sou · GPB328d3 · 2002-01-01 00:00:00 — Vissa yttranden med ett visst typiskt innehåll eller syfte har, av olika anledningar, inte ansetts ha med yttrandefriheten att göra, t.ex. vissa former av kommersiell reklam och barnpornografi. I dessa fall har olika lagstiftningstekniska alternativ stått till buds. Ett alternativ har varit att uttryckliga undantag införts i grundlagarna och att deras tillämpningsom- råde därmed har begränsats, såsom är fallet med t.ex. ingripande mot upphovsrättsintrång eller mot tobaks- och alkoholreklam. Sådan utmejsling från grundlagsskyddet har genomförts trots att det i vissa fall har varit fråga om yttranden som typiskt sett kan innebära ett utövande av tryck- respektive yttrandefriheten. Ett annat alternativ har varit att över- lämna frågan till rättspraxis såsom har skett för exempelvis bedrägeri som begås via något av de skyddade medierna. I dessa fall har frågan gällt TF:s och YGL:s egenskap av särskilda straff- och processlagar. Ingripande har kunnat ske med motiveringen att åtgärden i fråga inte utgör ett missbruk av tryck- eller yttrandefriheten och med hänvisning till de angivna syftena med grundlagarna. Ett tredje alternativ har varit att kriminalisera de oönskade yttrandena som tryck- respektive yttrandefrihetsbrott, dvs. yttrandena omfattas av grundlagsskyddet men betraktas som en överträdel- se av den skyddade yttrandefriheten och kan därför beivras i efterhand enligt den ordning som grundlagarna stadgar. 4.2Historisk förklaring till den svenska lagstiftningstekniken i TF Det särskilda yttrandefrihetsskydd som de svenska grundlagarna TF och YGL garanterar skiljer sig i flera avseenden från motsvarande regleringar i andra länder: Framför allt består skillnaden i att skyddet består av en detaljreglering i grundlagsform som omfattar både konstitutionella skyddsregler, t.ex. censurförbud, och straff- och processregler för be- ivrandet av missbruk av den garanterade friheten och att det är mediebundenhet (teknikberoende), dvs. skyddet är knutet till använd- ning av vissa närmare utpekade medieformer, tryckt skrift, TV och ra- dio m.fl. Denna lagstiftningsteknik är den huvudsakliga orsaken till många av de problem som har uppstått vid tillämpningen av grundlagsskyddet på nya medier. Den stabilitet och tydlighet som det formella tillämpningsområdet innebär har ansetts ge så stora fördelar att inga alternativ har ansetts acceptabla för svenska förhållanden. Den mer än 200-åriga rättstraditionen på området har också stor betydelse. Mot den bakgrunden kan det vara intressant att fråga sig hur det kommer sig att fick en sådan reglering och varför inget annat land har valt samma lagstiftningsteknik. Förmodligen är det inte möjligt att ge ett klart och enkelt svar på den frågan eftersom den första tryckfrihetsför- ordningen av var produkten av en mängd faktorer. Inte minst spelade den politiska utvecklingen stor roll. Frihetsti- dens parlamentarism var ständigt hotad av dem som ville återinföra enväldet vilket också lyckades i och med statskupper (1772 och 1789). Det fanns därför anledning att stifta lagar som skulle motverka en sådan utveckling och underlätta bedrivandet av opposition i sådana orostider. Ett generellt stadgande till skydd för yttrandefriheten skulle tämligen enkelt kunna kringgås. Tryckfrihetsförordningens detaljerade regelsystem i grundlagsform medgav betydligt mindre tolkningsutrymme för de makthavande och ett säkrare skydd för oppositionen att få göra sin röst hörd. Det medgav också en bättre kontroll av statsverksamheten. Tryckfriheten var således till en början främst ett vapen för oppositio- nen och många av dem som propagerade för tryckfrihet avsåg inte att den skulle gälla för alla och för vilket ämne som helst. Det var inte heller ovanligt att de som i opposition hade kämpat för