sou · GPB365 · 2002-01-01 00:00:00 — $QKlQJDUQD av skilda valdagar kan hävda att medborgarnas goda kunskaper om kompetens i själva verket innebär goda förutsättningar för att nu ta steget mot en vitaliserad demokrati. Att medborgarna har blivit kunskapsmässigt mogna för att fatta välövervägda röstningsbeslut i flernivådemokratin betraktas som ännu ett gott skäl att gå vidare med valdagsreformen. 228 9DG W\FNHU PHGERUJDUQD RP VNLOGD YDOGDJDU" 9DO Sn YnUHQ" 229 +HQULN 2VFDUVVRQ 1LFNODV +nNDQVVRQ Den statliga budgetprocessen har genomgått en kontinuerlig förändring i . Bland annat har ett system med utgiftstak införts för att garantera sunda statsfinanser. Budgetprocessen sätter hårdare restriktioner på de politiska aktörerna. Den kan karaktäriseras som en ständigt pågående verksamhet som tar allt större portioner av uppmärksamhet i anspråk. I flera av de utvärderingar som gjorts av den nya budgetprocessen har den givits ett gott betyg både när det gäller ökat folkligt inflytande, stramare tyglar och bättre effektivitet (2001). Statsvetarna uttolkar förändringarna av budgetprocessen i termer av en värdeförskjutning mot ökade inslag av ekonomivärden och individualism, konstitutionalism och effektivitet (se även 1998; 2000:122). Ekonomismen innebär att värden som kostnadseffektivitet och produktivitet lyfts fram som de viktigaste värdena (2001). Mer oförutsägbara tid- och resurskrävande demokratiska processer – såsom medverkan, deltagande och förankring – blir därmed nedprioriterade, trots att aktörerna ibland inte är medvetna om det. Om denna beskrivning av värdeförskjutningen råder stor konsensus bland forskarna, medan meningarna förstås går starkt isär om det önskvärda i denna utveckling. Vårvalsförslaget förs fram som ett botemedel mot en lång rad uppkomna praktiska problem knutna till arbetsordning och budgetberedning. Problemen är direkta konsekvenser av den nya budgetprocessen. I den nya budgetprocessen har budgetåret sammanfallit med kalenderår och därmed harmoniserats med det kommunala budgetåret och med andra EU-länder. Enligt den nuvarande ordningen läggs den ekonomiska vårpropositionen fram . Den sittande regeringen lägger fram den slutgiltiga budgetpropositionen . I samband med valåren krockar denna tidpunkt på ett olyckligt sätt med valdagen. En eventuell ny regering står inför den omöjliga uppgiften att lämna in slutgiltig budgeten efter sitt tillträde. Skulle det uppstå problem i samband med regeringsbildningen kan budgetprocessen komma att bli 230 9DO Sn YnUHQ" En sen budget kan, enligt motionärerna, i värsta fall leda till ekonomiskt kaos (1997/98:K226). Enligt anhängarna av förslaget att flytta valen skall krocken mellan valkampanjernas förläggning och den nya budgetprocessen skall alltså lösas genom att flytta riksdagsvalen och inte genom att ytterligare justeringar av budgetprocessen. God budgetberedning betraktas således som viktigare än att maximera förutsättningarna för en god valkampanj. Det kan knappast bli en tydligare manifestation av den förut nämnda värdeförskjutningen från demokratiskt deltagande till ekonomism. Ett enligt vår uppfattning ett principiellt mer intressant skäl att flytta valen är att en eventuellt ny regering då har större möjligheter att genomföra förändringar av nästföljande års statsbudget. Om valen anordnas tidigare under budgetåret skulle ett regeringsskifte kunna få ett snabbare genomslag i faktisk politik. Väljarna skulle alltså få en snabbare respons från det politiska systemet. Ironiskt nog har den nya budgetprocessen med sin inbyggda hårt reglerade långsiktighet inneburit att kravet på snabba genomslag kan bli VYnUDUH att uppfylla alldeles oavsett valen Frihetsgraderna för vad politikerna kan göra och inte kan göra med budgeten har minskat. Utgiftstaken beräknas med hjälp av långsiktiga prognoser och ger ett slags budgetmässiga inlåsningseffekter som innebär att den tillträdande regeringen inte kan möblera om hur som helst i budgeten. Detta skänker visserligen kontinuitet och förutsebarhet till den svenska ekonomin, men innebär att snabba politiska systemskiften till följd av valutslaget blir mindre sannolika. Snabbt genomslag av medborgarnas SROLWLVND preferenser rimmar helt enkelt illa med de höga krav på HNRQRPLVN stabilitet, kontinuitet och förutsebarhet som den nya budgetprocessen ställer. Snabbt genomslag-argumentet har heller inte framförts med särskilt stor emfas . I de flesta 1990-talsmotioner i frågan om vårval har istället valkrock-argumentet lyfts fram som mest väsentligt. 