sou · GPB390d1 · 2002-01-01 00:00:00 — kan en tillsats, en s.k. CA-modul, kopplas till vissa avkodare för satellitsändning för att kunna ta emot krypterat utbud från ytterligare en operatör. Om operatörerna använder olika API går det endast att utnyttja interaktiva tjänster från ett system. Detta innebär att risken för inlåsning hos en särskild sändnings- operatör minskar något. Det finns dock inte på marknaden någon avkodare som kan ta emot signaler från olika distributionsformer, t.ex. marksändningar och kabelsändningar. Inlåsningseffekterna kan begränsas ytterligare med hjälp av en gemensam och öppen standard för samtliga digitala distributions- former. fastställdes den av DVB utvecklade öppna API- standarden Multimedia Home Plattform (MHP). DVB-MHP är en teknisk standard som omfattar själva utsändningen, mjukvaran för interaktiva tjänster (applikationer) och returkanalen för digitala TV-sändningar. DVB-MHP innebär att endast ett öppet och gemensamt gränssnitt skall användas till alla digitala avkodare oavsett vilken distributionsform som används. DVB-MHP är baserat på programmeringsspråket Java som också används vid annan typ av datorprogrammering. Det innebär att plattformen skall kunna ta hand om flera olika tjänster. Förutom TV-sändningar skall också Internet och telefoni kunna hanteras. Den pågående utvecklingen som har resulterat i den gemen- samma öppna standarden är värdefull både för konsumenter och för programföretag. För konsumenterna är den gemensamma stan- darden en fördel eftersom risken för att bli låsta till en speciell sändningsoperatör och/eller inom en speciell distributionsform minskar. För programföretagen är DVB-MHP värdefull eftersom utveck- landet av interaktiva tjänster förenklas. I stället för att som tvingas ta fram samma tjänst kan en och samma tjänst oförändrad användas på hela marknaden för digitala TV-sänd- ningar. Nordiskt samarbete om kravspecifikation Nordig är ett nordiskt samarbete mellan flertalet nordiska programföretag och sändningsoperatörer. Utifrån de standarder som är satta av DVB har man tagit fram tekniska kravspe- cifikationer för hård- och mjukvara i avkodare för digital TV. Nordig har än så länge tagit fram två specifikationer, en för avkodare utan API/mjukvara (Nordig I) och en för mer avancerade avkodare med DVB-MHP som API (Nordig II). Eftersom i princip alla företag på den nordiska TV-marknaden är medlemmar i ökar förutsättningarna för att hela skall kunna betraktas som en homogen marknad för digitala avkodare. En större marknad kan stimulera tillverkarnas intresse av att ta fram avkodare som uppfyller Nordigs kravspecifikation. En långsiktig ambition är att det skall finnas avkodare på marknaden som kan användas oavsett distributions- form eller sändningsoperatör och bygger på DVB-MHP. För att påskynda övergången till den nya standarden har Nordig upprättat en migreringsplan. Parterna skrev på en avsiktsför- att följa migreringsplanen. Migreringsarbetet går grovt i tre steg. Först skall man endast stödja och rekommendera Nordig I för alla nya avkodare samt tillhandahålla CA-moduler även för tittare som är knutna till en annan satellitoperatör. Nästa steg är att endast stödja och rekommendera Nordig II för alla då nya avkodare. Dessa skall kunna ladda ner den mjukvara som DVB- MHP kräver. Slutligen måste programföretagen börja utveckla interaktiva tjänster i den nya standarden. Enligt Nordigspecifikationerna finns ett krav om att avkodarna skall kunna hantera två olika system för åtkomstkontroll (CA) så att konsumenten kan välja mellan två olika sändningsoperatörer. Kravspecifikationerna ger också en öppning för att kunna använda samma avkodare för olika distributionsformer. Avkodaren skall ha en extra ingång där det skulle vara möjligt att ansluta en tillsats anpassad till en annan mottagningsform. Enligt migrations- planen skall även äldre, enklare avkodare kunna användas av kon- sumenterna . Dessa ger dock inte tillgång till (MHP-baserade) interaktiva