sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — SAF:s statistikanvändare har större förtroende för utrikeshandels- statistiken för varor (från SCB) än den för tjänster (från ). Kopplingen mellan nationalräkenskaperna och finansräken- skaperna är bristfällig menar bl.a. ekonomerna vid Förenings- och Nordea. FöreningsSparbankens ekonomer tycker att finansräkenskaperna är svåra att använda, att definitionerna är oklara och att statistiken är en blandning av flöden och stockar som inte går ihop. Nordeas ekonomer ser de växande restposterna i finansräkenskaperna som ett problem. SCB bör analysera rest- posterna. De ställer exempelvis frågan var de allt större placeringarna utomlands kommer in i finansräkenskaperna. Det är över huvud taget svårt att få en total bild av den finansiella statistiken. LO:s ekonomer däremot, anser att finansräkenskaperna håller god kvalitet, men menar att utlandssektorn inte stämmer med bytesbalansstatistiken. pekar på att nationalräkenskapernas uppgifter om den kommunala sektorn är osäkra. Revideringarna är stora. Det förefaller, enligt , som att den kommunala redovisningen är illa anpassad till nationalräken- skapernas behov och lämnar stort utrymme för olika tolkningar. Räkenskapssammandraget för kommuner har visserligen för- bättrats , men brister kvarstår ännu, enligt användare vid , och . Social- departementets företrädare påpekar att det fortfarande finns mycket att göra när det gäller landstingens räkenskaper. En utredare vid SAF är missnöjd över att den upphandling av varor och tjänster som görs genom kommunala bolag inte kommer med i statistiken för kommunerna. Det finns också problem med uppgiftslämnan- det, menar han. företrädare menar att kommunerna inte har anpassat sina kontoplaner till det nya systemet. Det behövs mer kvalitetskontroll och ett löpande förbättringsarbete. SCB bör arbeta mer aktivt gentemot kommunerna för att få in rätt uppgifter. Kvartalsräkenskaperna är mycket viktiga för flera tunga användare och det skapar stora problem när statistiken revideras kraftigt. Detta poängteras av , , och några andra. anser att de första preliminära utfallen är alltför osäkra att göra prognoser utifrån. LO:s ekonomer vill ha mer resurser för kvartalsavstämningar och skulle föredra två veckors senare publicering om det skulle ge högre kvalitet. påpekar de att beroendet av kvartalsräkenskaperna skulle minska om månadsstatistiken vore av hög kvalitet. Nordeas ekonomer anser å andra sidan att nationalräkenskaperna på kvartal håller bra kvalitet, men kunde komma snabbare. och betonar vikten av tillförlitlig statistik över de offentliga finanserna. Informationen baseras på de statliga och kommunala myndigheternas redovisning. Problemen uppstår vid översättningen från redovisningen till nationalräkenskapernas definitioner. Den offentliga konsum- tionen, särskilt uppgifterna för staten, innehåller stor osäkerhet och felaktigheter. , och företrädare för Första AP-fonden och Ekonomi- styrningsverket (ESV). Första AP-fonden anser att det t.o.m. vore bättre att utgå från att den offentliga konsumtionen blir oförändrad när man gör prognoser. har det preliminära utfallet inte alls varit till hjälp i prognosarbetet. görs ofta stora revideringar av uppgifterna. Uppfattningarna om statistiken över den statliga konsumtionen kan skilja sig mycket mellan t.ex. budget- avdelning, och nationalräkenskaperna. Ingen verkar vara säker på vem som har rätt, menar ekonomen vid Första AP-fonden. Det är också svårt, menar han, att få grepp om skillnaden mellan uppgifterna i nationalräkenskaperna och finans- räkenskaperna. ESV:s användare menar att SCB skulle utgå mer från statens utgifter på aggregerad nivå och mindre från mer osäkra data på detaljnivå. I samarbete med ESV skulle man kunna använda tids- serieanalys och historiska samband för att uppskatta utvecklingen. Motsvarande uppgifter från t.ex. , Riksförsäkrings- verket och skulle sannolikt också ge bättre skattningar av statens konsumtion. föreslår ett