sou · GPB37d2 · 2002-01-01 00:00:00 — Detta skulle motsvara drygt 113 000 småhus i om blåbetonghusen vore jämt spridda över landet. Så är emellertid inte fallet. Förekomsten av blåbetonghus är mycket olika i kommunerna beroende på i vilka geografiska områden denna lättbetong och den sandbaserade lättbetongen har tillverkats. Enligt SSI finns det i landet totalt ca 300 000 bostäder i småhus och fler- bostadshus med blåbetong i större eller mindre omfattning (SSI 1993). Förhöjda radonhalter i småhus Andel bostäder med halter över /m3 Andel bostäder med halter över /m3 () m.fl. genomförde –1992 en studie av ELhushållning I Bebyggelsen, den så kallade ELIB-undersökningen (nadsforskning 1993). I projektet ingick också att undersöka inne- klimatet i drygt 3 300 slumpvis utvalda bostäder i små- och fler- bostadshus. Fullständiga mätningar av radonhalten utfördes i totalt 1 360 bostäder, 714 i småhus och 646 i flerbostadshus. Med ledning av resultatet från dessa mätningar uppskattades att antalet småhus med radonhalter över /m3 i hela landet skulle vara 70 000– 120 000. Detta motsvarade mellan och av små- husbestånd vid det tillfället. Antalet småhus med halter över gräns- värdet för nybyggnad, /m3, bedömdes vara 280 000–320 000, vilket motsvarade respektive av samtliga småhus. I svaren på vår kommunenkät redovisas att förhöjda radonhalter har konstaterats i en relativt stor del av de kontrollerade bo- städerna. Av 149 950 mätta bostäder i småhus i 163 kommuner hade 52 011 () bostäder radonhalter överstigande /m3. Av 171 571 mätta bostäder i 181 kommuner hade 23 870 () radonhalter överstigande /m3. Dessa procentsatser är betyd- ligt högre än de som anges i . Anledningen till att re- sultatet av kommunernas mätningar ger så höga procenttal är att kommunerna i sina undersökningar prioriterat mätningar i blå- betonghus och i hus på mark med risk för markradon. ELIB- studien ger därför en riktigare bild av radonsituationen i småhus i landet. Av landets kommuner har 47 svarat på frågan om hur småhusen fördelar sig efter radonhalt inom de tre riskområdena med avseende på markradon. I tabell 11.2 redovisas samtliga småhus i de 47 kommunerna och hur stor procent av småhusen som har radon- mätts. Ingen hänsyn har tagits till radonkällan, varför hus byggda av blåbetong påverkar procentsatserna inom de olika riskområdena. Inom högriskområde är andelen småhus med förhöjda radonhalter markant högre än i de två övriga områdena. Inom normal- och låg- riskområdena är det däremot ingen nämnvärd skillnad. Tabell 11.2 Radonhalter i småhus inom olika riskområden Procentuell andel i gruppen infördes ett värde på högsta tillåtna radon- dotterhalt i bl.a. nyproducerade bostäder. Fram till var värdet /m3 och gällde radondotterhaltens årsmedel- värde. Därefter har det varit /m3 och avsett radongashaltens årsmedelvärde. I enkätsvaren redovisar 27 kommuner att radonmätningar har utförts i 8 153 av 15 282 bostäder i småhus som har byggts . I av bostäderna översteg radonhalten /m3 och i översteg den /m3. Några kommuner med tillsammans drygt 2 500 bostäder byggda efter gränsvärdets införande uppger att samtliga nya småhus har radonhalter understigande /m3. I tabell 11.3 redovisas hus som har byggts . Detta innebär att de skall vara byggda så att radonhalten inte är förhöjd, dvs. inte överstiger gränsvärdet /m3. Det innebär också att det inte finns någon blåbetong i dessa hus. I tabellen har