tjänster. Utveckling av avancerade avkodare Utvecklingen av mer avancerade avkodare har börjat komma igång. Ett exempel är Nokias s.k. multimediaterminal. Även andra till- verkare utvecklar avkodare som i realiteten är datorer och har en hårddisk där ljud och bild kan lagras och som är integrerade med Internet. Dock förefaller det inte som särskilt troligt att avkodarna kommer konstrueras för att hantera TV- mottagning från olika distributionssätt. Orsaken är att efterfrågan på sådana egenskaper bedöms vara liten, då valet av avkodare i hög grad beror på boendesituation. Men om konsumenterna visar ett intresse skulle det tekniskt inte vara något problem att tillverka avkodare som kan hantera olika distributionsformer när MHP slagit igenom på allvar. Digitalforum bedömer att efterfrågan på TV-apparater med inbyggd avkodare kommer att vara relativt begränsad . Orsaken anges vara att livslängden på TV-apparater respektive avkodare är så olika. Avkodare utvecklas kontinuerligt precis som persondatorer, vilket leder till en kort ekonomisk livslängd. En TV är i princip en teknisk standardprodukt och har därmed en relativt lång ekonomisk livslängd. Digitalforum menar därför att en kombination av de båda apparaterna inte är konkurrenskraftig. På kommer det säkert att finnas pris- värda TV-apparater med inbyggd avkodare, bara standardiserings- frågorna löses. 4.5.2Digital TV en väg in i informationssamhället Vi har tidigare visat att både konsumenter och programföretag efterfrågar ett mer varierat utbud i det digitala marknätet. Det är viktigt ur konkurrenssynpunkt och för konsumenternas valfrihet att utbudet utökas. Marknätets position på marknaden kommer att förstärkas genom regeringens beslut om att låta Analys av sändningsverksamheten SOU 2001:90 koordinera en femte och en sjätte digital frekvenskanal (Ku 2001/179/Me). Med en utökning till sex frekvenskanaler blir det möjligt att erbjuda ytterligare programtjänster inom t.ex. kategorierna nyhets- program, sportprogram, kunskapsprogram och musikprogram. Fler TV-program minskar också marknätets beroende av några få stora aktörer. Detta är mycket angeläget mot bakgrund av utvecklingen . Mer kapacitet för marksänd digital TV kan påverka marknads- utvecklingen så att digitaliseringen går snabbare. Ytterligare frekvenser kan då frigöras eftersom det blir möjligt att avveckla de analoga sändningarna. Det lediga utrymmet kan då exempelvis användas till fler TV-program, tjänster och interaktivitet samt mobila bredbandslösningar. Konvergensen mellan IT-, tele-, och mediesektorerna kan komma att resultera i ett förändrat användarmönster, och en helt ny syn på vad TV kan användas till. TV-apparaten slutar att vara ett passivt underhållnings- och informationsmedium och förvandlas till att bli en multimediacentral som får en mängd olika använd- ningsområden. En TV kommer då vara någonting annat än vad den är och bestå av flera utbytbara delar. Vid en konferens om marksänd digital TV arrangerad av som ordförandeland i EU angavs att en av de drivande faktorerna för digital TV var att man för hem Internet till TV-soffan (Conference on ). hushållens tillgång till datorer och Internet är högre än i många andra länder i är det fortfarande av hushållen som inte har möjlighet att ta del av informationssamhällets tjänster. Programföretagen har redan börjat kommunicera med TV- tittarna genom att under programmen hänvisa till sina hemsidor på Internet. Digitaliseringen av TV innebär att alla tittare, även de som är ovana vid datorer, kan nås under sändningen på ett enklare sätt. Programföretagen kan därmed skapa ett mer personligt förhållande till TV-tittarna. Detta har inte bara betydelse ur ren kommersiell synpunkt genom att man kan sända t.ex. interaktiv reklam, utan även mer direkt för programföretagen som genom interaktiviteten kan skapa ett större intresse för företaget. Det har också en stor betydelse ur demokratisynpunkt att sam- hällsinformation kan nå ut till medborgarna. Det digitala marknätet intar en unik position genom att det når ut till i princip alla hushåll och därmed utgör ett mycket effektivt och billigt sätt att nå medborgarna. I jämförelse med andra bredbandslösningar är rund- radio ett mycket enkelt sätt att nå ut med stora informations- mängder till många användare . Det innebär att infra- strukturen för digital TV bör betraktas som en naturlig del av IT- infrastrukturen. 