sou · GPB3109 · 2002-01-01 00:00:00 — Genomgången ovan visar att det finns ett stort antal aktörer, såväl myndigheter som privata organisationer, som har uppgifter som gränsar till eller delvis överlappar ISA:s verksamhet. Eftersom är en liten myndighet med begränsade resurser måste den ha ett nära samarbete med andra i syfte att utnyttja dessas kompetens och kapacitet. Förmågan att bygga allianser är i själva verket avgörande för hur framgångsrik är i sitt arbete. Även om sådant samarbete existerar, bör det ytterligare förstärkas. Detta gäller förutom utrikesförvaltningen som ju kommenterats ovan de olika näringspolitiska myndigheterna med betoning på , och . I ett nationellt perspektiv är det naturligt att , och inom ramen för sitt näringspolitiska analysarbete också gjorde analyser av vilka kluster och regioner i som borde vara särskilt attraktiva för utländska investerare eller där eller en specifik region har ett särskilt stort intresse att komplettera eller stärka ett kluster. 9Investeringsfrämjande i andra länder Nedan presenteras mycket kortfattat investeringsfrämjandet i några andra länder. Syftet är inte att ge någon fullständig bild av verksamheten utan att ge en uppfattning om organisatorisk till- hörighet, resurser och hur man är företrädd utomlands. En jäm- förande studie om och sju utländska motsvarigheter omnämns. Redovisningen av länderna varierar beroende på det material som funnits tillgängligt. Invest in (ID) är motsvarighet till . ID som bildades är administrativt inordnat i exportråd som är en del av det danska utrikesministe- riet. Huvuddelen av arbetet ägnas åt sektorerna IT/tele- kom/elektronik, livsmedel, bioteknik samt som bro- huvud för verksamhet i (). ID fungerar som en one-stop shop för att bistå utländska investerare och kan t.ex. stå till tjänst med att ta fram information, identifiera danska partners, förbereda fact finding missions och underlätta kontakter med myndigheter. ID samarbetar med regionerna, främst som klart dominerar vad gäller ut- ländska investeringar. ID har 16 medarbetare i , alla i , och 16 ut- omlands. Tre av dessa är utsända, övriga lokalanställda. ID har rep- resentation på följande platser (ambassaden), (ambassaden), (handelskammaren), (generalkonsulatet), (generalkonsulatet), (generalkonsulatet), (handelskontoret) och (ambassaden). Budgeten uppgår till ca (=ca Investeringsfrämjande i andra länder medverkade man i 35 investeringsprojekt. Arbetet i går till stor del ut på att säkra nätverk medan man utomlands främst sysslar med uppsökande verksamhet. Enligt ledningen drivs ID till stor del som ett företag. ID har ingen regionalpolitisk roll. bedriver ett aktivt investeringsfrämjande som en del av arbetet med att utveckla näringslivet i området. Or- ganisationens namn är Capacity (CC). CC har en budget på (=ca ) vilket är mer än vad t.ex. Prioriterade områden är desamma som hos ID. Investeringsfrämjandet och mer allmänt utvecklingen av är av intresse ur svensk synpunkt eftersom etableringar på danska sidan kan ha positiva effekter för och övriga och tvärtom. Visst samarbete äger rum mellan ID och CC samt och . F.n. drivs ett gemensamt svensk-danskt livsmedelsprojekt . har liksom t.ex. särskilda skatteregler för ut- ländska experter. Invest in () är en självständig organisation un- der Handels- och industriministeriet. Informations- och kommu- nikationsteknologi, hälsovård och mekanisk skogsindustri är prio- riterade områden. IFB har nio medarbetare på kontoret i och tio konsulter/specialister utomlands vilka främst arbetar med uppsökande verksamhet inriktad mot enskilda företag. Därutöver finns tre kontaktpunkter för bearbetning av media utomlands, i , och . Dessa personer arbetar på deltid för IFB. Det material man producerar finns med några undantag bara elektroniskt. De flesta av de anställda har sin bakgrund i näringslivet. Antalet förfrågningar ligger på ca 700 . kom 243 nya utländska företag till och IFB deltog på något sätt i drygt 30 av