skärpt och enhetligt redovisningssystem för kommunerna för att komma till rätta med en del av problemet. Ett stort problem när det gäller de statliga utgifterna är försvaret, menar och företrädare för och Första AP-fonden. Från företrädaren för ESV föreslås att SCB skall följa försvarets utgifter och försöka få en bra översättning av dessa till nationalräkenskaperna, då det kan röra sig om stora belopp som slår kraftigt från ett kvartal till ett annat. Det är också viktigt att SCB gör denna översättning på ett sätt som speglar verkligheten, vilket kräver nära kontakter med försvarsindustrin. SCB borde ställa högre krav på kvaliteten i uppgifterna från . SCB borde också informera om när försvarsmateriel (som legat i lager) räknas om till sektorräkenskaperna för att statistikanvändarna skall kunna tolka effekterna på lagerför- ändringen och på den statliga konsumtionen. anser att särskilt de vid departementet som ansvarar för beräkningarna av de offentliga finanserna borde få en förvarning om vilka revideringar som är på gång. Vidare anser att när det gäller revideringar av produktion och användning så är det revideringar av förändringstalen som är av störst betydelse. När det gäller revideringarna av de offentliga finanserna är det däremot nivåtalen som är av störst betydelse. Revideringar och stora fel Nationalräkenskaperna har ett visst mått av bristande tillförlit- lighet, något som syns i revideringarna av dem. Denna syn delas av Många andra användare har i intervjuerna haft samma syn. Det gäller före- trädarna för Första AP-fonden, , , , , , Fond- kommission och . Dessutom menar flera av dessa att det finns systematiska fel (bias) i utfallet och att det borde göras en analys av skillnaden mellan preliminära utfall och senare definitiva utfall i nationalräkenskaperna. Flera användare, bl.a. , skulle vilja veta om det finns en bias i de tidigare skattningarna. ekonom anser att nationalräkenskaperna har en bias mot att underskatta BNP- tillväxten i de tidigast publicerade siffrorna, vilket borde analyseras. uppger att ungefär hälften av det genom- snittliga prognosfelet BNP kan förklaras av att prognoserna baserats på preliminär statistik som senare reviderats. Den genomsnittliga revideringen i nationalräken- skaperna uppgick enligt till 0,75 procenten- heter för . Revideringarna har varit betydande även menar . Årssiffrorna för BNP reviderades upp med i genomsnitt för . finner att det föreligger en tendens till att underskatta tillväxten . Även och visar på liknande analyser. vill ha ett klargörande av orsakerna till den bias man uppfattar finns för andra halvan av , hur den skulle kunna åtgärdas samt ökad information om national- räkenskapernas avstämningsregler. pekar i detta sammanhang på behovet av hög ekonomisk och analytisk kompetens vid SCB. Det är också angeläget att den avstämning som sker av nationalräkenskaperna fungerar som en konsistens- prövare med återrapportering till primärstatistiken. Flera användare understryker betydelsen av god tillförlitlighet i statistiken. lämnar exempelvis prognoser för statens budget till regeringen som grundar sig på national- räkenskaperna. Statistiken har en avgörande betydelse för reger- ingens beslut om att öka eller minska statens utgifter. Då regeringen har fattat beslut om olika utgifter eller besparingar är det svårt att ändra på besluten, även om det senare visar sig att det statistiska underlaget varit felaktigt. Även SEB:s ekonomer pekar på konsekvenserna av stora revideringar. De menar att investeringsbesluten sannolikt hade blivit annorlunda om det första preliminära utfallet , som var , hade legat närmare de slutliga utfallet på . Det är viktigt att nationalräkenskaperna är oberoende av konsensus bland prognosmakare samt av den offentliga debatten om utvecklingen i ekonomin. Revideringarna bör vara väntevärdesriktiga, anser ekonomerna vid bl.a. , och . Det är en fråga som hör samman med statistikens tillförlitlighet. Det första utfallet av nationalräkenskaperna