tagits med de 19 kommuner som har lämnat fullständiga svar på antalet byggda hus och fördelning på riskområden. I dessa kommuner har byggts nästan 7 900 småhus, varav 1 643 har radon- mätts. Däremot har vi inte i tabell 11.3 tagit med de två normalrisk- kommunerna som uppgett att samtliga nya småhus, 2 147 stycken, har kontrollmätts efter färdigställandet och befunnits ha radon- halter understigande /m3. Motivet till detta är att det totala antalet småhus som har radonmätts i dessa två kommuner är 700. Uppgiften om att de nybyggda småhusen har radonhalter under- stigande gränsvärdet kan därför inte grundas på faktiska radonmät- ningar. Dessutom särredovisas eftersom man där har kontrollerat radonhalten i samtliga småhus som har byggts . Tabell 11.3 Radonhalter i småhus som är byggda Procentuell andel i gruppen Av tabell 11.3 framgår att 9–av de nybyggda småhusen har radonhalter överstigande gränsvärdet för nyproduktion. Räknat i antal så utgör detta 196 av de 1 643 småhus som har kontrollmätts, dvs. Motsvarande siffror för gruppen över /m3 är 42 hus och . Noterbart är att i finns den största procentuella an- delen hus över /m3 inom lågriskområden. I gruppen över /m3 är det avrundade procenttalet lika för de tre risk- områdena. Resultatet av radonmätningarna i nybyggda hus visar att kraven på radonsäkert–radonskyddat byggande åsidosätts. Detta kan bero på bristande kunskap på såväl projekteringssidan som utförande- sidan, dvs. Vid byggande på lågradonmark finns inget motsvarande krav på radonskydd. Radonhalter i småhus efter radonsanering Antal sanerade bostäder med redovisade halter Andel bostäder med halter under /m3 Andel bostäder med halter över /m3 Andel bostäder med halter över /m3 I 135 kommuner har radonsanerande åtgärder utförts i 9 511 små- hus. Saneringar för vilka radonbidrag har sökts är nästan 10 000. Därtill kommer ett okänt antal där fastighetsägaren vidtagit åt- gärder utan kommunens kännedom. Vår bedömning är att radon- sanerande åtgärder utförts i ca 19 000 småhus i hela landet. Det redovisade resultatet av åtgärder i 3 470 småhus är att i sjönk radonhalten till en nivå under /m3, medan fort- farande efter åtgärd hade halter överstigande /m3 och över /m3. Antalet småhus som har radonsanerats skulle således vara ca 17 000, vilket innebär att det återstår 83 000 småhus att sanera. Vid SSI:s undersökning 1993 (SSI 1993) framkom att radonhalten efter sanering var högre än /m3 i av objekten. I tabell 11.4 redovisas resultatet av vår kommunenkät länsvis. Här redovisas det totala antalet bostäder i flerbostadshus i respektive län samt i de kommuner som svarat på hur många bostäder som har radonmätts. Där redovisas också det procentuella antalet bostäder som har radonhalter överstigande dels /m3, dels /m3. SOU 2001:7 Radonläget i Tabell 11.4 Radon i flerbostadshus, länsvis sammanställning >200 Bq/m3 >400 Bq/m3 18 av 25 kommuner 4 av 25 kommuner 3 av 6 kommuner 3 av 9 kommuner 6 av 13 kommuner 2 av 13 kommuner 9 av 13 kommuner 2 av 13 kommuner 6 av 8 kommuner 1 av 8 kommuner 6 av 12 kommuner 3 av 12 kommuner 1 av 1 kommun 2 av 5 kommuner 1 av 5 kommuner 24 av 33 kommuner 2 av 33 kommuner 4 av 6 kommuner 31 av 49 kommuner 3 av 49 kommuner 9 av 16 kommuner 1 av 16 kommuner 7 av 12 kommuner 3 av 12 kommuner 5 av 11 kommuner 1 av 11 kommuner Radonläget i SOU 2001:7 >200 Bq/m3 >400 Bq/m3 11 av 15 kommuner 7 av 10 kommuner 1 av 10 kommuner 5 av 7 kommuner 