4.5.3Bredband med olika tekniska lösningar Bredband är egentligen ett samlingsnamn för en rad olika tekniska lösningar som har det gemensamt att de gör snabba digitala kom- munikationer möjliga. TV-sändningar, telefoni, radio, bilder och musik är exempel på information som kan förmedlas med digital teknik. Det är dock viktigt att betona att det inte finns någon officiell definition av begreppet bredband. IT-infrastruktur- utredningen definierade bredband som minst /s i båda rikt- ningarna (SOU 1999:85). är detta inte tillräckligt för att överföra TV-program med fullgod kvalitet. Dessutom kan ingen operatör garantera en viss hastighet annat än i sitt eget nät. Internet består av en mängd sammankopplade nät och den information som laddas ned eller skickas kan välja olika vägar över dessa nät. Det betyder att de hastigheter som opera- törerna anger i realiteten inte uppnås med flera samtidiga använ- dare. Det är också viktigt att komma ihåg att den hastighet som anges oftast gäller till användaren, från användaren gäller ofta en lägre hastighet. Bredband kan levereras på många olika sätt. Det snabbaste sättet är optisk fiber. De ledningar som grävs ned mellan olika orter och i storstäderna är ofta av optisk fiber. Andra alternativ är kopparledningar, som används exempelvis inom företag, samt mobiltelefoni och fast radioaccess som kan innebära trådlöst bred- band. är den vanligaste anslutningsformen av bredband för hushåll. Det finns två typer av nät: stjärnnät och kaskadnät. I stjärnnätet går en separat ledning fram till varje hushåll, vilket ger bättre kapacitet än i kaskadnätet där flera hushåll delar på samma ledning. De flesta kabel-TV-företag erbjuder 512 Kbit/s till användaren och lägre från denna i sina nät. ADSL () är en teknik som använder sig av outnyttjade frekvenser i det vanliga telefonnätet. Det krävs att telefonstationen är förberedd för tjänsten och att abonnenten befinner sig i närheten av stationen. Tekniken lämpar sig därför bäst i tätorter. Det vanliga är en hastighet på 512 Kbit/s till användaren och lägre från denna. Även elnätet kan användas som bas för datakommunikation, men måste ofta kompletteras med ett kabel- eller telenät den sista biten till hushållen. Fördelen är att infrastrukturen redan finns eftersom elnätet är kopplat till nästan alla hushåll. har testat tekniken i och anger att hushåll som tillhör samma transformatorstation kan dela på /s. Optisk fiber dras ibland till flerfamiljshus eller villa- områden när man ändå gör andra installationer. En bredbands- förbindelse med fiberoptisk kabel möjliggör helt symmetrisk kommunikation med mycket hög överföringskapacitet. Fiber ända fram till enskilda hushåll är dock inte speciellt vanligt. Ett enklare sätt att ge möjlighet till en hög överföringskapacitet i ett hyreshus eller villaområde är att bygga ett datanät s.k. (). Denna form av datanät knyter ihop datorer och annan teknisk utrustning och används ofta av företag, myndigheter, skolor och universitet. Ett är från början anpassat för tjänster som kräver mycket hög kapacitet och innebär en fast uppkoppling. arbetar med flera utvecklingsprojekt som ska ge trådlös information och kommunikation med hög kapacitet. Ett projekt är MEMO, som kombinerar det digitala radionätet (DAB) och mobiltelefonnätet GSM. Ett annat projekt, , kan tekniskt sett ge möjlighet att använda Internet trådlöst. Genom att kombinera det digitala marknätet för TV med GSM. står för System for Asymmetric Broadband Internet Access. har fått ett tillfälligt tillstånd av PTS för att testa och