skall inte behöva revideras så kraftigt att utvecklingen helt måste omvärderas. menar att ett problem med tillförlitligheten i nationalräkenskaperna är att statistiken visar negativ driftöverskott för vissa branscher, vilket är orimligt. Behov av mer analys Ganska många användare tycker att SCB, särskilt för national- räkenskaperna, borde presentera mer grundläggande analyser när statistiken publiceras. Flera pekar också på nyttan för SCB att arbeta mer med analys, t.ex. för att upptäcka svagheter i statistiken. menar att en statistikproducent kan lära sig mycket av att göra egna prognoser. Samarbetet med borde förbättras, exempelvis borde det finnas en bättre feedback vad gäller konsistensprövning, upptäckta fel etc. Riks- banken vill ha mer ekonomisk analys, t.ex. rimlighetsanalyser. Det finns redan hög kompetens för detta, men det verkar saknas ett forum. menar också att ökad analyskompetens vid SCB skulle vara ett sätt att komma till rätta med de stora revideringarna. nedskärningar vid SCB har gjort att det inte har funnits någon möjlighet att öka denna kompetens. Men en sådan kompetens bör åter byggas upp och det bör tillföras resurser för detta. Då skulle nationalräkenskaperna kunna kvalitets- kontrollera primärstatistiken mer än . Även en företrädare för föreslår att SCB borde ha en analysfunktion och göra motsvarande analyser som görs vid . Det skulle också möjliggöra kvalitetskontroller på ett tidigare stadium och mindre fel i publicerad statistik. Forskarna vid () menar att SCB måste ta ett kontinuerligt och systematiskt ansvar för den centrala forskningen i frågor om statistiken. Nationalräken- skaperna borde ha mer kontakt med forskare, alternativt öka den interna kompetensen för att bedöma och tolka statistik. De föreslår att det byggs upp en forskningsavdelning inom nationalräkenskaperna, som skall utveckla metoder och arbeta med löpande kvalitetskontroller och analyser av statistiken. Det behöver dock inte bli som i (med ett inbyggt ), men erfarenheterna från bör tas till vara. Alternativt kan SCB lägga ut själva forskningsinsatsen. Dessutom borde SCB publicera mer analyser av statistiken och dess tillförlitlighet. Konferenser om beräkningsmetoder o.d. vore också bra och ett sätt att få in fler forskare i statistikproduktionen. Det internationella samarbetet ställer också ökade krav på kvalitetsutveckling i form av forskning runt statistiken. ekonom menar också att klyftan mellan forskningsvärlden och utvecklingen av nationalräkenskaper har varit stor i . Vidare skulle formerna för nationalräkenskapernas konsistensprövning i slutfasen av arbetet behöva utvecklas. SCB borde se över hur man gör i andra länder vad gäller analys, arbetsmetoder etc. Ekonomen vid Första AP- fonden vill att SCB har en permanent resurs som följer förändringar i samhället. Förhoppningsvis kan man då upptäcka nya mönster och företeelser som påverkar ekonomin och därmed få underlag som gör att det nya kan fångas in i statistiken. ekonom menar också att SCB lättare skulle hitta svagheter i statistiken om de arbetade mer med analys. Ekonomen vid menar att samarbetet mellan och borde intensifieras, vilket skulle ge mer utrymme för ekonomisk analys vid SCB. Flera användare, bl.a. från , , , Posten och LO vill att SCB, särskilt nationalräkenskaperna, får ett utökat ansvar för att tolka och analysera statistiken. Behov av mer granskning av primärstatistiken SCB borde ägna mer tid åt att granska uppgifterna i primär- statistiken för att förbättra tillförlitligheten. Det är en uppfattning som delas av flertalet användare t.ex. menar att granskningen av primärstatistiken skulle bli bättre om samarbetet mellan nationalräkenskaper och primärstatistiken fördjupades. När fel upptäcks borde det fungera så att nationalräkenskaperna kontaktar ansvariga för primär- statistiken. De bör i sin tur kontakta företagen för att få rätt uppgifter, så att nationalräkenskaperna kan korrigeras. Detta förfaringssätt borde vara mer självklart. ekonom hävdar att mer