1 av 7 kommuner 7 av 8 kommuner 1 av 8 kommuner 10 av 15 kommuner 1 av 15 kommuner 10 av 14 kommuner 2 av 14 kommuner 183 av 288 kommuner 30 av 288 kommuner 1) Antal radonmätta bostäder i småhus och i flerbostadshus redovisas tillsammans i tabell 11.1. Antal radonmätta enligt enkät Antalet omräknat till hela landet Uppskattat antal radonmätta i hela landet Icke-radonmätta i hela landet 2 200 000 bostäder Återstår att mäta, minst Enligt svaren på kommunenkäten har radonhalten mätts i 38 206 bostäder i 183 kommuner. Dessutom redovisar 30 kommuner 35 784 ospecificerade radonmätningar i inomhusluft. Vi uppskattar att 6 000 av dessa är mätningar i bostäder i flerbostadshus. Det totala antalet kontrollerade bostäder i flerbostadshus skulle då vara ca 44 200, vilket motsvarar av bostäderna i de berörda kom- munerna. Av SCB:s fastighetsregister framgår att det totala bostadsbestånd i flerbostadshus var 2 319 332 bostäder. En omräkning av antalet radonmätta bostäder i de 213 kommunerna till hela landets bestånd av flerbostadshus visar att totalt ca 51 000 bostäder skulle vara kontrollerade. Även i detta fall kan det inte uteslutas att det finns bostäder där flera radonmätningar har ut- förts, men den procentuella andelen bör vara betydligt mindre än för småhusen. Däremot kan det finnas ett relativt stort antal bo- städer i flerbostadshus där fastighetsägaren utfört mätningar utan att rapportera detta till kommunens radonansvarige. Vi uppskattar därför det totala antalet radonmätta bostäder till 100 000, vilket innebär att det fortfarande finns ca 2 220 000 bostäder i fler- bostadshus med okända radonhalter. För att hitta samtliga bostäder med förhöjda radonhalter be- höver radonmätning inte utföras i varje bostad i ett flerbostadshus. Det bör vara tillräckligt om samtliga bostäder med markkontakt samt av de övriga kontrolleras. Detta ger ungefär 730 000 bostäder. har ca 100 000 mätts, vilket innebär att det åter- står att mäta 630 000 bostäder i flerbostadshus. 40 kommuner redovisar i vår enkät färre radonmätta bo- städer än de redovisar i SSI:s enkät . Skillnaden är 2 741 bo- städer. Detta trots att en hel del mätningar borde ha gjorts . Orsaken kan vara att man sorterat bort bostäder där radon- halten har mätts under för kort mättid eller under fel årstid enligt dagens metodanvisning. 10 av de 40 kommunerna uppger färre an- tal mätningar i den senaste enkäten även för småhus. 68 kommuner uppger att det finns blåbetong i mer omfattande grad i av bostäderna. Förekomsten av blåbetonghus är mycket olika i kommunerna beroende på i vilka geografiska områ- den denna lättbetong och den sandbaserade lättbetongen har till- verkats. Enligt SSI finns det totalt ca 300 000 bostäder med blå- betong i större eller mindre omfattning i . I beståndet av flerbostadshus finns det bostäder som med avseende på markradon bör likställas med småhus. Detta gäller hustyper som radhus och kedjehus vilka är upplåtna med hyres- eller bostadsrätt. Det gäller också bostäder i bottenvåningar i hus som saknar källar- våning samt i suterrängvåningar. 