sou · GPB381 · 2002-01-01 00:00:00 — Förenklat och kostnadseffektivare utbetalningssystem – utbetalningen av aktivitetsstödet flyttas från RFV/försäkringskassorna till arbetslö s- hetskassorna. Förslaget innebär att ansvaret för beslut om aktivitetsstödets storlek och ansvaret för utbetalningssystemet överförs från RFV/ försäkrings- kassorna till arbetslöshet skassorna. Skälen till detta förslag är följande: ·En väsentlig effektivisering av utbetalningarna kan uppnås. Kostn a- den för statens utbetalningar av aktivitetsstöd minskas väsentligt. Med utgångspunkt från situationen (kostnadsnivå och v o- lym) kan en kostnadsminskning ske för staten med ca . ·För närvarande är tre myndigheter/organisationer direkt involverade i administrationen av aktivitetsstödet; RFV/försäkringskassorna, AMS/länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna. RFV:s/ för- säkringskassornas roll i administrationen av aktivitetsstödet har alltmer fått karaktären av renodlad utbetalare av stöden. Sä r- skilda beslut om olika kostnadsersättningar etc. har reducerats. Med nuvarande förhållanden är en minskning av antalet inblandade o r- ganisationer starkt motiverad och innebär i sig bättre förutsättningar för förenklingar, bättre förutsättningar för kontroll och överblick av det administrativa systemet och anslagsförbrukningen, samt för att utveckla IT-stöden och därmed ge snabbare och säkrare hantering samt bättre service till stödmott agarna. Vad gäller övriga förutsättningar, har i utredningen inte kunnat ses n å- got ur effektivitetssynpunkt viktigt skäl emot förslaget att flytta över administrationen från RFV/försäkringskassorna till arbetslöshetskasso r- na. Utbetalningen av aktivitetsstödet i arbetslöshetskassornas regi kan utformas enligt fö ljande: Anvisning till arbetsmarknadspolitiskt program Arbetsförmedlingen anvisar deltagare till arbetsmarknadspolitiska pr o- gram. Av anvisningen följer att denne får rätt till aktivitetsstöd. s- ningen registreras i arbetsförmedlingens datasystem, AIS-Å. Den a r- betslöshetskassa som personen tillhör aviseras beslutet via daglig dat a- filöverföring. Om personen ifråga inte är medlem i någon arbetslö s- hetskassa aviseras Alfa-kassan. Sökande meddelas om anvisningen per brev. Arbetslöshetskassorna fastställer dagpenningens storlek. Behövs det begär arbetslöshetskassan in kompletterande handlingar av den sökande eller av arbetsförmedlingen för att kunna besluta om dagpenningens storlek. Till den som inte uppfyller villkoren för inkomstrelaterad e r- sättning eller grundbelopp, beslutar arbetslöshetskassan om /dag (garantibeloppet). Till unga handikappade som deltagit i program uppgår garantibeloppet till lägst per dag. Ärenden avseende garantibelopp han dläggs av Alfa-kassan. Deltagarna aviseras per brev om det dagliga ersättningsbeloppet. Sam- tidigt bifogas övrig information som ersättningstagaren beh ö ver. När arbetslöshetskassa får avisering om aktivitetsstöd skickas en info r- mation samt speciella deklarationskort (aktivitetskort) till den sökande (alternativt för hela perioden). Ärenden som gäller pers o- ner som inte är med i någon arbetslöshetskassa handläggs av Alfa- kassan. På aktivitetskortet deklarerar deltagaren sin närvaro och anle d- ningen till eventuell frånvaro, undertecknar och skickar in till den ar- betslöshetskassa som handlägger hans/hennes utbetalningar. Nya akt i- vitetskort skickas ut till deltagaren när förbrukade aktivitetskort kommit in till arbetslöshetskassan. Skyldigheten att föra en närvarorapportering från programanordnarens sida bör finnas kvar, och ska kunna utnyttjas för kontroller i efte rhand. Aktivitetskorten är underlag för utbetalning av aktivitetsstöd. På varje aktivitetskort kan 2 veckors deltagande deklareras. Ifyllda aktivitetskort som täcker 4 veckors deltagande skickas av deltagarna till den inskan- ningscentral som respektive arbetslöshetskassa utnyttjar för inskanning av deklarationskort. De inskannade aktivitetskorten sänds som datafil till respektive arbetslöshetskassa. De kort