1 Även andra verksamheter, inte bara valdagens infallande, anses olyckligt krocka med höstens budgetarbete. möte och årliga generalförsamling infaller också och engagerar ett antal parlamentariker. Till detta kommer också ett stort antal möten inom EU som är förlagda och som kräver också svenska riksdagsmäns insatser (1999/2000: K273). Trots dessa anförda besvärligheter har vi valt att i vår analys endast ta hänsyn till budgetarbetets eventuella krock med de allmänna valen. 9DO Sn YnUHQ" 231 1lU E|U DOOPlQQD YDO KnOODV" Det finns en oro för att en flyttning av valen skulle få negativa konsekvenser för valdeltagandet. Men hur är det egentligen med den saken? Internationell forskning erbjuder tyvärr få svar på frågan om Sn nUHW allmänna val bör hållas för att maximera valdeltagandet. De studier som finns tenderar dock att bekräfta de bedömningar som de flesta statsvetare gör. Vi kan t ex åberopa robusta belägg för att sommar- och vinterval har ett lägre valdeltagande än val som förläggs eller hösten. Studier visar att i är valdeltagandet i genomsnitt lägre /sommarval än i vår/höstval (Blais, Gidengil & Nadeau 2000:59). är många väljare lediga för semester och är dåligt och kallt väder en bidragande orsak till den magrare uppslutningen. Det handlar, återigen, om hur stora kostnader som är förknippade med rösthandlingen för enskilda väljare (jfr kapitel 4). Vinter- och sommarval höjer trösklarna för det politiska deltagandet. Medborgarvänliga författningspolitiker som vill undanröja så många hinder som möjligt för väljarna gör alltså bäst i att förlägga allmänna val till höst- eller vårmånaderna. Sommar- eller vinterval har egentligen aldrig varit aktuellt i , åtminstone inte före medlemskapet i EU (Europaparlamentsvalen anordnas , vilket knappast kan betraktas som en vårmånad). Senast vårvalsfrågan utreddes var av Grundlagberedningen (SOU 1970:27). Även då gjordes bedömningen att varken sommar- eller vinterval var någon fungerande lösning för (s.12). Internationellt är den flitigast använda valdagen. En klar majoritet av alla demokratiska val anordnas på helgdagar (Blais & Massicotte 2000). Skälet är förstås att lördags- och söndagsval maximerar valdeltagandet. Statsvetarna har också kunnat definitivt fastställa att val som anordnas på vilodagar eller helgdagar har en positiv effekt på valdeltagandet (Franklin 1996). I många länder där valen äger rum mitt har själva valdagen gjorts till helgdag. De teoretiska förklaringarna till varför och helgdagar genererar ett högt valdeltagande är flera. har fler medborgare tid att gå och rösta och det blir lättare för medborgarna att samordna gemensamma transporter till vallokalerna. Personer som bor tillsammans tenderar att vilja göra saker ihop och kan därför mobilisera varandra till deltagande. En mycket enkel åtgärd för att underlätta valhandlingen för medborgarna är alltså att undvika att anordna val eller folkomröstningar på veckodagar. 