utveckla tekniken i ett pilotprojekt. I jämförelse med andra mobila lösningar ger användningen av digital TV-teknik en betydligt högre överföringskapacitet än andra mobila lösningar. ligger i frontlinjen av den internationella teknikutveck- lingen inom området digitala rundradiosystem som bärare av data- och multimedietjänster. Målet är att i samspel med andra system skapa tekniska plattformar där mobilitet och interaktivitet står i fokus. insatser på forsknings- och utvecklingsområdet har bidragit till att är ett av de länder som kommit längst när det gäller införandet av digitala överföringssystem för radio och TV. Yttäckande radiosystem för anslutning till de fasta telenäten, även kallat fast radioaccess (LMDS), är ett alternativ för operatörer att erbjuda tele- och datatjänster till konsumenter och företag. Fast radioaccess är en variant av trådlöst bredband som innebär att man använder radiovågor för överföring av tal och data istället för att gräva ner kabel eller fiber. Med fast radioaccess kan ett begränsat område täckas med bredbandig radiokommunikation för t.ex. snabb Internetaccess och videokonferenser. PTS har bestämt att fyra rikstäckande tillstånd för fast radio- access, trådlöst bredband, skall fördelas . Det skall ske genom ett inbjudningsförfarande. Dessutom kommer man att utreda möjligheten att längre fram även fördela regionala tillstånd. Mobiltelefonerna och mobiltelenäten kommer också successivt att kunna hantera allt högre överföringshastigheter. Utvecklingen sker stegvis genom att till en början förbättra de nuvarande GSM- näten med hjälp av nya tekniska lösningar. WAP (Application Protocol) är en samling industristandarder som ger mobilanvändaren tillgång till Internetliknande tjänster i GSM- näten i relativt låg överföringshastighet (9,6 kbit/s). Över- föringshastigheten blir högre om en annan teknik används, GPRS (), där standarden mer liknar den som används vid fast Internetuppkoppling. UMTS () är tredje generationens mobiltelenät och kan integreras med GSM. Med UMTS-terminaler kan användarna få tillgång till datakommunika- tion och multimedia. UMTS skall kunna erbjuda multimedie- tillämpningar och dataöverföringstjänster med hastigheter /s. Även när det gäller mobila lösningar för rundradio kan man på förvänta att tekniken och branschen kommer att smälta samman med telekommunikation. Det talas redan nu om den fjärde generationens mobiltelenät där användaren skall kunna röra sig obehindrat in och ut i olika nätverk utan att någonsin förlora kontakten i denna ständigt uppkopplade fjärrförbindelse. 5Samhällsekonomisk bedömning av teknikskiftet Avveckling av de analoga marksändningarna Vi bedömer att de analoga marksändningarna kan avvecklas . Ju snabbare en avveckling kan ske desto större sam- hällsekonomiska vinster uppnås. bör ge konsumenterna rimlig tid att anpassa sig till den digitala TV-tekniken. Den digitala tekniken är mer effektiv än den analoga tekniken vilket innebär att den också är billigare. En naturlig utveckling är därför att ersätta de analoga marksändningarna med digitala sänd- ningar. Med ett digitalt marknät som täcker så gott som hela be- folkningen kan det analoga marknätet avvecklas tidigare än om digitaliseringen enbart sker inom övriga plattformar. En avveckling av det analoga marknätet innebär att frekvensutrymme kan frigöras till förmån för andra tillämpningar. Övergången till marksänd digital TV ökar förutsättningarna för regional och lokal TV till relativt låga kostnader. Att behålla mark- nätet vid teknikskiftet innebär en välfärdsvinst eftersom konsu- menterna får ökad valfrihet. Möjligheten att enkelt kunna ta med sig den digitala avkodaren till t.ex. fritidshuset måste också värderas positivt. blir det även möjligt att använda rundradio- baserade tekniker till mobila tillämpningar. Ett väl utbyggt digitalt marknät är en förutsättning för en fungerande konkurrens mellan plattformarna och när det gäller innehållet i sändningarna dvs. Ju tidigare en