som inte kunnat tolkas eller har något fel förtecknas på en åtgärdslista och tas om hand av respekt i- ve arbetslöshetskassa. Övriga kort lagras i arbetslöshetskassornas dat a- system OAS för utbetalning d irekt. AMS beviljar statsbidrag för utbetalningarna av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd mot de underlag arbetslöshetskassorna redovisar i en ansökan om statsbidrag. Ansökan består av Statsbidragsansökan med arbetslöshetskassans samlade begäran av statsbidrag och en datafil med varje arbetslöshetskassas samlade begäran om statsbidrag för arbetslö s- hetsersättning uppdelat på olika ersättningsslag samt en datafil med varje individuell utbetalning för aktivitetsstödet. Statsbidragsansökan och de båda filerna skickas till AMS. Filen med uppgifter på individ- och ID-beslutnivå behöver AMS för att länsarbetsnämnder och arbet s- förmedlingar fortlöpande ska kunna följa upp utgifterna för aktivitet s- stödet. Begärt statsbidrag för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd enligt lämnad statsbidragsansökan jämförs med informationen på datafilerna. Vid överensstämmelse lämnar AMS ett överföringsuppdrag till Rik s- gälden om att begärda medel ska överföras till den bank arbetslöshet s- kassorna gemensamt har avtal om utbetalning med, f.n. Föreningsspa r- banken. I samband med att arbetslöshetskassorna tar fram underlag för ansökan om statsbidrag skapas även underlag för utbetalning på individnivå. Detta skickas till banken. När banken erhållit statsbidraget verkställs utbetalning till enskilda ersättningstagare. Utbetalning av ersättning sker . Arbetslöshetsersättning betalas inte ut oftare än för varje enskild invid och för aktivitetsstöd inte oftare än . Här föreslås en övergångsperiod med två parallella system, vilket bör kunna garantera en friktionsfri övergång. Det bedöms inte möjligt att med tillräcklig säkerhet och kvalitet genomföra en öve r- föring av utbetalningsansvaret till arbetslöshetskassorna förrän tidigast /2003. Anvisningar, som är gjorda senast 31/12 2002 går till för beräkning och utbetalning av aktivitet s- stöd. fortsätter utbetalningen i dessa ärenden så länge anvisningen varar, dock längst till 30/6 2003. Alla anvisningar, som görs fr.o.m. 1/1 2003 går till arbetslöshetskassan för beräkning och utbetalning av aktivitetsstöd. Ett genomförande av förslaget om att föra över utbetalningarna av akt i- vitetsstöd från RFV/FK till arbetslöshetskassorna förutsätter en väl o r- ganiserad och styrd genomförandeorganisation som arbetar på regerin g- ens uppdrag med tydliga åtaganden. Aktivitetsstödet är ersättningen för deltagarna i de arbetsmarknadspol i- tiska programmen. Det är av avgörande vikt att ersättningarna betalas ut i rätt tid och med korrekta belopp. Det handlade om ca 459 000 personer som för kortare eller var beroende av aktiv i- tetsstödet för sin försörjning. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att ett överförande av utbetalningsansvaret från RFV/försäkringskassorna till arbetslöshetskassorna kan fungera friktionsfritt och utan störningar i utbetalningen av ersättning till deltagarna i arbetsmarknadspolitiska program. I det följande redovisas två olika modeller för ett genomförande. A n- tingen kan man ha två fungerande system parallellt eller kan man direkt gå över till den nya hanteringen. Båda tillvägagångssätten har både för- och nackdelar. Vid båda modellerna behövs det en testperiod för att säkerställa att rut inerna fungerar. 7.3.1Bestämd övergångsperiod (ca 6 mån) med två p a- rallella system Denna modell innebär att man vid ett visst datum övergår med nya ärenden/beslut i det nya systemet/nya rutinen som pågående ärenden/beslut ligger kvar i det gamla systemet/den gamla rutinen. ·Den största delen av pågående ärenden/beslut behöver inte läggas upp igen och anpassas till nya systemet. ·Skillnaden mellan ny och gammal hantering tydliggörs. ·Avvecklingen av det gamla systemet görs successivt, vilket medför att omställningen för personal, verksamhet och kunder också blir successiv. ·Det kan vara systemmässigt betungande att särskilja nya och gamla ärenden. ·Under övergångsperioden kommer det att finnas olika flöden och kontaktytor för nya och gamla ärenden. 