232 9DO Sn YnUHQ" är det inte bara placeringen av själva valdagen som är betydel- sefull i sammanhanget. Frågan handlar om mer än att klämma in en valsöndag i kalendern. I själva verket skall en hel valrörelse bokas in där förutsättningarna för en bra valrörelse är så goda som möjligt. Sunt förnuft räcker långt när det gäller att fundera kring hur de yttre förutsättningarna för en väl fungerande valrörelse kan maximeras. Eftersträvar man att maximera medborgarnas uppmärksamhet för valrörelsen – vilket inte är ett orimligt krav eftersom det är allmänna val så pass sällan – gäller att välja en tidpunkt där så många väljare som möjligt är tillgängliga för demokratin. Perioder då många medborgare är bortresta på semester eller firar stora bör alltså undvikas, liksom perioder då många med valrörelsen konkurrerande aktiviteter äger rum. Vi ser det t ex som en självklarhet att den goda valrörelsen äger rum där det inte är några avbrott för stora , skollov eller andra högtider. Sådana avbrott menar vi skulle innebära högst olämpliga temposänkare under en valrörelse. Att partierna ges en möjlighet att bedriva en obruten, kontinuerlig kampanj ingår i vår idé om den goda valrörelsen. Få ifrågasätter att den tredje söndagen är en utmärkt tidpunkt att anordna demokratiska val i . Demokratin är utvilad. De flesta av samhällets olika verksamheter är i full gång efter semestrarna. De vädermässiga förutsättningarna för kampanjverksamhet är goda över hela landet (ursprungsargumenten var att så gott som hela är snöfritt och skörden bärgad den tredje söndagen ). Inga storhelger eller skollov bryter av valrörelsen. Och antalet med valrörelsen konkurrerande verksamheter är relativt få jämfört med andra tidpunkter . 1lU VNDOO YnUYDO DQRUGQDV" Vilka är de bästa vårvalsalternativen till den tredje söndagen ? Enligt det mest konkreta förslaget skall i fortsättningen allmänna val anordnas i nära anslutning till att avslutar sitt arbete för våren (1997/98: K226). Förslaget är ogenomtänkt av två skäl. För det första avslutas riksdagsåret inte , vilket innebär att förslaget mer handlar om ett sommar- än ett vårval. För det andra tycks motionären helt ha glömt bort att demokratiska val kräver att man anordnar en livfull och inspirerande valrörelse! Det kan väl knappast vara tanken att arbetar vidare som vanligt under SOU 2001:65 9DO Sn YnUHQ" 233 Lägger vi till en lång normal svensk valrörelse är vi enligt detta förslag mitt inne . Även om gör ett uppehåll för att ge plats för en valkampanj, vilket är helt nödvändigt, är förslaget om allmänna val ett högst valrörelseovänligt och väljarovänligt förslag enligt vår uppfattning. Tidpunkten krockar med skolavslutning, midsommar och semesterförberedelser (och dessutom numera alltid med upptakten av !). Vi har redan dåliga egna erfarenheter av junival från det svenska Europaparlamentsvalet som hölls (2001). Inom EU undersöks möjligheterna att tidigarelägga Europaparlamentsval med för att ge valkampanjen bättre förutsättningar vad gäller medial uppmärksamhet och ett högre valdeltagande. Låt oss se på andra tänkbara vårvalsalternativ. Enligt nuvarande budgetprocess lägger regeringen fram den ekonomiska vårpropositionen . För att en regering skall ha maximal möjlighet att påverka nästföljande års budget krävs förmodligen att valet hålls än så VDPWLGLJW som tidpunkten för vårpropositionen flyttas framåt. En helgfri period där en valrörelse kan klämmas in är mellan vecka 8 och vecka 12. Valrörelsen skulle i så fall börja och valet äga rum . Även detta förslag förutsätter självklart att arbete vilar . Förslaget är egentligen ett vintervalsförslag – och vi vet från tidigare att det har negativa återverkningar på valdeltagandet. riskerar det kalla vädret att sätta hämsko på valrörelsen. Väderfaktorn skall inte underskattas när det gäller partiernas och kampanjorganisationernas möjligheter att mobilisera medborgarna att rösta i demokratiska val. Många äldre väljer t ex att helt stanna inomhus av rädsla för halt väglag. Allmänna val bryter av vårens riksdagsarbete på ett olämpligt sätt och riskerar dessutom att stöta på kalendariska problem om påsken infaller . eller maj är vädermässigt betydligt bättre. Men det är så mycket lov och att det är svårt hitta en period där förutsättningarna för den goda valrörelsen är maximala. Ett senare alternativ för vårval är att klämma in valkampanj och valdag under den långa perioden mellan påsk- och himmelsfärdshelgen. Med undantag för (!) är perioden lov- och helgfri. infaller olyckligtvis vid olika datum , nämligen den första söndagen efter den första fullmånen efter vårdagjämningen. En möjlighet är att anordna riksdagsval den söndag som infaller efter påsk, den så kallade E|QV|QGDJHQ (!). 