dessa. IFB har ingen regional- politisk roll och inte heller till uppgift att analysera investerings- klimatet. Budgeten uppgår till ca 10 miljoner (=drygt ). Investeringsfrämjande i andra länder har inget investeringsfrämjande organ. Detta lades ner . har på nationell nivå inom en byrå för utländska investeringar (Invest in ). Denna bedriver dock ganska begränsad verksamhet eftersom ekonomiska frågor enligt konstitutionen främst faller på de tre regionerna , och Valloniet. Dessa tre har separata kontor i (Invest in , () och Office for Foreign Investors (OFI) i Valloniet. FFIO och OFI har egna utlandskontor. kan på det federala planet erbjuda skatte- lättnader till företag för vissa slags investeringar och har vidare sär- skilda skatteregler för utländska experter. På regional nivå kan visst finansiellt och annat stöd utgå. () är den irländska motsva- righeten till och lyder under det irländska Näringsdeparte- mentet (, Trade and Employment). som funnits har ca 285 anställda varav ett sextiotal utomlands. har tio regionala kontor och 14 utlandskontor (, , , , , , , , , , , , , ). har bedrivit ett långsiktigt arbete för att få utländska investeringar till landet. Andra politikområden har varit viktiga i sammanhanget, bl.a. har en stor satsning gjorts på högre utbildning. Det hör till bilden att kunnat erbjuda om- fattande förmåner till de företag som investerat. utgörs av IDA:s utgifter av disponibla stödmedel (grants). Det stora inflödet av utländska investeringar till anses ha bidragit till landets snabba ekonomiska utveckling. har en mycket centralisead verksamhet på detta område och är engagerat i hela kedjan av en etablering. bidrog enligt egna uppgifter till att skapa ca 20 000 jobb i 96 projekt . Investeringsfrämjande i andra länder 155 miljoner IEP (=drygt ca 1,85 mdkr) varav ca 120 miljoner IEP avsåg stödmedel och ca 24 miljoner marknadsföring och administ- ration. () utgör en del av det nederländska . NFIA som funnits har ca 80 medarbetare varav 35 i och 45 utom- lands. NFIA har utlandskontor på tretton platser (, , , , , , , , , , , och ). NFIA redovisar årli- gen de etableringar man deltagit i uppdelade på etableringsort, sektor och ursprungsland samt investeringsbelopp och sysselsätt- ningseffekt. NFIA deltog enligt egna uppgifter i 94 projekt som skapade ca 5 000 nya jobb. Budgeten uppgår till (=ca ). Totalt har nära 7 000 företag etablerat sig i . De stora städerna i landet, , och , bedriver ganska omfattande investeringsfrämjande verksamhet. har vissa förmånliga skatteregler som kan var till fördel för utländska investerare, bl.a. befrielse från källskatt på ränte- och royaltybetalningar till utlandet samt skattefria utdel- ningar från dotterbolag utomlands. I handhas investeringsfrämjandet av undergeneraldirek- toratet för utlandsinvesteringar vid . Det har tidigare funnits planer på att förstärka denna funktion och even- tuellt inrätta ett särskilt organ men detta verkar f.n. inte vara aktu- ellt. På regional nivå är man mer aktiv och flera av de autonoma regionerna, t.ex. och , bedriver verksamhet på området, bl.a. genom att producera skriftlig information för inve- sterare. Investeringsfrämjande i andra länder Invest UK (IUK) är nationella investeringsfräm- jande organ. Den har funnits , tidigare under namnet Invest in . Den tillhör organisationen som är gemensam för Utrikes- och Handels- och in- dustriministeriet. Man har drygt 200 medarbetare varav 80 i . IUK representeras i utlandet på 35 platser i 14 länder ge- nom representanter på brittiska ambassader, högkommissioner (high commissions) och konsulat. Dessa är ofta yrkesdiplomater som under en eller flera stationeringar har investeringsfrämjande som huvuduppgift. Det finns en sådan person vid brittiska ambas- saden i . Dessa personer instrueras genom en årlig af- färsplan. Det finns speciella utvecklings- och regionala program för utländska investerare för att säkerställa att de får tillgång till alla de tjänster som erbjuds i