tryckfriheten vidtog åtgärder när de själva kom till makten för att begränsa tryckfriheten för sina politiska motståndare. Det intressanta är dock att konstatera att grundprinciperna för den nuvarande tryck- och yttrandefrihetsregleringen lades i och med antagandet av den första tryckfrihetsförordningen 1766 och att den då använda lagstiftningstekniken lever kvar än . var det främsta medlet för yttrandefriheten boktryckar- konsten och den tryckta skriften. När yttrandefriheten skulle garanteras fann man det förmodligen tämligen naturligt att knyta lagstiftningen till tekniken, nämligen användningen av tryckpressen.55 Den tidigare censur- lagstiftningen, som kan betraktas som tryckfrihetslagstiftningens företrä- dare, var redan från början knuten till innehavet av tryckpress. Dess innehavare, boktryckarna, betraktades som kungliga tjänstemän och var skyldiga att lämna tryckalster för granskning innan de publicerades. Det krävdes också tillstånd för att inneha en tryckpress. Tillstånden kunde dras in då innehavaren hade misskött sig och publicerat tryckalster som inte höll sig innanför de uppsatta ramarna. Tryckfrihetsregleringen 1766 tillät visserligen betydligt större frihet att trycka vad man ville men i likhet med censurlagstiftningen var den fortfarande en ansvarsreglering. Den väsent- liga skillnaden låg i att ingripanden fick ske först efter publiceringen. Detta förklarar dock inte varför inte utvecklingen gick samma väg i andra länder. I stort sett var ju den tekniska och politiska utvecklingen densamma i hela . Upplysningstidens idéer gav upphov till den nya politiska utvecklingen och omvälvningar i de europe- iska staternas statsskick. Hur kommer det sig att inte alla, eller åtminstone några, andra länder skapade liknande tryckfrihetsgarantier som i ? En tänkbar förklaring kan vara att den politiska utvecklingen i under den s.k. frihetstiden – då TF 1766 tillkom – i många avseenden hade gått längre än i många andra länder. När yttrandefrihetsregleringarna i andra europeiska länder tillkom hade utgivningsverksam- heten åtminstone delvis skilts från produktionsverksamheten (tryckeriet). Fristående förlag och tidningsredaktioner började utvecklas och moderna tidningsföretag ersatte den ensamme tryckaren som också fungerade som redaktör. Med hänsyn till den utvecklingen kan det ha varit mer naturligt att inte knyta yttrandefrihetsregleringen till produktionstekniken, tryck- pressen. I stället blev det vanligen generella regleringar av yttrandefriheten kompletterade med någon form av presslagstiftning. 55 Det kan dock noteras att TF 1766 gällde en frihet att yttra sig i både tryck och skrift, vilket också framgår av lagens rubrik, . Maj:ts nådige Förordning angående Skrif- och Tryckfriheten. Den handskrivna skriften var fortfarande ett alternativt massmedium, (se ovan). var ett av de få länder som var före med att införa en begränsad form av yttrandefrihet. avskaffades förhandsgransk- ningen av det tryckta ordet. Att utvecklingen i inte gick samma väg som i kan troligen förklaras av den angloamerikanska rättstra- ditionen i vilken rätten utvecklas främst genom rättspraxis. Att lagstifta i detalj om tryckfriheten framstod antagligen för engelsmännen som något udda. Almerud, Nya vägar för boken. Rapport från ett projekt, Kungliga biblio- tekets rapport nr 26, Axberger, Tryckfrihetens gränser, , 1984 m.fl., Kommentar till III, 1967 , m.fl., . Följdförfattningar, , 2000 , Herdenberg, Nätjuridisk guide. Frågor och svar om Internet, , 1999 , , Europarättens grunder, 1999 , IT-relaterad brottslighet, 2000:2 Bååth, Tryckfrihetslagstiftningen i och några fremmande länder, typografiska anstalt, 1909 Carlén-Wendels, Nätjuridik. Lag och rätt på Internet, tredje upplagan, , 2000 , , Rasism, dis- kriminering och motstrategier i ett lokalt och globalt