avveckling av de analoga marksändningarna kan ske desto större samhällsekonomiska vinster uppnås. En viss tids parallellsändning av analoga och digitala program är dock önskvärd. Konsumenterna måste få rimlig tid att införskaffa nödvändig av- kodarutrustning. Samhällsekonomisk bedömning av teknikskiftet Att, som i många andra länder, ange ett årtal för när de analoga marksändningarna bör avvecklas kan påskynda hushållens nödvän- diga investeringar i digital mottagarutrustning. Ett avvecklingsår ger också programföretag och andra intressenter på marknaden förutsättningar att planera nuvarande och framtida marknads- strategier. För att marknadsutvecklingen skall påverkas måste dock beskedet om avvecklingen av de analoga sändningarna vara enkelt, tydligt och trovärdigt. Det är viktigt att göra en avvägning mellan konsumenternas behov av att anpassa sig till digital mottagning och de samhälls- ekonomiska kostnader som parallellsändningen innebär. Det är också viktigt att ta hänsyn till digitaliseringen av andra plattformar och hur man gör i andra länder. En positiv marknadsutveckling påverkar möjligheten att snabbt avbryta de analoga marksänd- ningarna. En avveckling är dessutom välkommen för de konsumenter som tidigt skaffar digitala avkodare. Dessa konsumenter tvingas näm- ligen indirekt vara med och bära de samhällsekonomiska kostnader som parallellsändningarna innebär. Ur konsumentsynpunkt är det också ett mervärde med bättre bild- och ljudkvalitet samt att fre- kvenserna vid en avveckling kan användas till ett ökat TV-utbud eller andra användningsområden, som mobila teletjänster. Vår bedömning är att avvecklingen av de analoga marksänd- ningarna kan genomföras . Detta ger konsumenterna rimlig tid att införskaffa digitala avkodare. Digitaliseringen av övriga plattformar bör då vara genomförd och året är avpassat efter våra grannländers planering. Vi utgår från att vissa förutsättningar för en avveckling bör vara uppfyllda . De digitala marksändningarna av public service-företagens program skall kunna tas emot av minst samma andel hushåll som har möjlighet att ta emot program- men analogt. En annan förutsättning är att public service-pro- grammen kan tas emot avgiftsfritt. Det bör också finnas både enklare och mer avancerade digitala avkodare på marknaden. Samhällsekonomisk bedömning av teknikskiftet Åtgärder för att främja och stimulera övergången till digital teknik Vi föreslår att en beredning får i uppdrag att inför avvecklingen utarbeta riktlinjer för en koncentrerad informations- insats samt överväga andra åtgärder som kan främja och sti- mulera övergången till digital teknik. Uppdraget bör redovisas . Hur snabbt den digitala TV-utvecklingen kommer att gå avgörs i slutändan av konsumenterna. Precis som kommer olika kon- sumentgrupper att använda TV på olika sätt även . Det finns därför ett behov av en mångfald och flexibilitet när det gäller utbudet av TV-program och tjänster. Det är också viktigt att det finns både enkla och mer avancerade digitala avkodare på mark- naden. Vi befinner oss bara i början av den digitala utvecklingspro- cessen. Den kommer att visa att digital TV har en unik förmåga att förmedla såväl interaktiva program som informationstjänster. Med en utökning till sex frekvenskanaler i det digitala marknätet blir det möjligt att erbjuda ett stort antal TV-program och interaktiva tjänster. Ett antal konsumentundersökningar visar entydigt att det fort- farande finns ett stort informationsbehov om digital TV och dess möjligheter. Konsumenterna efterfrågar innehållsrelaterad informa- tion och vill veta vilka fördelar digital TV ger dem. har dock informationen varit alltför teknik- och marknadsorienterad. Det har bidragit till att konsumenterna ännu inte fullt ut kan se vad digital TV kan ge för mervärden. Konsumenterna står inför många valsituationer vid bytet från analog till digital TV-teknik. Konsumenten måste välja sändnings- form, sändningsoperatör, utbud av program och om man