sou · GPB324d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Om den bidragsgrundande inkomsten är högre reduceras bostadsbidraget av den överskjutande inkomsten. Bidrag som beräknas till mindre belopp än för betalas inte ut. Bostadsbidrag betalas ut löpande som ett preliminärt bidrag vilket baseras på en inkomst som den sökande själv uppskattar. Den sökande skall göra en uppskattning för hela det kalenderår som han eller hon söker bidrag för. Det preliminära bidraget beviljas och lämnas från och med månaden efter den då rätten till bidrag har uppkommit. Inträffar ändrade förhållanden är bidragstagaren skyldig att anmäla detta till . Det preliminära bidraget kan sättas ned om något har inträffat som kan påverka bidraget. Preliminärt bidrag kan också höjas, vilket kräver en ny ansökan. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av taxe- ringen för varje kalenderår. Den som har haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppgavs till , får en tilläggs- utbetalning med ränta. Den som uppgivit för låga inkomster, får betala tillbaka det belopp som har betalats ut för mycket, plus en avgift. Skillnadsbelopp skall emellertid inte betalas ut eller betalas tillbaka. Eftergift av återbetalningsskuld kan under vissa begränsade förutsättningar lämnas helt eller delvis. De bidragstagare, som inte bedöms kunna fullgöra sin återbetalningsskyldighet under över- skådlig tid, kan medges eftergift. Detta gäller dock inte om bidragstagaren inte har fullgjort sin uppgiftsskyldighet eller, medvetet eller av oaktsamhet, lämnat felaktiga uppgifter om sin ekonomi. Inkomstunderlagen vid beräkning av bostadsbidragen anknyter till stor del till inkomstslagen inom beskattningen. Den bidrags- grundande inkomsten motsvarar summan av inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Vissa tillägg och avdrag görs dock. Bidragsgrundande inkomst av tjänst beräknas med utgångspunkt i inkomstskattelagen. Reglerna för avdrag för resor och övriga kostnader är det samma inom bostadsbidragssystemet som inom inkomstskattesystemet. Den motsvarar således taxerad inkomst. Vad gäller inkomst av kapital räknas även hemmavarande barns inkomster med som bidragsgrundande inkomst. Det är endast inkomst av kapital överstigande och barn som beaktas. När makar/sambor söker bostadsbidrag gemensamt delas barns kapitalinkomst lika mellan de sökande. Det gäller även om endast en av dem har vårdnaden om barnet. Realisationsvinster skall också inkluderas i den bidrags- grundande inkomsten. Avdrag får dock göras för realisations- förluster som har uppstått under . Inga undantag görs för realisationsvinster till följd av fastighetsförsäljning. Dock gäller skattelagstiftningens regler om uppskovsavdrag. Med hänsyn till att uppgifter om förväntad inkomst för en näringsidkare kan vara svårare att kontrollera uppgifter än från löntagare, finns i 21 a § bostadsbidragslagen en särskild presum- Den innebär att för sökande som har inkomst av näringsverksamhet skall denna inkomst antas vara minst lika hög som den, som har fastställts vid senaste taxeringsbeslut. Om särskilda skäl föreligger skall dock inkomsten uppskattas till ett lägre belopp. Vad gäller beräkningen av bidragsgrundande inkomst av närings- verksamhet görs vissa justeringar av den taxerade inkomsten. Prin- cipen är att samma beräkningssätt skall användas för inkomst av näringsverksamhet som för beräkning av inkomst av tjänst och kapital. Det bidragsgrundande beloppet skall ökas med belopp varmed inkomst av näringsverksamhet har minskats genom avdrag för årets avsättning till periodiseringsfonder ökning av expansionsmedel utgift för egen pension upp till ett halvt basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring samt avdrag för underskott från tidigare beskattningsår enligt 40 kap. inkomstskattelagen. På motsvarande sätt skall det bidragsgrundande beloppet minskas med belopp varmed inkomst av näringsverksamhet har ökats genom årets upplösning av periodiseringsfonder minskning av expansionsmedel. Även skattefria stipendier , utlandsinkomst och sjöinkomst räknas med i den bidragsgrundande inkomsten. Av de obeskattade stöden är det endast bidragsdelen av studie- stödet som räknas med i den bidragsgrundande inkomsten. Inte heller socialbidrag beaktas. Bostadsbidraget påverkas också av förmögenhet. Även hemmavarande barns förmögenhet räknas med. Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras av den del av hushållets sammanlagda förmögenhet som överstiger . Förmögenhetsvärdet i den bostad för vilken bidragstagaren har sökt räknas inte in i förmögenhetsunderlaget. Inte heller beaktas skulder med säkerhet i bostaden. Förmögen- heten avrundas nedåt till helt tiotusental kronor. Tillägg till makars eller sambors förmögenhet fördelas mellan de två i förhållande till storleken av var och ens förmögenhet. Vidare fördelas tillägget för barns förmögenhet lika på de sökande; det gäller även om endast en av dem har vårdnaden om barnet. Enligt den s.k. generalklausulen i 27 § bostadsbidragslagen kan , om det är uppenbart att den sökande på grund av hushållets inkomst- eller förmögenhetsförhållanden eller något annat förhållande inte behöver det bidrag som kan beräknas enligt lagen, efter särskild utredning avslå en ansökan, dra in eller sätta ned bidraget. Sådant beslut får fattas utan hinder av att det på andra ställen i bostadsbidragslagen framgår att viss inkomst eller förmögenhet inte skall räknas in i den bidragsgrundande in- komsten. Målet med underhållsstöd är att föräldrar skall ta sitt ekonomiska ansvar gentemot de barn de inte sammanlever med, som staten garanterar dessa barn en rimlig ekonomisk standard. Underhållsstöd lämnas med per barn och månad till barn med särlevande föräldrar. Barnet måste varaktigt bo hos en av föräldrarna och vara folkbokfört där. Denna förälder, som kallas boförälder, måste bo i . Underhållsstöd kan också betalas ut om en av föräldrarna är död och barnpension enligt lagen om allmän försäkring inte betalas till barnet. I tre fall kan bidraget kan också utges i form av s.k. utfyllnadsbidrag: om den sökande begär det, om barnet varaktigt bor hos båda föräldrarna, s.k. växelvis boende, eller om det finns grundad anledning anta att en förälder på annat sätt betalar underhåll till barnet som motsvarar återbetalningsskyldigheten enligt reglerna om underhållsstöd. När underhållsstöd lämnas i form av utfyllnadsbidrag föreligger inte någon återbetalningsskyldighet till . Utfyllnads- bidraget är alltså ett rent stöd från staten. Om barnet, enligt den senaste taxeringen, har egna inkomster , reduceras stödet. Den förälder som barnet inte bor tillsammans med (den bidrags- skyldige) skall helt eller delvis betala tillbaka underhållsstödet till staten. Återbetalningsskyldigheten kan vara noll och högst per barn och månad. Återbetalningsbeloppet beräknas som en viss andel av den bidragsskyldiges inkomst enligt den senaste taxeringen, efter ett avdrag på . Andelen varierar med det totala antalet barn som den bidragsskyldige är underhålls- skyldig för enligt 7 kap. 2 § (styvbarn beaktas alltså inte). Vid ett barn är andelen , vid två barn per barn, dvs. högst , vid tre barn per barn, dvs. högst , vid fyra barn per barn, dvs. Hur återbetalningsprocenten varierar med den bidragsskyldiges totala antal barn och de barn han eller hon är återbetalningsskyldig för redovisas i tabell 1. Tabell 1 Återbetalningsprocent för bidragsskyldiga fördelade efter antal barn med underhållsstöd och totalt antal barn Antal barn med underhållsstöd Omräkning av återbetalningsbelopp sker från . och avtal om underhållsbidrag till barnet har betydelse för återbetalningsskyldigheten endast när den bidragsskyldige bor utomlands. Om den bidragsskyldige inte anser sig kunna betala det beslutade återbetalningsbeloppet kan han eller hon ansöka om anstånd med betalningen. Anstånd kan beviljas helt eller delvis för att den bidragsskyldige skall få behålla vad som behövs för familjens försörjning. Beräkningen av detta belopp görs på samma 7 kap. 4 och 5 § utsökningsbalken. Anstånd kan också beviljas med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden eller andra särskilda förhållanden. Om det finns synnerliga skäl bl.a. med hänsyn till den bidragsskyldiges ekonomi, får helt eller delvis efterge statens fordran. För obetalda återbetalningsbelopp skall den bidragsskyldige erlägga ränta. Räntan fastställs av regeringen till en nivå som motsvarar genomsnittet av statens utgifter för upplåning . Räntan är reducerad eftersom den inte är avdragsgill vid taxeringen. Räntesatsen för har fastställts till . Om den bidragsskyldige inte betalar fastställt åter- betalningsbelopp i rätt tid, och inte heller har beviljats anstånd med betalningen, överlämnas fordran till kronofogdemyndigheten för indrivning. Enligt 4 § indrivningsförordningen (1993:1229) skall en fordran avseende underhållsstöd i normalfallet överlämnas till kronofogdemyndigheten för indrivning senast efter det att den skulle ha betalats. Tiden kan dock förlängas om det kan antas att den bidragsskyldige kommer att slutbetala förfallna återbetalningsbelopp. Bestämmelserna i om allmän försäkring (AFL) om om- prövning, ändring och överklagande av beslut tillämpas också i ärenden om underhållsstöd. Kostnaderna för underhållsstödet täcks av statsmedel i den mån stödet inte återbetalas av de bidrags- skyldiga. Föräldraförsäkringen består av föräldrapenning, tillfällig föräldra- penning och havandeskapspenning. Föräldrapenningen syftar till att stödja båda föräldrarnas möjlig- het att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Föräldra- penning kan man få med anledning av ett barns födelse eller adoption under sammanlagt . För att ha rätt till föräldrapenning måste föräldern ha varit inskriven hos försäkrings- kassan i minst före den dag för vilken föräldra- penning skall utbetalas. Hel föräldrapenning är lägst per dag (garantinivå). Den som har en sjukpenning som överstiger garantinivån kan få föräldrapenning som motsvarar sjukpenningen . Ersättningen är i sådana fall av den sjukpenning- grundande inkomsten. Den högsta ersättningsgrundade inkomsten är 7,5 prisbasbelopp. En förutsättning för att man skall få ersättning enligt sjukpenningnivå är att man varit försäkrad för en sjukpenning som är högre än garanti- nivån i minst före barnets födelse eller beräknad tid för födelsen. För övriga som kan betalas ut enligt sjuk- penningnivå finns inga krav på viss tids sjukpenningförsäkring över garantinivån. För de resterande får alla garantibeloppet på per dag. Om föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet har var och en rätt till hälften av det totala antalet dagar. En förälder kan överlåta rätten till föräldrapenning till den andre föräldern med undantag av , den s.k. pappa-/mammamånaden. Dessa ersätts enligt sjukpenningnivån. En förälder som ensam har vårdnaden om barnet får själv ta ut alla dagarna. Dagarna med föräldrapenning kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv eller fjärdedels ersättning. Dagarna kan tas ut till dess barnet fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet avslutat det första skolåret. Modern har även rätt till föräldrapenning före barnets födelse. Den betalas ut tidigast från och med den före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. I propositionen 2000/01:44 föreslår regeringen att de dagar som ersätts med sjukpenninggrundande inkomst utökas från 360 . Sammanlagt med ersättning motsvarande sjuk- penninggrundande inkomst reserveras för mamman respektive pappan. Även en femte ersättningsnivå, en åttondel, föreslås införas i föräldraförsäkringen. Förlängningen och den nya förmånsnivån föreslås träda i kraft . Förslaget behandlas av 2001. Tillfällig föräldrapenning syftar främst till att göra det möjligt för föräldrar att vara hemma från arbetet när barnet är sjukt. Man kan också få tillfällig föräldrapenning i form av pappadagar. Er- sättningen är av den sjukpenninggrundande inkomsten. En förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda ett sjukt