar våldet och otryggheten i den fattiges vardag. 3.Betänkandets sydperspektiv kan ses som ett förtydligande av partnerskapsbegreppet som betonar samarbetsländers och samar- betsorganisationers valfrihet, oberoende, och integritet – ofta att de är självständiga aktörer på en marknad. Med globalisering blir kanske andra inslag i ett ömsesidigt samarbete som utbyte, bero- ende, samsyn och solidaritet minst lika viktiga. Mellanstatliga sam- arbetsrelationer och relationer mellan organisationer behöver ana- Reservationer och särskilda yttranden lyseras ytterligare för att synliggöra och förstå komplexiteten. Med ett växande ömsesidigt beroende och behov av gemensamma lös- ningar blir det centralt att få till stånd förtroendefulla dialoger och respekt för olikheter och vi behöver därför fördjupa kunskaper och kompetens för hur vi kan bidra till att åstadkomma detta. 4.Att utgå från en globaliserad värld ställer krav på en samman- hängande analys av de olika sidorna av den pågående utvecklingen som också visar hur den kan komma påverka den enskilda männi- skan. Här behöver dels några företeelser belysas närmare, dels dessa olika sidor av utvecklingen vägas ihop. T.ex. lyfter betänkandet fram att den nya informationstekniken påverkar stora delar av samhällslivet och kommer att skapa nya mentaliteter, att den medför nya språng i tillväxten men också risk för att spä på och skapa nya klyftor mellan och inom länder. Samti- digt växer jordens befolkning särskilt i den fattiga delen av världen. Hur den revolutionerande teknikutvecklingen kan generera inkomster och välstånd åt den fattige är en ödesfråga som behöver utvecklas. Den ständiga strukturomvandlingen går snabbare än någonsin med migration och urbanisering i spåren. Arbete och försörjning har bäring på sociala relationer, våld och förtryck. Frågor om fram- tida sysselsättning måste belysas liksom fattiga människors över- levnadsstrategier så att deras mikroperspektiv och utvecklingspoli- tikernas makroperspektiv möts. Medias växande roll i den globaliserade ekonomin och politiken såväl som i spridandet av livsstilar bör också belysas och vägas in. En säkerhetspolitisk analys behöver också vägas in. Militära styrkeförhållanden och det militära våldets karaktär och utbredning liksom vapenmarknadens utveckling är faktorer att belysa och väga in i en övergripande analys. 5.När det gäller samstämmigheten mellan olika politikområden bör bland de viktigaste också nämnas säkerhets- och försvarspolitiken. När det gäller samstämmighet mellan utrikespolitikens olika delar har utrikeshandelspolitiska överväganden getts utrymme i betänkandet men det krävs en vidare diskussion om integration av den globala utvecklingspolitiken i det traditionella utrikespolitiska policyarbetet och diplomatin. Reservationer och särskilda yttranden 6.Beträffande den globala utvecklingspolitikens aktörer och instru- ment noteras i betänkandet att de multilaterala aktörerna och kanalerna för svenskt bistånd har blivit viktigare med globalise- ringen men att det behövs bättre samordning. Här behövs ett reso- nemang kring de särskilda förutsättningarna hos varje aktör vad gäller deras politik, resurser och biståndsformer och hur bäst kan kombinera policy och konkreta programinsatser via olika aktörer och kanaler för att göra begränsade insatser sammantaget mer slagkraftiga. Framtida bistånd kommer behöva anpassa sig alltmer till ett sammanhang med många aktörer. Direktiven betonar den ökande vikten av EU:s bidrag till en glo- bal politik. Med tanke på EU:s växande roll behöver betänkandets bedömningar och kommentarer vidareutvecklas. 7.Beträffande ett bilateralt bistånd till några utvalda länder behöver betänkandet kompletteras med ett resonemang kring hur denna biståndsform – utöver det primärt att stödja ett lands utvecklings- politik – kan fungera som komplement och förstärkare till multi- laterala och andra utrikespolitiska insatser liksom som en svensk erfarenhetsbas för internationell policydialog. Den uppdelning av det landinriktade bilaterala biståndet i gene- rellt budgetstöd och selektivt stöd som föreslås i betänkandet är delvis konstlad då knappast något land fullt uppfyller de kriterier som ställs. I praktiken får man nog tänka sig att formerna kombi- neras såsom sker . Dessutom fokuserar förslaget på finansiella resursöverföringar snarare än det kunskapsstöd och den dialog många utvecklingsländer också uttrycker behov för. Problematiken kring stöd till länder där betänkandets kriterier för stöd inte alls uppfylls behöver också utvecklas. Beredningen för Internationellt Tekniskt Financial Action Task Force on Money Samarbete mellan 20 länder1 om Ländergruppen , , , /(8) High Commissioner on National Minorities Heavily Indebted Poor Countries New Partnership for African Development 1Argentina, , , , , , , , , , , , , , , , , 2Afghanistan, , , , , , , , (), , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , (), , , , , , , , , , , , , , , , Office of the Coordinator for Human Affairs Organisationen för säkerhet och samarbete i Politik för global utveckling Poverty Reduction Strategy Paper Authorities/International Development Agency (Kommun- och Landstings- Sidas avdelning för forskningssamarbete Trade-Related Apects on Intellectual UD:s enhet för globalt samarbete UD:s enhet för global utveckling UD:s enhet för internationellt UD:s enhet för internationell handelspolitik Joint United Nations Programme on