landet. Budgeten uppgår till 33 miljo- ner EUR (=ca ) varav ca en fjärdedel () avser marknadsföringsaktiviteter i och utomlands. har på den regionala nivån starka investerings- främjande organ. Sådana finns i olika delar av och i , och . Särskilt de tre sistnämnda har betydande resurser och viss egen representation utomlands. Efter- vård (after care) bedrivs på ett systematiskt sätt av flera av dessa regionala organ. Vidare kan nämnas att har ett stort och aktivt organ, First, med ca 80 medarbetare. First samarbetar med en pool på ca 100 företag vilka i viss utsträckning utnyttjas i arbetet. I finns på central nivå en byrå för utländska investeringar vid . Det mesta av investeringsfrämjandet sköts dock av delstaterna som i några fall har omfattande resurser för bl.a. investeringsfrämjande. Delstaten kan tas som exempel. Dess främjandeorgan, Gesellschaft fur Wirtschaftlige Zusammanarbeit (GWZ), bildades . GWZ som arbetar både med export- och investeringsfrämjande har ett sjuttio- tal medarbetare varav ca 30 utomlands. GWZ har utlands- representanter på åtta platser (egna kontor i Bethesta- /, . Investeringsfrämjande i andra länder representanter i , , och ). Budgeten uppgår till (=ca ). investeringsfrämjande organ är Investment Partnerships (IPC) som bildades . Det utgör en del av organisatio- nen Industry och Ministeriet för utrikesförbindelser och internationell handel. Antalet medarbetare är ca 100. IPC har sju egna utlandskontor och företräds i övrigt utomlands av ett knappt femtiotal handelssekreterare som är placerade på ambassa- der. T.ex. finns en person i med ansvar för bl.a. inve- steringsfrämjande. Flera av de kanadensiska delstaterna bedriver egen investeringsfrämjande verksamhet och några har kontor ut- omlands. kan erbjuda investerare skattelättnader. bedriver inget investeringsfrämjande på federal nivå. Det är i stället delstaterna som bedriver sådan verksamhet, i många fall mycket aktivt. Delstaterna har ofta möjlighet att erbjuda generöst stöd i samband med etableringar vilket ibland kan medföra ganska tuff tävlan mellan dessa. Flera delstater har kontor i . Vissa bedriver ett mycket systematiskt arbete för bearbetning av företag, bl.a. svenska storföretag, som de bedömer kan ha ett intresse av att etablera sig i just den delstaten eller expandera sin verksamhet där. I är det () som arbetar med investeringsfrämjande. är en organisation under regeringen med ca 1 100 medarbetare varav hälften i . Huvud- uppgiften är importfrämjande men investeringsfrämjande i båda riktningar är också en uppgift. Det finns vid huvudkontoret i en särskild sektion för investeringsfrämjande som kan bistå t.ex. när aktiviteter skall genomföras i . har kontor i . Investeringsfrämjande i andra länder 9.14Jämförande studie av och sju motsvarande organ Konsultföretaget Price Waterhoouse presenterade på uppdrag av en ganska utförlig rapport där man bl.a. jämförde med sju motsvarande organ i , , , , , och (del- staten ). Jämförelserna avsåg t.ex. organisato- risk tillhörighet, organisation, närvaro utomlands, budget, personal och arbetssätt. Nedan redovisas i tabellform några uppgifter som är hämtade ur studien. Jämförelse mellan och utländska motsvarigheter (EUR)* *1 EUR=8,per 003012 ** varav 7 egna GWZ Tyska delstaten – Jämförelsen visar att flera länder som bedriver investeringsfräm- jande verksamhet kom igång med detta före . Vidare fram- går att några länder, , , , och , har en större utlandsnärvaro än . Några av dessa uppnår detta genom att utnyttja sina utrikesförvaltningar. Skillnaderna i resurser förefaller avsevärda men det är viktigt att framhålla att siffrorna inte är helt jämförbara. på är unikt vad gäller resurser, särskilt om dessa sätts i relation till Investeringsfrämjande i andra länder storleken på landets ekonomi. Det framgår vidare av studien att prioriterade sektorer och länder till stor del sammanfaller. Studien innehöll också en enkel uppställning över ISA:s främsta styrkor och svagheter jämfört