234 9DO Sn YnUHQ" valdagen i så fall infalla som tidigast och som . I praktiken är, åtminstone , tidsspannet inte riktigt lika stort (, , , , , , , och så vidare). Ett fast vårvalsdatum vore ett naturligt alternativ, under förutsättning att man är beredd att frångå idén om en obruten kontinuerlig valrörelse. Grundlagberedningen (SOU 1970:27) hade t ex som huvudalternativ att förlägga vårvalen den tredje söndagen . Denna söndag sammanfaller dock ibland med (och sista kampanjveckan med himmelsfärds dag) när många väljare inte är tillgängliga. Om valen skall flyttas – vilket vi ställer oss tveksamma till – anser vi att att bönsöndagsalternativet är det mest attraktiva utifrån vår idé om den goda valrörelsen. Även detta alternativ har två stora nackdelar. För det första infaller tidpunkten för valen varje valår. En variabel valdag är så klart olycklig ur planeringssynpunkt. För det andra kommer arbetarrörelsens första maj- firande – den enda borgerliga helgdagen i kalendern – att ständigt sammanfalla med de svenska valrörelserna. Vi inser förstås det orimliga i att göra första maj-firandet till ett permanent inslag i de svenska valrörelserna. Vårt bönsöndagsförslag står snarare som en markering från vår sida om vilka hänsynstaganden vi anser bör vara de viktigaste i valförläggningsfrågor. Våra resonemang visar också de stora svårigheter som finns att finna ett fullgott våralternativ till den tredje söndagen . Spelregelsförändringar berör alla spelare, så också i ett demokratiskt system. Det är kanske orimligt att begära att alla medborgare är fullt insatta i alla författningspolitiska frågor, men det är likväl av stor betydelse att de flesta medborgare begriper innebörden av och förstår skälen till olika förändringar. För medborgarna obegripliga förändringar av valsystemet riskerar att leda till ett ytterligare försvagat förtroende för de politiska eliterna. Politikerna har ett stort ansvar att förklara för medborgarna vad som händer och varför även på författningspolitikens område. I det följande avsnittet undersöker vi närmare vad medborgarna och partiernas lokalt kampanjansvariga tycker om förslaget att flytta de allmänna valen . Resultaten är hämtade från den medborgarundersökning vi deltog i (Riks-SOM 2000) samt vår egen undersökning av lokalt kampanjansvariga ute i kommunerna. 9DO Sn YnUHQ" 235 Medborgarresponsen på förslaget om vårval är i princip ett stort frågetecken. av svarspersonerna svarade att förslaget att flytta de allmänna valen var varken bra eller dåligt. Det är en av de högsta andelen varken eller-svar som har uppmätts med den här typen av påståendefrågor. Vi tolkar resultatet som att de flesta svenskar över huvudtaget aldrig hört talas om frågeställningen. Svenska folket kan inte heller hantera vårvalsfrågan med hjälp av sina befintliga kognitiva scheman som t ex vänster- högerideologi. 7DEHOO Svenska folkets inställning till förslaget flytta tidpunk- ten för de allmänna valen , 2000 (procent). varken t v eller t h .RPPHQWDU: Resultaten är hämtade års Riks SOM-undersökning. Bland de svarspersoner som ändå uttrycker en åsikt finns en klar övervikt för en negativ inställning till att flytta valdagarna (-16). Av någon anledning som vi inte kan förklara skiljer vänsterpartisympatisörer ut sig som något mer positiva till vårval än övriga partisympatisörer (-7). Vårvalsförslaget är över huvudtaget inte 2 För en sambandsanalys av medborgarnas åsikter om olika förändringsförslag, se analyserna i kapitel 9. 