7.3.2Ny hantering utan övergångsperiod Denna modell innebär att man vid ett visst datum övergår till det nya systemet/den nya rutinen. Pågående ärenden/beslut i det gamla systemet flyttas över till det nya systemet/den nya r utinen. test period Tidpunkt för övergång ·Från en viss tidpunkt hanteras verksamheten på ett visst sätt, det görs ingen skillnad på flödet och kontaktytorna för pågående och nya ärenden. ·Systemtekniskt lättare att genomföra. ·Större risker för fel när hela verksamheten ska föras över på en gång. ·Hanteringsproblem om anledning till ersättning är olika för gamla och nya ärenden. ·En viss del av avvecklingskostnaden finns även utan övergångsper i- od. RFV betalar ut aktivitetsstöd mellan den 24 och 28 . Detta avser en deltagares närvaro i aktivitetsstöd fr.o.m. den 11 månaden i n- nan t.o.m. den 10 i utbetalningsmånaden. Tillsammans med AMS har RFV planerat att göra utbetalningen mer flexibel. Deltagaren skulle själv kunna välja när utbetalningen skulle starta. Detta skulle innebär tätare utbetalningar. Detta har dock inte genomförts. Ingen beräkning har gjorts hur detta skulle påverka statens räntekostnader. Utbetalningarna genom arbetslöshetskassorna är föreslaget ska ske . Detta innebär att utbetalningarna från arbetslöshetskassorna kommer att ske tätare än vad som sker genom RFV. Med följande förutsättningar: -att detta innebär en tidigareläggning av utbetalningarna med i snitt , -att antal räntedagar är 360, -att räntesatsen är , -att utbetalningar av aktivitetsstöd är sammanlagt på 10 miljarder ger detta en räntekostnad för staten på 7,5 miljoner (6/360*0,045*10 miljarder). 8.Statlig tillsyn och revision av arbetslöshets- kassorna AMS ska enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor (LAK) 89 § utöva tillsyn över arbetslöshetskassorna och göra uppföljningar av a r- betslöshetsförsäkringen. AMS ska verka för att bestämmelserna i lagen (2997:238) om arbetslöshetsförsäkringen () tillämpas likformigt och rättvist. Uppdraget fullgörs av AMS Försäkringsenhet. Utredningen föreslår att motsvarande tillsynsregler skall gälla för akt i- vitetsstödet. Denna uppgift regleras på samma sätt som övrig tillsyn av arbetslöshetskassor. Riktlinjer för tillsynen över arbetslöshetskassorna fastställdes i . AMS ska verka för: ·en likformig och rättvis tillämpning av lagen om arbetslöshetsfö r- säkring och lagen om arbetslöshetskassor, ·god internkontroll och självreglering inom arbetslöshetskassorna samt säkerställa att de föreningsrättsliga bestämmelserna följs, ·att motverka missbruk av arbetslöshetsförsäkringen. Principiellt viktiga frågor inom arbetslöshetsförsäkringen behandlas i AMS arbetslöshetsdelegation. Tillsynsverksamheten omfattar fyra huvudmoment: ·registrering och godkännande, AMS utfärdar föreskrifter, allmänna råd och kommentarer rörande ti ll- lämpningen av lagen om arbetslöshetsförsäkring, , och lagen om arbetslöshetskassor, LAK, samt ger ut regelböcker för arbetslöshetska s- sor om försäkringsbestämmelser och föreningsrättsliga bestämmelser. AMS ska även - för att få principiella avgöranden - kunna överklaga arbetslöshetskassans och domstols beslut/dom ifråga om arbetslöshet s- ersättning och rätt till medlemskap i arbetslöshetskassa. En förening kan registreras som arbetslöshetskassa och ha rätt till stat s- bidrag endast om föreningen uppfyller i LAK uppställda villkor. AMS för register över arbetslöshetskassorna och ska godkänna bildandet av arbetslöshetskassor. AMS ska före registrering av anmälda uppgifter pröva att hinder enligt LAK inte föreligger. AMS ska godkänna av a r- betslöshetskassorna beslutade medlems- och anslutningsavgifter. Vid a- re utformar AMS normstadgar för arbetslöshetskassorna. AMS granskar arbetslöshetskassornas verksamhet och meddelar de e r- inringar som kan vara påkallade. Verksamhetskontrollen bedrivs bl.a. genom: ·uppföljning av att arbetslöshetskassornas styrelser tar det öve r- gripande ansvaret för verksamheten, ·kontroll av arbetslöshetskassornas beslutsdelegering, ·kontroll av att den utbildning arbetslöshetskassorna ger sin personal är av tillräcklig omfattning och att innehållet är korrekt, ·kontroll av att arbetslöshetskassornas administration och ekonomi s- ka förval tning sker enligt utfärdade föreskrifter, ·kontroll av att arbetslöshetskassorna beslutat om och följer upprä t- tad säkerhetspolicy vad avser förvaltning, ADB-säkerhet, intrång, brand och dokumentförvaring, ·kontroll av att använda stödsystem och rutiner är dokumenterade och konstruerade så att korrekt handläggning av ärenden är säke r- ställs och underlättas, ·kontroll av arbetslöshetskassornas rekvisitioner av statsbidrag, ·granskning av enskilda ärenden. AMS följer upp och analyserar arbetslöshetsförsäkringens utveckling och arbetslöshetskassornas verksamhet i syfte att samla underlag för regelgivning och verksamhetskontroll. () har enligt sin instruktion (1998:418) upp- giften att granska statlig verksamhet ur effektivitetssynpunkt och myn- digheternas redovisning och förvaltning. Revisionsverksamheten o m- fattar också statliga åtaganden genom statsbidrag till olika verksamheter utanför den statliga sektorn. Revisionsverksamheten innebär bl.a. att RRV genom årlig revision uttalar sig om man funnit att årsredovisnin g- en är rättvisande och i förekommande fall om myndighetsledningens förvaltning inte följer gällande föreskrifter för verksamheten. Rev i- sionsberättelserna liksom särski lda revisionsintyg ställs till regeringen. Den årliga revisionen styrs av kriterierna väsentlighet och risk. Rev i- sionen inriktas således på de områden av verksamheterna där RRV med utgångspunkt från en verksamhetsanalys bedömer risken för väsentliga fel vara störst. Väsentliga brister som uppmärksammas vid revisionen leder till revisionsberättelse med invändningar. Genomförd revision rapporteras genom revisionsrapporter och revisionspromemorier. I revi- sionen av ledningens förvaltning granskas ledningens interna styrning och kontroll, att regler för verksamheten efterlevs och rapporteringen av resultat. RRV:s effektivitetsrevision granskar effektiviteten i verksamheterna, d.v.s. i vad mån myndigheterna uppfyller fastställda mål och i övrigt följer de politiska beslut som fattats om verksamheten. Inriktningen är att arbeta problemorienterat, men även bredare ansatser som utvärd e- ring av hela program för ekommer. 8.3.RRV:s granskning av arbetslöshetskassornas ver k- samhet AMS tillsynsuppgifter preciseras i lag (1997:239) om arbetslöshetska s- sor. Det finns inga uttryckliga bestämmelser som ger RRV eller Riks- dagens revisorer rätt att revidera arbetslöshetskassornas verksamhet. För att sådan revision ska bli möjlig krävs särskilda lagbestämmelser med hänsyn till arbetslöshetskassornas status som privaträttsliga organ. Statens intresse av kontroll över en så omfattande användning av statl i- ga medel är självfallet stort. När AMS tillsynsverksamhet över arbet s- löshetskassorna granskas av RRV är det oftast nödvändigt att ta fram underlag från arbetslöshetskassorna. Den uppgiftsskyldighet som för e- skrivs för arbetslöshetskassorna gäller enbart i förhållande till AMS i dess egenskap av tillsynsmyndighet. RRV:s granskning sker via AMS tillsynsuppgifter. Revisionsorganens granskning måste således nu gå omvägen via AMS för en indirekt granskning av arbetslöshetskassornas verksamhet. Arbetslöshetsförsäkringens omfattning och vikt för staten är således starka motiv för att arbetslöshetskassorna bör kunna granskas av de statliga revisionsorganen på samma sätt som gäller inom andra motsv a- rande områden, bl.a. socialförsäkringsområdet. En eventuell överföring av utbetalningen av aktivitetsstödet till arbetslöshetskassorna ger ytte r- ligare argument för en att öppna arbetslöshetskassorna för en direkt granskning av de statliga revisionsorganen som således inte ska behöva gå via AMS. Det kan också vara en fördel