barn är berättigad till tillfällig föräldrapenning. Detta gäller om barnet är . I vissa fall kan ersättning betalas ut för barn . Föräldrar till barn som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) kan även få ersättning för vård av sjukt barn i åldern 16–(ibland ). Normalt kan man få ersättning för per barn och år. Dagarna kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv eller fjärdedels ersättning. Fadern har rätt att ta ut 10 dagars ersättning i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, biträda i hemmet eller vårda barn. Motsvarande gäller, i tillämpliga delar, för en fader vid adoption av barn, om barnet inte har fyllt . Rätten till föräldrapenning kan i vissa situationer överlåtas till en annan person, som istället för föräldern stannar hemma från sitt arbete från sitt arbete för att vårda barnet. I propositionen 2000/01:44 lämnar regeringen också förslag till nya förmåner inom den tillfälliga föräldrapenningen. En ny förmån motsvarande faderns särskilda dagar i samband med barns födelse eller adoption föreslås. Dessutom föreslås att när en förälder inte kan vårda sitt barn på grund av egen sjukdom eller smitta och får sjukpenning, sjuklön eller motsvarande ersättning eller smittbärar- penning skall en annan försäkrad som vårdar barnet kunna ges rätt till tillfällig föräldrapenning. Vidare föreslås också att kontaktdagar återinförs inom den tillfälliga föräldrapenningen. Även havandeskapspenning brukar räknas in i den del av det ekonomiska stödet som är riktat till familjer och barn. Kvinnor som på grund av graviditet inte kan fortsätta förvärvsarbete kan få havandeskapspenning. Ersättningen betalas endast ut om arbets- givaren inte kan omplacera kvinnan till annat arbete. Havande- skapspenning ges under under de två sista måna- derna av graviditeten. Ersättningen är av den sjuk- penninggrundande inkomsten. Barn som inte har fyllt har rätt till barnpension från folk- och tilläggspensioneringen om en av eller båda föräldrarna avlidit. Om barnet studerar på grundskole- eller gymnasienivå, och studierna ger rätt till förlängt barnbidrag eller studiebidrag, kan han eller hon få förlängd barnpension längst till och med juni det år som 20- årsdagen infaller. Barnpension från folkpensionen är alltid av prisbasbeloppet1 om den ena föräldern har avlidit och av prisbasbeloppet om båda föräldrarna har avlidit. Detta gäller dock endast om föräldern respektive föräldrarna har minst 40 bo- sättningsår i eller har med ATP-poäng, annars räknas pensionen av med 1/40 respektive 1/30 som saknas. Underhållsstöd kan betalas ut om barnet inte har rätt till barn- pension från folkpensioneringen för att den avlidne föräldern inte har varit bosatt eller inte har arbetat i . Från tilläggspensionen får barnet av varje avliden förälders ATP. Om barnet har syskon läggs av ATP-beloppet till för varje syskon. Summan delas lika mellan barnen. Förutsättningarna för att få barnpension i form av tilllägs- pension är att den avlidna föräldern hade ATP eller skulle ha haft rätt till ATP. Den sammanlagda barnpensionen (folkpension och ATP) skall alltid utgöra av basbeloppet för varje avliden förälder. Vårdbidrag för funktionshindrade barn är ett ekonomiskt stöd till förälder som vårdar ett sjukt eller funktionshindrat barn i hemmet. Ett krav är att barnet behöver särskild tillsyn och vård . Föräldern kan även få vårdbidrag om barnets sjukdom eller funktionshinder förorsakar merkostnader. Vårdbidraget är en folkpensionsförmån och kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedelsförmån. Ett helt vårdbidrag uppgår till 2,5 basbelopp och är skattepliktigt; vårdbidrag för ökade om- kostnader är dock skattefritt. Bidraget betalas ut längst till och med den månad barnet fyller . Vid adoption av ett utländskt barn kan ett skattefritt bidrag till kostnader för internationell adoption på erhållas. För att bidrag skall utgå skall barnet vara utländsk medborgare och inte vara bosatt i när de blivande adoptivföräldrarna får barnet i sin vård. Barnet får inte heller ha fyllt . Vidare måste adoptionen vara godkänd av svensk domstol eller för internationella adoptionsfrågor, . 