med övriga organ vilken redovisas nedan. Regionalt samarbete inte fullt Mindre resurser personal- och budgetmässigt än andra aktörer Eftervård (after care) eftersatt Utredningen konstaterar att ett antal länder bedriver ett aktivt in- vesteringsfrämjande. Eftersom förutsättningarna är ganska olika är det svårt att göra rättvisande jämförelser. Det är därför inte heller möjligt att kopiera andras verksamhet. Det är värt att notera att några länder (, och ) har en nära organisatorisk koppling mellan investeringsfrämjandet och export- främjandet och utnyttjar sin utrikesförvaltning i verksamheten ut- omlands. Detta gör att utlandsnärvaron blir större än vad som an- nars vore möjligt. I många länder bedrivs investeringsfrämjande liksom i också på regions-, stads- eller kommunnivå. Vissa större städer och regioner har resurser för detta arbete som är an- senliga, t.ex. och . Utredningens intryck är att i flera avseenden, främst infor- mationsverksamhet och det egna uppföljningssystemet, nått långt jämfört med utländska kollegor. I andra avseenden, utlandsnärvaro och uppföljning av investeringar (s.k. after care) är vissa andra ak- törer starkare. Det kan t.ex. vara av intresse för att ta del av hur arbetar med uppföljning av investeringar. Investeringsfrämjande i andra länder Utredningen ser ett stort värde i att har nära kontakt med kollegor i utlandet för att jämföra sig med dessa, bl.a. i syfte att komma åt best practice på olika områden samt för att se hur in- vesteringsfrämjandet bedrivs mot bakgrund av dessa länders förut- sättningar. Utvärdering av verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall utvärdera verksamheten vid den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder, Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ). Uppdraget omfattar att kvantitativt och kvalitativt utvärdera hur myndigheten under sin verksamhetstid har medverkat till ökade utländska direktinvesteringar i och uppfyllt de beslutade målen i regleringsbreven och i myndighetsinstruktionen. Utredaren skall vidare utvärdera om verksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Även för varje verksam- hetsgren skall uppnådda resultat och kostnadseffektivitet utvärderas. Mot bakgrund av verksamhetens expansion skall utre- daren utvärdera bl.a. ändamålsenligheten och kostnadseffektivite- ten i en ökad användning av särskilt anslagna projektmedel jämfört med en ökning av grundanslaget. Utredaren skall se över myndighetens utlandsorganisation och samarbetet med utrikesförvaltningen. Utredaren skall överväga och föreslå förändringar av myndighe- tens verksamhet, organisation, inriktning, och prioriteringar, såväl i som i utlandsorganisationen. Förslag till förändringar kan bl.a. avse medelstilldelningen, resursanvändning och prioriteringar, metoder och strategier, former för samarbete med andra centrala och regionala aktörer, uppföljning och utvärderingsmetoder. Upp- draget innefattar även en översyn av myndighetsinstruktionen och myndighetens formella benämning. Slutsatserna i tidigare utförda utvärderingar skall beaktas. Utvärderingen skall avse verksamheten Utredaren skall redovisa sitt arbete . Globaliseringen ökar betydelsen av utländska direktinvesteringar, som utgör en växande del av världsekonomin. Direktinvesteringars påverkan på ekonomisk tillväxt och sysselsättning ökar konkurren- sen mellan länderna. Det är därför angeläget att investeringsfräm- jande åtgärder i bedrivs på ett sådant sätt att får del av detta investeringsflöde. Delegationen för utländska investeringar i () bildades och bedriver verksamhet . Verk- samheten bedrivs vid egna kontor i , och samt vid åtta representationskontor i samarbete med bl.a. ambassader, banker, handelskammare och exportråd i , , , , , Stor- , och . Samarbete sker även med regionala och lokala aktörer. ISA:s verksamhet utgör en central kontaktpunkt för invester- ingsfrämjande åtgärder i . Investeringarna kan bl.a. ta for- men av nyetableringar, expansionsinvesteringar, samarbetsavtal