perspektiv, 1999 Danowsky, Hultengård, Medier, Internet och juridik, en rättslig vägled- ning för medieföretag från Tidningsutgivarna, 2000 Det IT-rättsliga observatoriets rapport 5/98, Spam!? Dokumentation från två samtal om en ny företeelse och dess rättsliga konsekvenser Det IT-rättsliga observatoriets rapport 8/98, En missbruksmodell? Obser- vatoriets överväganden om vissa frågor rörande PuL och om utform- ningen av en missbruksmodell Det IT-rättsliga observatoriets rapport 10/99, Teknikoberoende yttrande- frihetsreglering? - ett diskussionsunderlag, Eek, Nya tryckfrihetsförordningen. Svensk pressrätt i systematisk fram- ställning, och , 1948 Eek, Om tryckfriheten, Gebers, 1942 Fahlbeck, Tryckfrihetsrätt, 1951 nr 8/00 , grundlagar med förklaringar, P.A. och söners förlag, 1902 Kap. 1-12, AB, 2000 Kap. 13-24, , 2000 Jareborg, Brotten, tredje häftet, , 1986 , grundlagar och tillhörande författningar med förkla- ringar, tredje upplagan, P. A. och söners förlag, 1937 , grundlagar och tillhörande författningar med förkla- ringar, elfte upplagan, P. A. och söners förlag, 1971 , One book att a time. Print on demand, Teldok report 122 E, 1998 , Privatliv och Internet - som olja och vatten, Teldok och KFB - kommunikationsforskningsberedningen, 2000:16, , 134, , Ragnemalm, grundlagar och tillhörande författningar med förklaringar, tolfte upplagan, Publica, 1980 Peurell, Users and producers on line, i samarbete med , 2000 , Spelregler för press, radio, TV, Radio- och och och TV, Att sända digital marksänd TV, andra upplagan, 1999 Radio- och och och TV, Att sända närradio, 1999 Radio- och och och TV, Att sända program i kabel, tredje upplagan, 1999 Radio- och , Att sända program över satellit, första upplagan, 1999 Radio- och och och TV, Att sända radio- och TV med tillfälligt tillstånd, 1998 Radio- och , En guide till digital TV, 1999 Radio- och , i svenska kabelnät, 2000 Radio- och , Närradion i , utgiven Radio- och , Statistisk årsbok 1998, utgiven Radio- och , Statistisk årsbok 1999, utgiven Radio- och , Medieutveckling , utgiven Radio- och , Medieutveckling , utgiven Radio- och , Nyhetsbrev nr 1, Reuterskiöld, grundlagar, 1924 1999:1, Hot mot anställda vid . En probleminvente- ring med förslag till åtgärder , Om yttrandefrihet och tryckfrihet, 1859 ., Tryckfrihetsrätt och annan yttrandefrihetsrätt, trettonde upplagan, , 1999 , Om konfiskation av tryckt skrift, Statsvetenskaplig tidskrift 1951, s. 130 ff Säkerhetspolisen, Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet 1998 Säkerhetspolisen, Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet 1999 m.fl., Yttrandefrihetsgrundlagen, andra upplagan, EG:s förordning nr 2887/2000 av om tillträde till accessnät EG dir. 89/552/EEG av om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra för- fattningar om utförandet av sändningsverksamhet för television EG dir. 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på be- handling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter EG dir. 95/47/EG om tillämpning av standarder för sändning av televi- sionssignaler EG dir. 96/9/EG om rättsligt skydd för databaser EG dir. 97/36/EG om ändring av dir. 89/552/EEG av om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlems- staternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverk- samhet för television EG dir. 98/84/EG av om det rättsliga skyddet för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång EG dir. 2000/31/EG av om vissa rättsliga aspekter på in- formationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden EG:s beslut 276/1999/EG av om antagande av en fler- årig handlingsplan på gemenskapsnivå för att främja en säkrare an- vändning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät EG:s förslag till access- och samtrafikdirektiv, KOM (2000) 384 EG:s