1 Prisbasbeloppet uppgår till I alla nordiska länderna finns offentligt finansierad barnomsorg. Ansvaret för utförandet ligger främst på kommunerna. Man har emellertid valt att utforma stödet till barnomsorgen på något olika sätt. och har vårdnadsbidrag till småbarnsföräldrar. Uppgifterna i denna bilaga är hämtade från utredningens studie- besök i och . I tablån redovisas hur stor andel av barnen i olika åldersintervall som 1999 hade plats i offentlig barnomsorg i , och . Den visar att andelen barn som har plats är högst i och lägst i . I är barnomsorgen inte fullt utbyggd. Täckningen för 1–5-åringar är . Den norska regeringen har aviserat att man kommer att lämna en proposition till där man avser, att föreslå att kommunerna får en lag- stadgad skyldighet att erbjuda daghemsplats till alla, som så önskar. Det kommer dock inte att innebära att daghemsplats blir en individuell rättighet för den enskilde. Förslaget avser både offent- liga daghem och privata som får statligt bidrag. Barnomsorgsavgifterna skiljer sig åt mellan olika kommuner. I vissa fall kan en daghemsplats kosta . I har varje barn under skolåldern dagvårdplats (daghem eller familjedaghem) ordnad av kommunen, när föräldra- 1 , Tillgång och efterfrågan på barnomsorg. Enkät till föräldrar med barn i åldern 1–(2000). omfattades av alla barn under skolåldern av dagvård ordnad av kommunen. Av alla barn var i dagvård ordnad av kommunen och av 3–6-åringarna . Den kommunala av- giften räknas ut enligt en procentsats som bestäms av familjens storlek och inkomster. Avgiften får emellertid, enligt lag, inte överstiga ett maximibelopp, som för tillfället uppgår till drygt 1 100 mark per barn. För det andra barnet i familjen är avgiften i regel lika stor som för den första, men för varje följande barn är avgiften av avgiften för det första barnet. Under utredningens studiebesök framkom att det finska stödet för privat vård, som betalas ut om föräldrarna väljer att ha barnet hos en privat dagbarnvårdare eller på ett privat daghem, medför att det ibland blir förmånligare för familjerna att använda privat barnomsorg än offentlig barnomsorg. Det finns kommuner som inte bygger ut den offentliga barnomsorgen utan istället gör det förmånligare för familjerna att använda sig av privata alternativ. och har valt att utforma sina vårdnadsbidrag något olika. bidrag består av två delar, en del som alla stödberättigade får och en del som beror på familjens inkomst och storlek. Det norska bidraget består endast av en icke inkomst- prövad del. Det norska vårdnadsbidraget, kontantstöd till småbarnsföräldrar, kan ges för barn mellan ett och . Kontantstödet trappas ned om man har barnet i ett daghem som får statsbidrag. Om barnet är där utgår inget bidrag alls. Fullt kontantstöd uppgår till . Stödet är obeskattat. Ingen inkomstprövning sker. Tablån nedan visar hur kontantstödet trappas ned om barnet är i daghem. Vidare har föräldrar i med barn rätt till inkomstavdrag vid beskattningen för dokumenterade utgifter för tillsyn av barn. Avdraget kan maximalt uppgå till för ett barn och för två eller flera barn. Den norska , Statistisk Sentralbyrå, har givit ut en rapport om arbetskraftsdeltagande och användning av kontantstödet . Rapporten visar att det är högre överensstämmelse mellan önskad och faktisk tillsynsordning bland föräldrar till barn som har daghemsplats än bland de föräldrar som är hemma med barnen. Familjer som består av två försörjare med högst en arbetsinkomst och mödrar med låg utbildning mottar kontantstöd i högre grad än yrkesaktiva ensamförsörjare och högutbildade mödrar. Vidare har det visat sig att införandet av kontantstöd har haft en viss betydelse för hur mycket mödrarna arbetar; i familjer som mottar kontantstöd uppger fyra av tio mödrar att de arbetar eller studerar mindre efter att de fick stödet. Däremot går det inte att utläsa några större skillnader