önskar en enkel eller mer avancerad digital mottagare. Skall konsumenterna ha en verklig valfrihet måste de få saklig information om vilka val- möjligheterna är. Vi anser att en koncentrerad informationsinsats inför avvecklingen av de analoga marksändningarna är nödvändig. För att påverka marknadsutvecklingen kan, förutom information till konsumenterna och ett i förväg bestämt avvecklingsår, också andra styrinstrument användas. Vi anser att det är rimligt att de som skaffar digital mottagning och därmed bidrar till att påskynda teknikskiftet skall belönas. Exempelvis kan man tänka sig en differentierad TV-avgift. Samhällsekonomisk bedömning av teknikskiftet Något annat som påverkar marknadsutvecklingen är priset på avkodare och olika former av subventioner. Ett lägre pris bidrar till en mer positiv marknadsutveckling. Det är flera faktorer som in- verkar på detta som konkurrensen på marknaden, den tekniska utvecklingen samt införandet av en gemensam standard för mjuk- och hårdvara i alla avkodare. I och med att det är svårt att bedöma marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen så långt i förväg bör en beredning få i uppdrag att följa upp om den tekniska och ekonomiska utveck- lingen gör det rimligt att genomföra avvecklingen . 5.2Digital TV ger stora vinster 5.2.1Att bestämma efterfrågan på frekvenser Vid en samhällsekonomisk bedömning av marksänd digital TV måste hänsyn tas till åtminstone två aspekter när det gäller frekvensanvändningen. Dels innebär en övergång till digital sänd- ningsteknik att frekvensutrymmet kan användas mer effektivt. Dels innebär tiden med parallella sändningar av digital och analog TV en samhällsekonomisk kostnad. Det är dyrt och ineffektivt att an- vända en begränsad naturresurs, frekvensutrymmet, till två närmast identiska tjänster som använder två olika tekniker, analog och digital. Värdet på det frekvensområde som är koordinerat för radio- och TV-sändningar bygger ytterst på dess alternativa användning, exempelvis olika mobila teletjänster. Ju fler använd- ningsområden som kunde vara aktuella desto större blir efterfrågan på frekvenser. () har i ett underlag till framfört att i princip alla frekvenser kan användas till olika typer av mobila tjänster (, dnr 13/01). Dock är vissa frekvenser mer lämpade för en viss typ av tjänster. Orsaken är bl.a. att vågutbredningen är olika i olika frekvensband. I princip är utbredningen på lägre frekvenser bättre än på högre frekvenser. Sändningar på lägre frekvenser täcker vanligen större områden än sändningar på högre frekvenser. Det innebär att det behövs färre sändare för att täcka en given yta ju lägre frekvens- område som utnyttjas (i de frekvensband som här är aktuella). Samhällsekonomisk bedömning av teknikskiftet Som exempel kan de frekvenser som används till analoga TV-sändningar användas till alla typer av telekommunikations- system med radioaccess för olika teletjänster. Tjänsterna kan base- ras på i princip vilken standard som helst såsom GSM, UMTS eller över digitala marknätet t.ex. med användning av DVB-MHP. Frekvenserna kan också användas till tjänster som inte är mobila som t.ex. fast radioaccess. En stor efterfrågan höjer värdet på det tillgängliga frekvens- bandet. PTS konstaterar bl.a. i rapporten, Den framtida använd- ningen av frekvensområdet (, dnr 3/00), att efterfrågan på ekonomiskt och tekniskt lämpligt frekvensutrymme är större än tillgången. Vidare antog PTS att den ekonomiska betydelsen och tekniska användningen av radio- frekvenser kommer att öka än mer vilket kommer att leda till en ännu större efterfrågan. PTS gjorde därför bedömningen att det kommer att råda frekvensbrist inom överskådlig framtid. Frekvensfördelningen mellan olika tillämpningar fastställs genom internationella avtal inom () och European Conference of Postal and Tele- communication Administrations (CEPT). Den nuvarande frekvensfördelningen mellan länderna för markbunden TV bygger på Stockholmsplanen och Chesteröverenskommelsen .