företeelser i statistiken som försämrar tillförlitligheten borde filtreras bort. Stora hopp i statistiken, t.ex. beroende på att företag bytts ut i urvalet, förklaras inte. Sådana inkonsistenser bör kontrolleras, redovisas och förklaras, allra helst justeras. Andra länder verkar vara bättre på detta, dvs. att göra konsistenskontroller och åtgärda fel. utredare föreslår att SCB skall granska uppgifterna för kommunernas konsumtion efter ändamål i kommunernas räkenskapssammandrag (KRS) efter det att siffrorna har publicerats. Då skulle man kunna komma till rätta med eftersläpningen, som är . Ett annat argument för att göra detta granskningsarbete så snabbt som möjligt är att det annars kan bli för sent gå tillbaka och få rätt uppgifter från kommunerna. Fel i grundstatistiken (KRS) handlar ofta om att kommunerna lämnat fel uppgifter. Det kan i sin tur bero på att kommunerna inte har förstått definitionerna i enkäten de fyller i. Definitionerna överensstämmer inte med kommunernas egna. Kommunerna får följa en kontoplan för att översätta sina definitioner till SCB:s, vilket inte verkar fungera helt. SCB borde satsa på mer utbildning för uppgiftslämnarna. Verkstadsindustriers ekonomer menar att brister i tillförlitligheten vanligen beror på att SCB har fått in felaktiga uppgifter från företag. Genom egna kontroller med stora verkstadsföretag framgår att felen ofta beror på att uppgifts- lämnarna har missuppfattat SCB:s frågeformulär, t.ex. om uppgifterna skall avse verksamheten i eller hela koncernen. Meningarna är delade bland användarna om behovet av snabbare statistik och med vilken periodicitet den skall publiceras. Flera användare vill gärna ha snabb statistik och gärna . Andra tycker att det i vissa fall räcker med kvartalsuppgifter, som är säkrare. Många anser att ökad snabbhet inte får medföra sämre kvalitet på statistiken. Några föredrar snabbare publiceringar, även om det innebär ökad osäkerhet i statistiken. Exempel på statistik som användare vill få snabbare är nationalräkenskaper på både kvartal och år. Flera skulle vilja ha s.k. flash estimates av de kvartalsvisa nationalräkenskaperna, dvs. upp- skattningar som bygger mer på korttidsindikatorer och prognoser. Vidare vill flera ha snabbare statistik över utrikeshandel, detalj- handel, aktivitetsindex, inkomststatistik, kommunernas räken- skaper, bruttoregionalprodukt m.m. Dessutom tillkommer de ökade kraven från EU på snabbare nationalräkenskaper. Action Plan on EMU Statistical Requirements, som antogs av , innehåller krav på snabbare statistik på EU-nivå ( se avsnitt 4.1). Flera användare anser att en snabbare publicering av den svenska statistiken är önskvärd, men att en uppsnabbning inte får ske på bekostnad av kvaliteten. () ser behovet av en uppsnabbning och hänvisar till situationen i . menar dock KI att en sammantagen bedömning är att kvalitets- aspekten bör prioriteras framför snabbheten i publiceringen. Även användare från , , Verk- stadsindustrier, TCO m.fl. föredrar kvalitet före snabbhet. ekonom tycker att snabbare statistik måste vägas mot risken att tillförlitligheten försämras i statistiken. Det är i vissa fall bättre att invänta tillförlitligare data, t.ex. över utrikeshandeln. Ekonomerna vid () anser att det viktigaste är att statistiken är korrekt när den publiceras. Även om snabbhet har låg prioritet för dem anser de att det är bekymmersamt när årsdata i vissa fall är gamla när de publiceras. IUI:s ekonomer anser att även snabbstatistiken över konjunkturindikatorer bör ha en hög kvalitet. De ser hellre att några få indikatorer tas fram, som har hög kvalitet, än fler med lägre kvalitet. Det finns emellertid även användare, som anser att de kan hantera en ökad osäkerhet i statistiken, till följd av att den snabbas upp. Ekonomen vid SAF menar att SCB även skulle kunna höja sin status genom att leverera statistiken snabbare. SCB skulle då synas mer utåt, eftersom snabba uppgifter är så eftertraktade. Riks- gäldskontorets ekonomer vill gärna ha snabba (uppskattade) indikatorer. Det är viktigt att snabbt hitta vändpunkterna i ekonomin. Då är det bättre med goda uppskattningar som kommer snabbt än definitiv statistik som dröjer. EU har också framfört krav på snabbare statistik. Det krävs bl.a. som underlag för den ekonomiska politiken inom EU samt som underlag för den europeiska () penningpolitik. Snabb statistik behövs för snabba beslut och därmed ökar även kraven på att statistiken kan tas fram lika snabbt i medlemsländerna. Action Plan on EMU Statistical Requirements, som antogs av , handlar behoven mycket om uppsnabbning av de kvartalsvisa nationalräkenskaperna. Flera viktiga användare bl.a. , och vill få en snabbare publicering av nationalräkenskaperna. Det får emellertid inte resultera i sämre kvalitet, enligt flera. påpekar att endast smärre förändringar har skett i produktionstiden för de kvartalsvisa nationalräkenskaperna . Förändringar har skett i omvärlden. Svenska företag har förkortat tiden för publicering av delbokslut och i flera jämförbara länder publiceras motsvarande nationalräkenskaper snabbare än i . Möjlig- heten av att förkorta produktionstiden för nationalräkenskaperna bör därför prövas. menar att arbetet med att leverera prognoser till skulle underlättas om de kvartalsvisa nationalräkenskaperna levererades snabbare. kommer ibland statistiken efter det att har lämnat sina prognoser till . publiceras de kvartalsvisa nationalräkenskaperna vanligtvis med drygt 10 veckors eftersläpning. En kortare eftersläpning i publiceringen är önskvärd ur många synpunkter, bl.a. på grund av det inflytande som utfallen får på penningpolitikens uppläggning. Vidare hävdar att de inte har någon stor hjälp av snabben (de preliminära nationalräkenskaperna som kommer ). Osäkerheten är för stor, enligt KI. De påpekar att använder en annan metod än för att ta fram ett preliminärt utfall . metod baseras mer på indikatorer och prognoser. Även användare från bl.a. och är osäkra på kvaliteten i de uppsnabbade redo- visningarna av nationalräkenskaperna . Utred- ningen borde ta reda på hur tar fram så snabba BNP-siffror på kvartal som revideringarna är måttliga, anser ekonomen vid . En kartläggning borde också göras av revideringshistoriken i de svenska national- räkenskaperna, anser de. Nordeas ekonomer menar däremot att erfarenheterna från snabbpubliceringen i av är goda och borde utvidgas till alla kvartal. ekonom är frågande inför valet av metod i för att ta fram snabbversionen av nationalräkenskaperna . SCB har valt en traditionell beräkningsmetod, men utifrån ofullständiga uppgifter för kvartalet. Andra länders metoder för att ta fram snabbare kvartalsberäkningar bör studeras för att se vilken kvalitet prognoserna har. Det bör göras en grundlig utvärdering av detta, för att eventuellt motivera SCB att gå över till en annan metod. Med den metod som används kan man inte göra kvartalsstatistiken mycket snabbare, tror Exempel på länder som tar fram snabba kvartalsvisa national- räkenskaper med mindre påföljande revideringar är och enligt SAF:s ekonom. Man vill gärna ha snabbare nationalräkenskaper, t.ex. som i . Det bör dock framgå vilka antaganden, som har gjorts för att komma fram till prognoserna. Han menar att det är så att det första utfallet i de svenska nationalräkenskaperna har stora inslag av uppskattningar, eftersom bedömningen vilar på mycket preliminära och ofullständiga uppgifter. FöreningsSparbankens ekonomer vill också ha snabba nationalräkenskaper enligt amerikansk modell (prelimi- nära följt av reviderade och definitiva). Snabbheten är viktig. Några användare vill också ha någon form av flash estimates. Det finns användare som vill ha snabbare nationalräkenskaper även om det innebär en högre grad av uppskattningar i de första preliminära utfallen. vill gärna få flash estimates, om kvaliteten blir bra. BNP-deflatorn skulle med en snabbare publicering vara intressant som penningpolitisk indikator. Kvaliteten får dock inte försämras nämnvärt. Det borde gå att snabba