för fäderna. I finns flera stödformer för vård av små barn. De kan sägas bestå av stöd för vård av barn i hemmet, stöd för privat vård av barn och dagvård ordnad av kommunen. Stöd för vård i hemmet betalas till familjer med barn som inte upptar en av kommunen ordnad dagvårdplats. Det betalas även ut för familjens eventuella övriga barn under skolåldern om de inte upptar en dagvårdplats eller om familjen väljer att ta emot stöd för privat vård. Stödet kan beviljas direkt efter att utbetalningen av föräldrapenning har upphört. Hemvårdstödet omfattar en vårdpenning, som betalas för varje stödberättigat barn. Vårdpenningen för ett barn uppgår till 1 500 mark och 500 mark för varje därefter följande barn . För barn men under skolåldern är vård- penningen 300 mark . Utöver vårdpenning kan man få ett vårdtillägg. Beloppet beror på familjens storlek och inkomster. Tillägget ges bara ut för ett barn. Maximibeloppet är 1 000 mark . Följande tablå visar vårdtilläggets inkomstgränser och hur mycket inkomst över gränserna minskar tillägget. 2 Barnfamiljers tillsynsordningar, yrkesdeltakelse og bruk av kontantstötte . Rapporter 1999/27. Bilaga 4 SOU 2001:24 Stödet för hemvård är skattepliktigt. Stöd för privat vård av barn betalas direkt ut till den vård- producent, privat daghem eller privat dagbarnvårdare, som för- äldrarna har valt att anlita istället för kommunalt ordnad dagvård. Stödet kan betalas för vart och ett av familjens barn från det att föräldrapenningen upphör, till dess barnet når skolålder. Om det finns ett barn i familjen kan föräldrarna välja antingen hemvårdsstöd eller privatvårdsstöd. Om hemvårdsstöd beviljas för barn kan familjen inte få privatvårdstöd för de andra barnen. Stödet för privat vård består av en vårdpenning och ett vårdtillägg. Vårdpenningen uppgår till 700 mark per barn. Hur stort vårdtillägget är beror på familjens storlek och inkomster. Tillägget kan högst uppgå till 800 mark . Följande tablå visar vårdtilläggets inkomstgränser och hur mycket inkomster över gränserna minskar tillägget. Stödet beskattas som inkomst hos vårdproducenten. I garanterades 1998 barn i åldrarna 0–plats inom barnomsorgen i av kommunerna. har kommunerna haft möjlighet att ge ett ekonomiskt tillskott till för- äldrarna om de väljer privat omsorg istället för den offentliga barn- omsorgen. –en översikt av svenska och ett urval av brittiska och amerikanska studier Barnfamiljers hushållsekonomi påverkas i stor utsträckning av skatter, bidrag och andra transfereringar från den offentliga sektorn. Barnbidrag, bostadsbidrag, underhållsstöd m.m. är alla ägnade att omfördela ekonomiska resurser till förmån för barn- familjerna. Dessa inkomstomfördelningar medför att den eko- nomiska politiken påverkar barnfamiljernas ekonomiska beteende i olika avseenden. Ett sådant är föräldrarnas arbetsutbud. Intresset inom den empiriska forskningen om hur inkomst- skatter och bidrag påverkar individers arbetsutbud har från att framför allt ha koncentrerats till medelålders män förskjutits mot barnfamiljer i allmänhet och i synnerhet mot ensamstående mödrar. En orsak till detta intresse är att man funnit att dessa gruppers arbetsutbud i hög grad påverkas av ekonomiska incitament, troligen på grund av att de värderar sin fritid, som kan ägnas åt omsorg om barnen, högre än de flesta andra grupper. Det har också funnits en politisk vilja, framför allt i och där den mesta forskningen om arbetsutbud sker, att öka de ekonomiska incitamenten till förvärvsarbete för barnfamiljer med små möjligheter att skaffa sig en hög förvärvsinkomst. I denna översikt ger jag först en kort redogörelse för de teo- retiska utgångspunkterna för empiriska arbetsutbudsstudier och hur resultaten för dessa kan användas för att analysera effekterna av ekonomisk politik; därefter ger jag en kort översikt av aktuella svenska studier inom området; sedan följer sammandrag av ett ur- val av studier från och om barnfamiljers arbetsutbud. Empiriska arbetsutbudsstudier bygger på konsumtionsteori.