förslag till direktiv om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom sektorn för elektronisk kommunikation, KOM (2000) 385 EG:s förslag till direktiv med regler om auktorisations- och tillståndssys- tem, KOM (2000) 386 EG:s förslag till direktiv om samhällsomfattande tjänster, KOM (2000) 392 EG:s förslag till direktiv om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, KOM (2000) 393 1940:270 med förslag till ändring i tryckfrihetsförordningen m.m. prop. 1948:230 med förslag till tryckfrihetsförordning m.m. 1964:133 med förslag till ändring i tryckfrihetsförordningen prop. 1972:5 med förslag till skadeståndslag m.m. 1973:92 med förslag till lagstiftning om straff för luftfartssabotage m.m. 1975/76:204 om ändringar i grundlagsregleringen av tryckfriheten prop. 1975/76:209, Fri- och rättigheter i grundlag 1986/87:151 om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m. prop. 1989/90:70 Våldsskildringar i rörliga bilder 1990/91:64 Yttrandefrihetsgrundlag m.m. 1990/91:179 om följdlagstiftning till yttrandefrihetsgrundlagen m.m. prop. 1993/94:10 om pliktexemplar av dokument 1993/94:118 Några rättegångsfrågor i tryckfrihets- och yttrandefri- hetsmål m.m. 1994/95:23 Ett effektivare brottmålsförfarande prop. 1995/96:160 Radio- och TV-lag 1996/97:61 Översyn av telelagen m.m. 1997/98:15 Ansvar för elektroniska anslagstavlor 1997/98:43 Tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundla- gens tillämpningsområden - barnpornografifrågan m.m. 1997/98:44 Personuppgiftslag 1997/98:184 Ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844), m.m. prop. 1997/98:190 Elektronisk handel 1998/99:92 Ändringar i telelagen m.m. 1999/2000:11 Personuppgiftslagens överföringsregler prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla 2000/01:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exe- kution 1993/94:KU21 Grundlagsändringar inför ett svenskt medlemskap i unionen 1997/98:KU18 Personuppgiftslag 1997/98:KU19 Tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundla- gens tillämpningsområden - barnpornografifrågan m.m. 1998/99:KU4 Tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundla- gens tillämpningsområden - barnpornografifrågan m.m. (vilande grund- lagsförslag och följdagstiftning) 1998/99:KU15 Personuppgiftslagen 1999/2000:KU7 Personupgiftslagens överföringsregler bet. 2000/01:KU3 Statlig förvaltning 2000/01:KU5 Lagstiftningsprocessen 2000/01:KU9 Yttrande- och tryckfrihetsfrågor SOU 1947:60 Förslag till tryckfrihetsförordning (tryckfrihetssak- kunniga) SOU 1953:14 Förslag till brottsbalk () SOU 1969:14 Filmen, censur och ansvar () SOU 1975:49 Massmediegrundlag () SOU 1975:75 Medborgerliga fri- och rättigheter (fri- och rättig- hetsutredning) SOU 1979:49 Grundlagsskyddad yttrandefrihet (Yttrandefrihetsutred- ningen) SOU 1983:70 yttrandefriheten () SOU 1990:12 Meddelarrätt () SOU 1993:10 En ny datalag () SOU 1993:37 Justitiekanslern (av JK-utredning) SOU 1996:40 Elektronisk dokumenthantering () SOU 1997:29 Barnpornografifrågan () SOU 1997:39 Integritet, offentlighet, informationsteknik () SOU 1997:49 Grundlagsskydd för nya medier () SOU 1999:30 Yttrandefriheten och konkurrensen () SOU 1999:55 Konvergens och förändring () SOU 1999:85 Bredband för tillväxt i hela landet (IT-infrastrukturutred- ningen) SOU 2000:55 Radio och TV i allmänhetens tjänst (Utredningen om radio och TV i allmänheten tjänst) SOU 2000:88 Organiserad brottslighet, hets mot homosexuella, m.m. (Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet, m.m.) SOU 2000:111 IT-infrastruktur för stad och land () SOU 2001:3 Offentlighetsprincipen och den nya tekniken (Offentlighets- DsJu 1986:4 Förslag om följdlagstiftning till en grundlagsreform angående yttrandefriheten Ds 1997:85 Remissammanställning över och Barnpor- nografiutredningens betänkanden