och förvärv. ISA:s verksamhet skall skapa en övergripande bild av som investeringsland och öka kunskapen och intresset för hos potentiella investerare i utlandet. Detta kan bl.a. ske genom att genomföra marknadsföringsprojekt som har förutsätt- ningar att attrahera utländska direktinvesteringar inom specifika branscher och genom att förädla kvalificerade förfrågningar till di- rektinvesteringar. Det krävs ett effektivt samarbete med relevanta aktörer inom den offentliga och privata sektorn, i synnerhet på lokal och regional nivå. Verksamheten inbegriper även att till regeringen och andra relevanta aktörer tillhandahålla beslutsunder- lag i form av analyser om svensk och internationell ekonomi ur ett investeringsperspektiv. Tidigare studier och utvärderingar På uppdrag av regeringen föreslog i en skrivelse att verksamheten skulle utvärderas i en preliminär utvärdering och i en samlad utvärdering . Förslaget bör ses mot bakgrund av att investeringsfrämjande är en långsiktig verksamhet. presenterades en utvärdering av verksamheten vid (SOU 1997:191). Utvärderingen avsåg ISA:s strategiska in- riktning och täcker ISA:s verksamhet –. I utredningen konstaterades samman- fattningsvis att organisationen på anmärkningsvärt etable- rat en informations- och utredningsverksamhet av hög klass. Verk- samheten hade bedrivits för att man skulle kunna säga något annat om resultaten än att de första för- frågningarna och projekten antydde att verksamheten på skulle komma att avkasta en rad olika direktinvesteringar, de flesta mindre och kompetensinriktade. Det framhölls dock att myndigheten för att påvisa resultat skulle tvingas flytta tyngdpunkten från information till projekt- och säljarbete. Detta skulle möjligen komma att kräva nya resurser alternativt omflyttningar som skulle kunna försvaga informations- verksamheten. Den svåraste utmaningen låg, enligt utredaren, i samspelet med de lokala och regionala myndigheter och organisationer som tidigt i processen måste ta ett huvudansvar om förfrågningar och projekt skall resultera i färdiga investeringar. Ytterligare en utvärdering genomfördes med inriktning på den roll spelar som central kunskapsorganisation för investeringsfrämjande frågor i . I framför allt kvalitativa termer utvärderades ISA:s samarbete med regionala och lokala ak- törer, marknadsföringen av särskilda branscher/kluster, hanter- ingen av projekt, etableringen av en s.k. one-stop-shop, betydelsen av ISA:s utrednings- och informationsverksamhet samt ISA:s arbetssätt att i stor utsträckning anlita uppdragstagare i form av utomstående experter och konsulter. Utredaren menade att en jämförelse mellan och motsvarande organisationer i andra län- der skulle ha ingått i uppdraget. Vidare konstaterades bl.a. att arbetar med en begränsad personalstyrka, varför alla typer av admi- nistrativa uppgifter bör effektiviseras. Utredaren har även utvärde- rat betydelsen av den årliga rapporten över Klimatet för utländska investeringar i samt arbetet i . Utre- daren fann att båda aktiviteterna uppfattats som mycket seriösa och angelägna. En enkätundersökning visade bl.a. att det stora flertalet investerare gav ett mycket gott betyg till det informationsmaterial tillhandahållit. Utredaren bedömde att ISA:s verksamhet är ett av de områden där kan uppnå stora effekter och där utväxlingen av varje investerad krona är stor. På uppdrag av genomförde en konsult en studie om utveckling och trender inom området samt en jämförelse mellan och motsvarande organ i sex länder i och . De europeiska länderna som ingick i studien var , , , , och den tyska delstaten . I studien gjordes bl.a. en jämförelse av mottagna utländska direktinvesteringar under tidspe- rioden –1999. Resultatet visar att är det fjärde största mottagarlandet efter , och . visar en ökning över den aktuella tidsperioden. Studien konstaterar att har, med begränsade resurser, lyckats hävda sig väl i konkurrensen. En svaghet är dock de små resurserna