60 kommuner uppskattar att det sammanlagt finns ca 66 300 sådana bostäder i dessa kommuner, vilket är av totala antalet bostäder i flerbostadshusen. Detta innebär att det skulle kunna finnas ca 325 000 bostäder med mark- kontakt i landets flerbostadshusbestånd. Förhöjda radonhalter i flerbostadshus Andel bostäder med halter över /m3 0,8– Andel bostäder med halter över /m3 ELIB-undersökningen angav antalet bostäder i flerbostadshus med radonhalter över /m3 till 20 000–80 000, vilket motsvarar mellan och av samtliga bostäder i flerbostadshus i landet. Antalet bostäder med halter över gränsvärdet för nybyggnad är 100 000–160 000 enligt samma undersökning (5–). Procentsat- serna är beräknade på antalet bostäder 1988. Förhöjda radonhalter har konstaterats i en relativt stor del av de kontrollerade bostäderna. I 32 103 bostäder i 146 kommuner upp- mättes radonhalter överstigande /m3 i 9 081 (). Av 35 817 mätta bostäder i 135 kommuner hade 2 416 () bostäder radonhalter överstigande /m3. Dessa procentsatser är be- tydligt högre än de som anges i . Anledningen till att resultatet av kommunernas mätningar ger så höga procenttal är att kommunerna i sina undersökningar prioriterat mätningar i blå- betonghus och i hus på mark med risk för markradon. ELIB- studien ger därför en riktigare bild av radonsituationen i fler- bostadshus i landet. 59 kommuner uppger att radonsanerande åtgärder hade utförts i 2 176 bostäder i flerbostadshus, vilket motsvarar drygt 6 300 för hela landet. Dessutom har 6 kommuner uppgett att sanerings- åtgärder har vidtagits i 220 bostadshus. Därtill kommer ett okänt antal där fastighetsägaren låtit utföra åtgärder utan kommunens kännedom. Radonhalter i flerbostadshus efter radonsanering Antal sanerade bostäder med redovisade halter Andel bostäder med halter under /m3 Andel bostäder med halter över /m3 Andel bostäder med halter över /m3 Det redovisade resultatet av saneringsåtgärder i 1 376 bostäder är att i sjönk radonhalten till en nivå under /m3, medan fortfarande efter åtgärd hade halter överstigande /m3 och över /m3. Radon i skolor och förskolor Byggnader för skolor och förskolor Antal byggnader enligt enkät Antalet omräknat till hela landet Antal byggnader enligt specialräkning i Uppskattat antal i hela landet Radon från byggnadsmaterialet bör inte vara något större problem i skolor och förskolor. Detta beroende på dels att mängden blå- betong i förhållande till rumsvolymen är mindre än i bostadshus, dels att luftväxlingen är större i skolorna. Flertalet skolbyggnader innehållande blåbetong spårades . Eventuellt förhöjda radonhalter i dessa hus borde därför numera vara åtgärdade. Förhöjda radonhalter i skolbyggnader orsakas till största delen av radon från marken. Därför är det nödvändigt att ha känne- dom om antalet byggnader för att kunna bedöma framtida arbets- insatser i form av mätningar och sanering. I enkäten uppmanades kommunerna att redovisa antalet byggnader. I de 196 kommuner som svarade på frågan om antalet byggnader för skolor och förskolor finns det 13 756 byggnader. Omräknat till hela landet i proportion till folkmängden skulle det motsvara 18 460 byggnader. Antalet hus i förhållande till respektive kom- muns folkmängd är dock mycket varierande. Vi gjorde därför en specialräkning av skolbyggnader i kommun. Resultatet blev 335 byggnader för grund- och gymnasieskolan samt 225 bygg- nader för förskolan. Detta motsvarar 26 360 byggnader i hela landet, vilket troligen är något högt. Vi kalkylerar därför med 25 000 byggnader. I tabell 11.5 redovisas länsvis andelen lokaler med radonhalter över- stigande /m3 respektive /m3. Tabell 11.5 Radon i skolor och förskolor >200 Bq/m3 >400 Bq/m3 SOU 2001:7 Radonläget i >200 Bq/m3 >400 Bq/m3 28 av 49 kommuner 9 av 16 kommuner 7 av 12 