hiv/aids and Development() United Nations Development Assistance United Nations Development Programme United Nations Environment Programme United Nations Educational, Scientific and Office of the United Nations High World Commission on Dams World Summit on Sustainable Development Accascina, G. *, 2001a, () for Develop- ment: a survey of issues, trends, strategies, and practical advice on policy formulation, IT4dev Accascina, G. *, 2001b, Use and considerations Internet hybrid networks in the development context, IT4dev Ahlersten, K., 2001a, sammanfattning av Millenniets Slut, band III i triologin . Ekonomi, samhälle och kultur, författad av Castells, M. Albaeco, 2001, Policydokument från Albaeco till Globkom** , och , E., 2001, sammanfattning på svenska av The Impacts of Rapid Population Growth on Poverty, Food Provision and the Environment, författad av , A. , A. och , P. *, 2001, Civil-militär samverkan i freds- operationer – problem och möjligheter, Totalförsvarets forsk- ningsinstitut Altenberg, P. och Kleen, P., 2001, Globalisering under attack, , , , B. *, 2000, Paper Submitted to the Parliamentary Commission of Inquiry into Swedish Policy for Global Development, Collaborative for ., , , , F., 2001a, sammanfattning på svenska av Beyond Aid. From Patronage to Partnership, författad av Browne, S. ** , F., 2001b, sammanfattning på svenska av Future Positive: International Co-operation in the 21st Century, författad av , M. , M., 2001a, sammanfattning på svenska av The Least Developed Countries Report 1997, ** *Rapport författad på uppdrag av Globkom, återfinns på CD-skivan **Återfinns på CD-skivan , M., 2001b, sammanfattning på svenska av Foreign Aid and Development, Lessons Learnt and Directions for the Future, Tarp, F (red.) och Hjertholm, P. , M., 2001c, sammanfattning på svenska av The Least Developed Countries, Report, 2000, ** Arhan, Y. *, 2001, Förslag på möjliga handelsfrämjande åtgärder gentemot , Armelius, H. *, 2000, sammanfattning på svenska av konferensen in the Service of Develop- ment, anordnad av Sida, och , 30 nov- Bangura, Y. *, 2001, , Economic Policy-making and democratization, for Social Development, Beynon, J., 2001, Policy Implications for Aid Allocations of on Aid Effectiveness and Selectivity, DfID Bezanson, K. och Sagasti, F., 2001, Financing and Providing Global Public Goods: Expectations and , Prepared for the Ministry for Foreign Affairs, , ment Studies, Bigsten, A. och , J. *, 2000, Tillväxt, inkomstfördelning och fattigdom i , , i , K., Pivén, J. och , G. *, 2001, Kunder för utveckling, Booth, och , 2001, Working with poverty reduction in Sida, SIDA , C., 2001, En studie over biståndets roll i framväxten av civila samhällen i syd, SIDA Brodin, A. *, 2001, Demokratifrämjande bistånd – Hur då? Stats- vetenskapliga institutionen, Bruér, M., 2001, sammanfattning på svenska av The of the Developing World, författad av Gugler, J. ** , J., 1998, Swedish Aid for Poverty Reduction: A History of Policy and Practice, , Christoplos, I. *, 2001, Should have a policy framework for humanitarian assistance?, Kollegiet för utvecklingsstudier, Christoplos, I., och , M., ed. 2001, Kosovo and the Changing Face of Humanitarian , Utsikt mot utveckling nr. Collier, P. och Hoeffler, A., 2000, Greed and Grievance in Civil War, mimeo Collier,P. och Dollar, D., 2001, Development Effectivness: What have we learnt?, , , 2000, Byer I dansk utviklingssamarbejde, Devarajan, S., Dollar, D. och , T., 2001, Aid and Reform in – Lessons from Ten Case Studies, , D.C. DfID, 2000, Eliminating Poverty: Making Globalisation Work for the Poor, UK Ds 1998:61, Framtid med , Förslag till en svensk Asienstrategi, Ds 1999:24, Att förebygga väpnade konflikter – ett svenskt hand- lingsprogram, , Economist, 2000, Sins of the secular missionaries, , E. *, 2000, Global Public Goods En teori för internatio- nellt utvecklingssamarbete, , , R., 2001, Mänskliga rättigheter – Företagens ansvar?, SNS Fahlbeck, E. och , B. *, 2001, Global livsmedelssäkerhet och möjligheter att bidra till en gynnsam utveckling, och FAO, 2001, of Food Insecurity in the World, Food and , Forss, K. *, 2001, Evaluation in development cooperation – accountability, legitimacy and confusion, Andante – Tools for , *, 2001, Utvecklas biståndsdebatten? Frankovits, A. *, 2001, Why a Human Rights Approach to Deve- lopment, Human Rights. Frankovits, A. och , P., 2001, Working together part 1, Report of , SIDA Frankovits, A. och , P., 2001, Working together part 2, Report of , SIDA Frühling, P. *, 2001, Överordnat, jämbördigt eller mittemellan? En granskning av fattigdomsmålets ställning och genomslag i policyskrivelser, handlingsprogram och andra styrdokument Glimbert, L. *, 2001, Distribution av ICT-konnektivitet i utveck- lingsländer , L., 2001, sammanfattning på svenska av Water, a Reflection of Land-use, författad av Falkenmark, M. , G., och Krueger A., 1995, Economic Growth and the Environment, 110(2) *, 2001, Lessons learned from the experience of the world commission on dams, Hindman , T., 2001a, sammanfattning på svenska av Global Environment Outlook , ** Hindman , T., 2001b, sammanfattning på svenska av Gender Works, ** *, 2001, Toward a Common Pool Approach to Foreign Aid, Hårsmar, M. *, 2000, Är demokrati bra för ekonomisk tillväxt? , 2001, Rural Poverty Report 2001, of Ending Rural Poverty, , , H., 2001, sammanfattning på svenska av Knowledge för Development, 1999, Världsban- ken**