för arbetslöshetskassorna att kunna kommunicera direkt med granskningsmyndigheten. Aktivitets- stödet är inte direkt knutet till arbetslöshetsförsäkringen utan skulle utgöra en helt ny verksamhet för arbetslöshetskassorna, som innebär att arbetslöshetskassorna direkt medverkar i statlig administration. Aktiv i- tetsstödet har omfattat årliga belopp i storleksordningen . Statlig revision av arbetslöshetskassorna Här föreslås att statligt revisionsorgan ges rätt att granska arbetslöshet s- kassorna. Det kan dock inte handla om en årlig avrapportering till re- geringen eftersom det inte rör sig om revisionsberättelser i formell m e- ning. Det är därför nödvändigt att reglera vad den statliga revisionen av arbetslöshetskassorna ska kunna omfatta. Av de tänkbara alternativ till hur en granskningsrätt för statligt revisionsorgan ska regleras förordas ett tillägg till revisionsbestämmelserna. Bestämmelsen skulle kunna få fö ljande lydelse: Statligt revisionsorgan får granska effektiviteten i arbetslöshetskasso r- nas användning av statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen och u t- betalningen av aktivitetsstöd. En arbetslöshetskassa är skyldig att på begäran av det statliga revisionsorganet lämna de handlingar och up p- lysningar som behövs för granskningen. Särskilt behov av sekretesskydd För RRV:s granskning är det nödvändigt att verket får tillgång till de handlingar och upplysningar som behövs för granskningen. Arbetslö s- hetskassorna är inte myndigheter och har inte heller på annan grund skyldighet att tillämpa sekretesslagen. Uppgifter som RRV får direkt från arbetslöshetskassorna vid en granskning blir därför inte föremål för sekretess hos RRV. För RRV:s granskning av myndighet, i det här fallet AMS eller länsarbetsnämnd, gäller s.k. sekundär sekretess. Det innebär att sekretessbelagda uppgifter hos myndigheten ifråga blir sekretessbe- lagda också hos RRV. Uppgifter från arbetslöshetskassorna som pass e- rar AMS blir således sekretessbelagda också hos RRV. Ovan nämnda förslag om statligt revisionsorgans granskning av a r- betslöshetskassornas verksamhet förutsätter att uppgifter kan lämnas direkt till den statliga revisionen från arbetslöshetskassa med sekrete ss- skydd. Därför lämnas förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) som innebär att sekretess skall gälla i ärenden om arbetslö s- hetsersättning och aktivitetsstöd som handläggs av en arbetslöshetska s- sa. 9.Behov av förändringar i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd I det följande redovisas en kartläggning av skillnader i regelverket för aktivitetsstödet och regelverket för arbetslöshetsersättningen, d.v.s. en jämförelse av förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd med både lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och förordning (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. I det följande kommenteras behovet av fö r- ändringar med hänvisning till vilka paragrafer i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd som avses. 6 § Det finns skillnader i beräkning av aktivitetsstöd på deltid och b e- räkning av arbetslöshetsersättningen vid arbetslöshet del av vecka. Vinster skulle kunna uppnås om det infördes ett och samma berä k- ningssätt i enlighet med arbetslöshetsförsäkringens modell enligt den omräkningstabell som finns i bilagan till förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkringen (9 §). Förslag: Beräkningssättet för aktivitetsstödet bör anpassas till arbet s- löshetsförsäkringens modell. Detta ger av allt att döma inte någon skillnad i kostnader för st aten. 7 § Nuvarande utbetalning av aktivitetsstöd genom RFV sker mellan den 24 och 28 . Detta täcker närvaro med aktivitetsstöd fr.o.m. innan t.o.m. den 10:e i utbetalningsmånaden. Tillsammans med AMS har RFV tidigare planerat att göra utbetalnin g- en mer flexibel, där deltagare själva skulle kunna välja när första utb e- talningen ska ske. Därefter skulle utbetalningarna ske med . Detta förslag lämnades av RFV till Närings- och Sociald e- partementet den 13: e . I samband med detta gjordes ingen beräkning hur detta skulle påverka statens räntekostnader. Förändringen är ännu inte genomförd. Förslag: Utbetalning av aktivitetsstöd för den enskilde sker . En person som har deklarerat sin närvaro i aktuella program för veckorna 1-4, lämnar sitt ifyllda aktivitetskort till sin arbetslöshetskassa vecka 5 och får sin utbeta lning torsdag vecka 6. 