kommuner 6 av 11 kommuner 11 av 15 kommuner 8 av 10 kommuner 5 av 7 kommuner 7 av 8 kommuner 9 av 15 kommuner 9 av 14 kommuner 174 av 288 kommuner Radonmätningar i skolor och förskolor Antal radonmätta enligt enkät Uppskattat antal radonmätta i hela landet Uppskattat antal som behöver mätas Eftersom den främsta radonkällan är marken måste radonmät- ningar utföras i princip på samma sätt som i flerbostadshus. Det innebär att man för att hitta alla lokaler med förhöjda radonhalter behöver mäta i alla lokaler med markkontakt samt i ett urval av lokalerna i övriga våningar. Vi bedömer att 125 000 lokaler behöver radonmätas. Av dessa är 25 000 redan kontrollerade varför det åter- står 100 000 lokaler att mäta. 72 kommuner uppger att det finns blåbetong i mer omfattande grad i av byggnaderna. Förekomsten av blåbetonghus är mycket olika i kommunerna beroende på i vilka geografiska områ- den denna lättbetong och den sandbaserade lättbetongen har till- verkats. Förhöjda radonhalter i skolor och förskolor Andel lokaler med halter över /m3 Andel lokaler med halter över /m3 Förhöjda radonhalter har konstaterats i en procentuellt sett mindre del av de kontrollerade lokalerna jämfört med bostäder i småhus och flerbostadshus. I 667 av 4 317 radonmätta lokaler i 111 kom- muner uppmättes radonhalter överstigande /m3, vilket utgör av de kontrollerade lokalerna. I 156 av 3 223 radonmätta lokaler i 62 kommuner uppmättes radonhalter över /m3, vilket utgör av de kontrollerade lokalerna. 53 kommuner uppger att radonsanerande åtgärder hade utförts i 80 lokaler i skolor och förskolor, vilket motsvarar drygt 6 300 för hela landet. Endast en mindre del av dessa kommuner redovisar resul- tatet av saneringen. I 6 kommuner har radonhalten i enstaka lokaler inte sänkts till en nivå under /m3, men under /m3. 11.4Radon i lokaler för äldreboende Enligt regeringens direktiv skall vi även redovisa radonsituationen i lokaler för äldreboende eller liknande boende. Därför fanns frågor om denna kategori av boende med i enkätformuläret. Bostäder för äldreboende upplåtna med hyres- eller bostadsrätt ingår i SCB:s statistik gällande flerbostadshus. Vi har därför valt att redovisa behovet av radonmätningar, saneringar m.m. i lokaler för äldreboende i avsnittet 11.2 Radon i flerbostadshus. Här följer endast en länsvis sammanställning av antal utförda ra- donmätningar och resultatet av dessa. I tabell 11.6 redovisas an- delen mätningar med radonhalter överstigande /m3 respek- tive /m3. Tabell 11.6 Radon i lokaler för äldreboende >200 Bq/m3 >400 Bq/m3 4 av 25 kommuner 1 av 6 kommuner 1 av 9 kommuner 3 av 13 kommuner 10 av 13 kommuner 2 av 8 kommuner 6 av 12 kommuner 0 av 1 kommun 1 av 5 kommuner 11 av 33 kommuner 2 av 6 kommuner 19 av 49 kommuner 6 av 16 kommuner 6 av 12 kommuner 3 av 11 kommuner 8 av 15 kommuner 5 av 10 kommuner Radonläget i SOU 2001:7 >200 Bq/m3 >400 Bq/m3 3 av 7 kommuner 4 av 8 kommuner 6 av 15 kommuner 5 av 14 kommuner 106 av 288 kommuner Antal radonmätta brunnar enligt enkät Uppskattat antal radonmätta djupborrade brunnar i hela landet Totalt antal enskilda, djupborrade brunnar för permanentboende Enskilda, djupborrade brunnar som inte behöver radonmätas Antal enskilda, djupborrade brunnar som återstår att mäta Radon från berggrunden kan ge vatten med hög radonhalt i djup- borrade brunnar. Särskilt i områden där berggrundens halt av uran är högre än normalt. Det drabbar främst dem som