236 9DO Sn YnUHQ" förankrat i befintliga partiideologiska skiljelinjer. Åsikterna om vårval har inte heller något samband med politiskt intresse eller politisk kunskap. Det finns alltså inga synbara tecken på åsiktskristallisering bland de mer intresserade och kunniga svarspersonerna. Hur ser opinionen i vårvalsfrågan ut bland de partiaktiva kampanj- ansvariga på lokal nivå? Ja, även bland partiernas lokala kampanjfolk är känslorna kyliga inför förslaget om vårval. I enkäten till partiernas lokalvalansvariga ställde vi ett antal frågor om förslaget att anordna val i stället för . Till att börja med fick svarspersonerna ta ställning till ett allmänt hållet förslag om vårval, i anslutning till fem frågor som tog upp olika förslag om skilda valdagar. Vårvalsförslaget formulerades som följer: I debatten om demokratin i framförs förslag till hur den svenska demokratin skall kunna förbättras. Vad tycker Du om följande förslag att förbättra demokratin? Utöver att ta ställning till det allmänna förslaget fick svarspersonerna dessutom aktivt ange vilken månad som enligt deras uppfattning är den lämpligaste att förlägga valdagen till. Först jämförs svaren från företrädarna för de olika partierna. I frågan om skilda valdagar fann vi ganska tydliga partiskillnader, som vi kunde konstatera att åsikter i frågan om skilda valdagar var starkt relaterade till åsikter om andra förslag om att förändra de demokratiska spelreglerna, bland dem frågan om vilken årstid valen bör hållas. Kan vi också finna systematiska partiskillnader också i åsikterna om vårvalet? Vad tabell 10.2 visar är framför allt att partiskillnaderna i den aktuella frågan är av underordnad betydelse. Istället är det två andra slutsatser vi kan dra. För det första är det mycket vanligt att inte ha – eller att inte ge uttryck för – någon särskild uppfattning om huruvida vårval är att föredra framför höstval. I flertalet partier är det vanligaste svaret varken bra eller dåligt förslag. Att välja mittenalternativ av denna typ kan i enkätundersökningar tyda på flera saker: man har inte funderat över frågan tidigare, man tycker inte frågan är viktig, man väger för och emot och hamnar i mitten. För det andra är tendensen för samtliga partier klar: det är fler som tycker att en flytt av valdagen är ett dåligt förslag än de som tycker att det är bra. Inte i något enskilt parti stöds förslaget om vårval av mer än en fjärdedel. Även om attityderna på det hela taget är mer negativa till vårval än vad de var till skilda valdagar, finns ändå en viss likhet mellan partiernas svar på de båda frågorna. Det är samma partier som är förändringsbenägna vad gäller vårval, som också är det vad gäller skilda valdagar. I de partier som var mest positiva till skilda valdagar, och , finner vi också relativt sett minst motstånd mot tanken på vårval. Omvänt är de mest entydiga 9DO Sn YnUHQ" 237 motståndarna till skilda valdagar, de valansvariga i socialdemokraterna och , också mest skeptiska till val . Sambandet mellan de två frågorna kan undersökas närmare genom att vi ställer frågan om det finns en koppling dem emellan på individ- nivå. Är de individer som angivit att de är för skilda valdagar mer positiva till vårval än de som är emot att skilja på valdagarna? 7DEHOO Lokalt kampanjansvarigas åsikter om förslaget att anord- na val i stället för , partivis (procent). 7DEHOO Lokalt kampanjansvarigas åsikter om förslaget att anordna val istället för , efter åsikt i frågan om skilda valdagar (procent). Som framgår av tabell 10.3 sammanfaller åsikter i frågorna om skilda valdagar och vårval i viss mån. Det är betydligt vanligare med en positiv inställning till att anordna val bland dem som stöder tanken på skilda valdagar, än bland dem som är emot. Trots detta finns ingen majoritet bland de positiva till att skilja valdagarna för en flyttning av valdagen ; de negativa är ungefär lika många som de positiva i denna grupp. Bland de negativa till skilda valdagar framträder en stabil majoritet också emot vårval. I enkäten ombads svarspersonerna utöver att ange sin allmänna inställning till vårval, också att ange i vilken månad de ansåg det 238 9DO Sn YnUHQ" lämpligast att anordna val i . Liksom frågan om inställning till vårval i stället för höstval var frågan allmän, och specificerade inte