8 § punkt 1: Avser vilken ersättning som ska utgå vid sjukdom under tid i program. Aktivitetsstödets regler motsvaras inte på denna punkt av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. Vid sjukdom får personen med arbetslöshetsersättning sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring efter en eventuell karensdag. Aktivitetsstöd utgår däremot till personer även vid sjukdom. Om arbetslöshetsersättningens regler skulle tillä m- pas för aktivitetsstöden blir det positivt för personer med högsta da g- penningen och en sjukpenninggrundande inkomst som ger en sjukpen- ning över högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkrin gen. Denna fråga har ansetts ligga utanför regeringens direktiv till utre d- ningen. Punkt 2: Regeln innebär att aktivitetsstödet utgår vid tillfällig vård av barn under tid då deltagaren har rätt till tillfällig föräldrapenning. Mo t- svarande regel finns inte i arbetslöshetsförsäkringen. Denna fråga har ansetts ligga utanför regeringens direktiv till utre d- ningen. Punkt 3: Gäller ledighet för enskild angelägenhet. Denna regel finns inte i arbetslöshetsförsäkringen men konsekvenserna blir alltför negat i- va om möjligheten slopas. Det är rimligt att den enskilde får ha kvar ersättningen vid besök på arbetsförmedling, nära anhörigs allvarliga sjukdom, flyttning etc. och detta kan hanteras via den normala deklara- tionen av närvarotid. Här föreslås ingen förändring. Frågan kan hanteras inom ramen för deklaration av närvarotid. Punkt 4: Gäller visst uppehåll i utbildning med bibehållet aktivitetsstöd. Motsvarande regel finns i arbetslöshetsförsäkringen och kan jämföras med föreskrift till 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring uppehåll i u t- bildning. Här föreslås ingen förändring. Frågan kan hanteras inom ramen för deklaration av närvarotid. Punkt 5: Innebär att aktivitetsstödet kan utgå under visst tillfälligt u p- pehåll i aktivitetsgarantin. Motsvarande finns inte i arbetslöshetsförsä k- ringen. Kan jämföras med föreskrift till 9 § lagen om arbetslöshetsfö r- säkring uppehåll i utbildning. Här föreslås ingen förändring. Frågan kan hanteras inom ramen för deklaration av närvarotid. Punkt 6 och 7: Gäller vård av närstående m.m. Kan jämföras med punkten 2 ovan. Denna fråga har ansetts ligga utanför regeringens direktiv till utre d- ningen. Punkt 8: Handlar liksom punkt 4 o 5 om uppehåll med bibehållet akt i- vitetsstöd. Här föreslås ingen förändring. Frågan kan hanteras inom ramen för deklaration av närvarotid. 9 § första stycket se 8:1: Avser att aktivitetsstöd inte utgår under k a- rensdag. Denna fråga har ansetts ligga utanför regeringens direktiv till utre d- ningen, se dock § 8:1 ovan. 10 § Gäller att anordnaren av program ska meddela om deltagares ledighet. Motsvarande bestämmelse finns inte i arbets- löshetsförsäkringen. Förslag: Självdeklaration motsvarande vad som gäller för arbetslö s- hetsersättningen införs. Anordnaren bör dock obligatoriskt registrera uppgifter om nä rvaro för kontroller i efterhand. 11 § Avser samordning med vissa andra ersättningar. Liknande regler finns i arbetslöshetsförsäkringen, men vissa skillnader finns. Avvikande regler är punkt 2, 3, 4, 6 i aktivitetsstödsförordningen. Punkt 7 avviker delvis, reducering på arbetslöshetsersättningen sker när den är kombin e- rad med förtidspension. I aktivitetsstödsreglerna sker samordningen mot vissa andra inkomster genom att stödet reduceras. I arbetslöshet s- försäkringen sker sådan samordning vanligtvis genom s.k. hindertid, d.v.s. någon rätt till arbetslöshetsersättning finns inte när sådan annan ersättning ges.