har egna brun- nar. Förhöjda radonhalter kan också finnas i vattnet i andra typer av brunnar, men detta är ovanligt. Antalet privata djupborrade brunnar för permanent bruk uppskattas vara ca 200 000 i hela landet. I 229 kommuner har man enligt enkätsvaren mätt radonhalten i hushållsvattnet från 31 075 brunnar. I detta antal finns en liten mängd brunnar som inte är enskilda, djupborrade brunnar. Men å andra sidan finns det brunnsägare som själva låtit utföra en radon- mätning. Vi uppskattar att vattnet i 35 000 enskilda, djupborrade brunnar för permanentboende har radonmätts. Inom vissa områden i landet är uranhalten i berggrunden så låg så att det inte finns för- utsättningar för att radonhalten i vattnet skall bli förhöjd. Upp- skattningsvis bör ca 25 000 brunnar av denna anledning kunna undantagas från behovet av radonmätning. Kvar att radonmäta finns alltså 140 000 enskilda, djupborrade brunnar för permanent- boende. SOU 2001:7 Radonläget i Förhöjda radonhalter i hushållsvatten Andel brunnar med halter över 1 /l Andel brunnar med halter över /l Av svaren på kommunenkäten framgår att förhöjda radonhalter har konstaterats i hushållsvattnet i en stor andel av de kontrollerade brunnarna. I 206 kommuner har radonhalter mellan /l och 1 /l uppmätts i 15 448 av de kontrollerade 28 314 brunnarna (). Radonhalter över 1 /l har uppmätts i 3 577 av de kon- trollerade 29 306 brunnarna () i 212 kommuner. Detta är en betydligt högre procentsats än vad som erhållits vid SSI:s och SGU:s analys av radon i vattnet i ett slumpmässigt urval av brunnar (SSI 1998). Här anges halten till 4–, vilket skulle innebära att det totala antalet djupborrade brunnar med radonhalter över 1 /l skulle vara 8 000–10 000. Vi har efter diskussion med SSI och geologiska undersökning (SGU) valt att kalkylera med 10 000–15 000 brunnar. –var det möjligt att få statligt bidrag för att sänka radonhalten i dricksvatten. Cirka 1 800 bidrag beviljades till åtgärder mot förhöjda radonhalter i en- skilda vattentäkter. Dessutom bör det finnas ett mindre antal fastighetsägare som har sanerat hushållsvattnet utan radonbidrag. Uppskattningsvis har 2 500 brunnar med radonhalter över 1 /l åtgärdats. Detta innebär att det finns 7 500–12 500 en- skilda djupborrade brunnar för permanent bruk kvar att sanera. Därtill kommer ett okänt antal kommunala vattentäkter och så kallade förordnade brunnar att sanera. Gränsvärdet (åtgärdskravet) för dessa är /l. Tabell 11.7 Radon i vatten, länsvis sammanställning Antal brunnar med radonhalter, Bq/l 21 av 25 kommuner 4 av 6 kommuner 4 av 9 kommuner Radonläget i SOU 2001:7 Antal brunnar med radonhalter, Bq/l 10 av 13 kommuner 12 av 13 kommuner 7 av 8 kommuner 9 av 12 kommuner 1 av 1 kommun 4 av 5 kommuner 22 av 33 kommuner 4 av 6 kommuner 37 av 49 kommuner 13 av 16 kommuner 12 av 12 kommuner 10 av 11 kommuner 13 av 15 kommuner 8 av 10 kommuner 7 av 7 kommuner 8 av 8 kommuner 12 av 15 kommuner 12 av 14 kommuner 230 av 288 kommuner Det ingår inte i vårt uppdrag att redovisa radonläget på arbets- platser. Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) genomförde emellertid radonmätningar på arbetsplatser , Radonmätning på arbetsplatser, (ASS 1997). Vi tycker att det finns skäl att redovisa rapporten summariskt och kort kommentera den för att ändå ge en bild av i vilken omfattning kartläggning av radonläget på arbetsplatser har gjorts. Syftet med rapporten var att få ett mätunderlag som belyser radonsituationen på arbetsplatser. hade fastställt ett nytt gränsvärde för radon, som trädde i kraft . Resultatet av radonmätningarna skulle ge svar på frågan om hur det nya gränsvärdet kunde efter- levas. Verksstyrelsen ville dessutom få ett underlag för att upp- skatta kostnader för en eventuell generell radonmätning på arbets- platser. I fem yrkesinspektionsdistrikt mättes radonhalten på olika arbetsplatser, utvalda på grundval av var man förväntade sig förhöjd värden, främst på grund av markförhållanden. Mätningar utfördes dels med direktvisande instrument, dels med korttidsinstrument (mättid från någon dag till någon vecka). Re- sultatet av mätningarna varierade avsevärt mellan olika arbets- platser. I rapporten konstateras att de flesta arbetsplatser hade ganska låga radonhalter, trots att man befarat höga halter. Detta förklarades med att ventilationen vanligen var tillfredställande. En slutsats som dras i rapporten är att radonsituationen på landets arbetsplatser inte är alarmerande, utan att man klarar det nya gräns- värdet. Det konstateras även att resultatet av projektet inte indike- rar något behov av krav på generell mätning på arbetsplatser. Vi håller med om att resultatet inte kan tyckas vara alarmerande för lokaler i stort, men vi menar att det också visar på att det finns lokaler med mycket höga radonhalter. Vidare kan de korta mät- tiderna spela stor roll för resultatet. Vi kan också konstatera att man överhuvudtaget inte berört betydelsen av en byggkonstruk- tions täthet mot marken. Skolor och förskolor är också arbetslokaler. Dessa behandlas i avsnitt 11.3. Andra lokaler där förhöjda radonhalter har uppmätts är kyrkolokaler. Många kyrkor är belägna på grusåsar vilket utgör en särskilt stor risk för inläckage av radon. 12Radonfrågan i ett internationellt perspektiv 12.1Radonhalter i olika länder Medelvärdena för radonhalterna i inomhusluft i olika länder varierar bl.a. beroende på geologiska förhållanden och vilka typer av byggnader och byggnadsmaterial som är vanliga. Luftomsättningen har också stor betydelse. Radonhalterna är ofta högre i länder med kallt klimat beroende på dels att man försöker ha en låg luftomsättning för att spara energi, dels att undertrycket inomhus är större när det är kallt ute. De nordiska länderna har relativt höga radonhalter inomhus. har ett medelvärde för radonhalten i bostäder på /m3, 110 och /m3. har ett lägre medelvärde, /m3 (The Radiation protection authorities in , , , and ). och har också genomsnittliga radonhalter på ca /m3. och har landsmedelvärden på /m3, men i vissa områden i den sydvästra delen av , och Cornwall, är radonhalterna i genomsnitt lika höga som i och . Radonhalterna i några olika länder där landsomfattande undersökningar på slumpmässigt utvalda bostäder genomförts framgår av tabell 12.1 (UNSCEAR 2000). Den högsta radonhalt som uppmätts i en bostad i de nordiska länderna är 80 /m3 som uppmätts i . I , och beräknas av bostadsbeståndet ha radonhalter överstigande /m3. Radonfrågan i ett internationellt perspektiv Tabell 12.1 Radonhalterna i några olika länder (UNSCEAR 2000). Medelvärde Bq/m3 Kunskaperna om radonhalter på arbetsplatser runtom i världen är inte alls lika goda som för bostäder. Från många länder rapporteras höga radonhalter i inomhusluften i vattenverk och i badanläggningar på kurorter, så kallad spas. Halterna kan uppgå till flera tiotusentals Bq/m3.