val till någon specifik politisk församling. Vi har alltså inte öppnat för möjligheten att kunna förlägga vissa val och andra , det vill säga ett system som redan tillämpas i när det gäller Europaparlamentsval (juni) och övriga val (september). Av de svarande var närmare tre fjärdedelar nöjda med status quo, det vill säga att anordna val (se tabell 10.4). Övriga fördelade sina svar på flera olika månader, av vilka maj var vanligast. höll maj som den mest lämpliga valmånaden. I enkäten upprepades så frågan om vilken valmånad de ansåg lämpligast, men med uppmaning till svarspersonerna att särskilt beakta några faktorer vid svaren. I tur och ordning gällde det (1) möjligheterna att mobilisera väljare att rösta, 2) möjligheterna att mobilisera egna partiarbetare, 3) det lokala partiarbetet, 4) väderförhållandena och 5) den lokala budgetprocessens tidtabell. 7DEHOO Lämplig valmånad (procent av de svarande som an- ger respektive månad) Lämplig valmånad PHG KlQV\Q WLOO GHQ NRPPXQDOD EXG JHWSURFHVVHQ (procent av de svarande som anger respek- Vårval har inget starkt stöd bland partiernas lokala valansvariga. Påfallande många saknar en åsikt i frågan, vilket tyder på att frågan endast i mycket begränsad utsträckning uppfattas som viktig. Den omständighet som kan få flest av de valansvariga att vilja byta bort septembervalet mot val är just hänsynen till den NRPPXQDOD budgetprocessen, det vill säga ett syskonargument till det som används av förespråkarna på riksnivån. Till denna faktor är också de flesta argument för att flytta valdagen kopplade, vilket gör resultatet 9DO Sn YnUHQ" 239 Andelen av de lokalt kampanjansvariga som föredrar septemberval minskar från när de uppmanas att ta hänsyn till budgetprocessen. Som de flesta nutida förändringsförslag som rör valordningen skulle införandet av vårval möjligen kunna lösa det aktuella problemet (konflikter mellan budgetberedning och allmänna val ) men orsaka en rad följdfel som kanske måste åtgärdas i ett senare skede. Enligt vår uppfattning måste valårsvårarnas riksdagsarbete förändras radikalt för att få plats med en lång valkampanj – oavsett om valet sker , april, maj eller juni. Säsongerna i riksdagsåret är styrande för en lång rad andra verksamheter än de som är direkt inbegripna i budgetprocessen. En vårvalskampanj – eller om eventuellt skilda kommunval också förläggs – innebär en återkommande hicka i vårens riksdagsarbete. Även när vi, som med den här argumentationslinjen, väljer att enbart ta hänsyn till riksdagsarbetet, finns alltså goda motargument för att behålla septembervalen. De nuvarande septembervalen ger visserligen också återverkningar på riksdagsarbetet i samband med valen, men här kan åberopas av ackumulerad praxis. Vårt huvudbudskap är att tidpunkten för demokratiska val och goda valrörelser i första hand bör väljas för att passa PHGERUJDUQD, inte politiker eller andra aktörer. Idén om den goda valrörelsen förutsätter att så många medborgare som möjligt faktiskt har möjlighet att delta. Att medborgare har formell rösträtt räcker inte. Valsystemet bör enligt vår uppfattning vara designat för att i så hög utsträckning som möjligt sänka kostnaderna för medborgerligt deltagande. Låt oss avsluta med att poängtera den stora betydelsen av långsiktig stabilitet i valordningen i en demokrati. Det är inte enbart ekonomiska aktörer på finansmarknaderna som mår bra av förutsebarhet. Stabila institutionella lösningar är av stor betydelse även för medborgarna. Det vore därför olyckligt att understödja en praxis som innebär ständiga förändringar av demokratins spelregler för att tillfredsställa, som vi uppfattar det, mer kortsiktigt uppkomna behov. Entusiasmen över den nya statliga budgetprocessen är uppenbarligen stor, och det med rätta eftersom den tycks ha blivit en stor framgång. Vi bedömer det dock som sannolikt att kläcker fler goda idéer av det här slaget . 240 9DO Sn YnUHQ" inte att föreslå genomgripande förändringar av valsystemet vid varje nytt sådant tillfälle.