som be- gränsar insatserna och utlandsnärvaron. Vidare bör inrikta sig mer på att följa upp genomförda etableringar. I vissa länder ses uppföljningen som en angelägen och konkurrenskraftig åtgärd som prioriteras genom ett välutvecklat system. Utredaren skall för den sammantagna verksamhetsperioden –utvärdera, i såväl kvantitativa som kvalita- tiva termer, hur myndigheten har uppfyllt de beslutade målen i re- gleringsbreven och i myndighetsinstruktionen. Utredaren skall analysera om verksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt och kost- nadseffektivt sätt. Utredaren skall utvärdera och föreslå förändringar av verksam- heten och dess inriktning, såväl i som i utlandsorganisatio- nen, avseende behov och användning av resurser samt kostnadsutveckling, tillämpade metoder, strategier och prioriteringar, samarbetsformer med andra centrala och regionala aktörer, metoder för uppföljning och utvärdering. Vid behov och med utgångspunkt i ett kundperspektiv skall utredaren analysera respektive svagheter jämfört med motsvarande organisationer i andra relevanta länder. Utredaren skall även för respektive verksamhetsgren och fokus- område, som inkluderar projektverksamhet, utvärdera upp- nådda resultat och effekter samt göra en bedömning av kostnads- effektiviteten, dels kvantitativt utifrån kostnader, antalet kvalificerade förfrågningar, medverkan i investeringsbeslut, etableringar och deras samhällsekonomiska och regionalpolitiska effekter, dels kvalitativt utifrån samarbetet med relevanta aktörer inom den centrala och regionala offentliga och privata sektorn, kon- takter med beslutsfattare och opinionsbildare i och ut- landet, kontakter med potentiella investerare, rapporteringen till regeringen samt arbetet i . Utredaren skall särskilt behandla följande frågor: , dels avseende prioriteringen av vissa marknader och de tillämpade arbetsformerna för respektive marknad, dels representationsformerna (ambassader, banker, egna kontor, handelskammare, exportråd m.fl.). Utre- daren bör se över hur de olika representationsformerna fungerat samt vilka resultat som uppnåtts på respektive mark- nad. I sammanhanget ingår även att se över hur samarbetet med utrikesförvaltningen fungerat. Kostnadseffektiviteten och ändamålsenligheten i den nuva- rande formen för tilldelning av medel, som sker genom ett be- gränsat grundanslag och särskilt anslagna projektmedel för olika uppgifter och insatser. En eventuell ändring av myndighetens formella benämning och av myndighetsinstruktionen med hänsyn till beslutade effektmål i tidigare regleringsbrev. Arbetets genomförande, tidsplan m.m. Utredaren skall ha kontakt med och dess utlandsorganisation samt andra offentliga relevanta aktörer, bl.a. de som bedriver inve- steringsfrämjande verksamhet. Vidare skall utredaren ha kontakt med utländska företag som genomfört direktinvesteringar i . Utredaren skall ta del av tidigare utförda utredningar: Utvärde- ringen av verksamheten vid Delegationen för utländska invester- ingar i (SOU 1997:191), Utvärdering av (av ) och rapporten rative Assessment of Inward Practices (PricewaterhouseCoopers av ). Om de förslag utredaren lägger fram innebär ökade kostnader skall utredaren också lämna förslag till finansiering. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Regeringen beslutade att utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete . Propositionstext om bildande av (del av prop. 1994/95:100 bil. Investeringsfrämjande (sid. 15-16 i prop.) Verksamheten med att öka de utländska investeringarna i bör förstärkas väsentligt och professionaliseras. EU-medlemskapet motiverar ökade insatser för att informera om verksamhetsförut- sättningarna i . Utländska investeringar, särskilt i form av nyetableringar, vitali- serar svenskt näringsliv genom kapital, teknikkompetens, FoU-in- vesteringar samt nytt industriellt och kommersiellt tänkande. Svensk ekonomi behöver denna form av extern tillförsel för att relativt snabbt öka tillväxten.