upp processen utan att detta sker, menar . Ekonomerna vid Nordea vill också gärna ha flashar över BNP. har en bra BNP-indikator, påpekar de. Aktivitetsindex, (som är en snabbindikator för BNP, framtagen av SCB), bör också komma snabbare, anser de. De har själva tagit fram ett eget liknande index som är sammanvägt från olika källor (detaljhandel, bilregistrering, sysselsättning), som de tycker fungerar bra som alternativ till Aktivitetsindex. Det finns också användare som vill invänta säkrare och full- ständigare uppgifter framför att få snabbare nationalräkenskaper. Ekonomen vid Första AP-fonden anser att kvaliteten på de kvartals- visa nationalräkenskaperna är väsentlig. Därför bör statistiken publiceras först när resultatet är stabilt. Det är mer väsentligt än snabbare siffror som senare revideras avsevärt. Snabbare publicering bör heller inte ske med hjälp av större inslag av upp- skattningar och prognoser utifrån ett ofullständigt grundmaterial. Ekonomen vid anser att SCB:s resurser bör läggas på kvalitetsförbättringar snarare än på statistikens snabbhet. Experten vid för ett analysinstitut vill ha snabbare publicering av de kvartalsvisa nationalräkenskaperna på grov nivå, med en senare uppdatering på mer detaljerad nivå. Nationalräkenskapernas årsstatistik borde kunna snabbas upp betydligt, enligt användarna vid och för ett analysinstitut m.fl. Det gäller inte minst företagsstatistiken, som går in i årsräkenskaperna. National- räkenskapernas årsstatistik för kommunerna efter ändamål kommer med eftersläpning. Det stora problemet vid produktionen av miljöräkenskaper är den sena tillgången på data från nationalräkenskaperna, hävdar SCB:s program för miljöräkenskaper. Om underlaget från national- räkenskaperna var tillgängligt med statistik från andra källor skulle årsstatistiken kunna presenteras 13 månader efter utgången av referensåret jämfört nuvarande eftersläpning. I andra länder, exempelvis och , tas motsvarande statistik fram snabbare och uppdateras löpande. De två nämnda länderna har tillgång till ett helt annat material. Kompetensmässigt ligger väl i linje med och , som är de mest framstående i , men problemet ligger i de långa väntetiderna på statistik. har samma behov av input-output-tabeller som miljöräkenskaperna. Då det gäller den miljöekonomiska statistiken har det hänt att arbetet på blivit fördröjt av att nationalräkenskaperna inte kunnat leverera siffror internt till miljöstatistiken. vill dessutom använda miljöräkenskaperna för att jämföra sig mot branschen, men då krävs det aktuell statistik på detaljerad nivå. De som arbetar med miljöräkenskaperna skulle dessutom vilja titta på samband mellan konjunkturutvecklingen och påverkan på miljön, men det går inte eftersom det saknas aktuella miljöräkenskaper. Önskemål om snabbare statistik på övriga områden Användarna nämner även andra områden än nationalräkenskaperna där de tycker statistiken bör snabbas upp. ekonomer påpekar att den nya ekonomin ställer högre krav på statistikens aktualitet eftersom det sker så snabba förändringar i ekonomin. Det är ett minimikrav att årsstatistik presenteras under loppet av efterföljande år, anser ekonomerna vid (). statistikanvändare menar att års- statistiken bör färdigställas senast ca . Det är enligt FöreningsSparbankens ekonomer allvarligt att viss statistik dröjer . Ett par exempel är inkomststatistiken, som har eftersläpning, och bruttoregionalprodukten, BRP, som har eftersläpning. En så lång eftersläpning gör att statistiken inte går att använda, menar de. Kommunernas räkenskaper (KRS) kommer med för lång efter- släpning, anser utredare. En uppsnabbning skulle kunna ske om granskningen av uppgifterna i KRS för att fördela konsumtionen på ändamål gjordes efter det att KRS har publicerats. Ekonomen vid SAF påpekar att kommunernas räkenskaper kom först i oktober/med den nedbrytning som SAF behöver. Det vore önskvärt om de kunde komma i stället. Den regionala omsättningsstatistiken är för sen, anser ekono- merna vid .