sou · GPB395d6 · 2002-01-01 00:00:00 — Enligt i område B är det inte helt omöjligt att på egen hand skulle kunna ordna en ny och billigare lägenhet trots att hon har en skuld. I område A tror man däremot att inte kan byta lägenhet när hon har sin skuld obetald, såvida hon inte först har gjort upp om en avbetalningsplan med sin hyresvärd. Krav på god ekonomi från bostadsbolagen Både det privata och det allmännyttiga bostadsbolaget kontrollerar sina blivande hyresgästers ekonomi innan de godkänns som hyres- gäster. Man ser efter om hushållet har skulder och om inkomsten Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? står i proportion till hyran. Det kan bli aktuellt att ställa krav på en borgensman om ekonomin inte ser hållbar ut. T: Det här med betalningsmoralen är ju så svårt, vi tittar ju alltid om de har gamla skulder hos kronofogden... Vi är väldigt noga när vi tar in i alla fall. Om en person har skulder, oavsett om det är hyresskulder eller andra skulder godkänns denne inte som hyresgäst. I: Kan andra skulder än hyresskulder påverka möjligheterna? T: Nej, det är andra skulder också, för oss spelar det inte så stor roll vilka skulder man har. Ena gången kanske man missköter att betala in skatter och moms och nästa gång kan det vara hyran. Däremot är det inte hos det privata bostadsbolaget omöjligt för en person som uppbär försörjningsstöd (socialbidrag) att få en lägenhet, även om hyresvärden påpekar att man drar öronen åt sig och vill kolla personen extra noga. Det allmännyttiga bostadsbola- get säger att en förutsättning för att man skall godkänna socialbi- dragstagare som hyresgäster är att garanterar hyran, och upplever det inte som svårt att vid behov få en sådan garanti. Allmännyttan säger sig ha denna säkerhetsåtgärd som en backup för att försäkra sig om att hyran blir betald . K: Hur den person som får en lägenhet får sina pengar det lägger vi oss inte i, men det finns en backup om det skulle strula att man [social- tjänsten, min anm.] ansvarar för hyran. Om vräks kan hon inte få en ny lägenhet hos vare sig det all- männyttiga bostadsföretaget eller den privata fastighetsägaren. För- utsättningen för att hon åter skall kunna få en bostad är att soci- altjänsten går in och garanterar hyran. Som intervjuerna visar förekommer det inte mycket samarbete mellan socialtjänst och bostadsföretag kring hushåll med svag eko- nomi om man bortser från hyresvägledningen. De intervjuade bostadsbolagen anser, att enbart om det finns barn med i bilden är Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? brukar enligt hyresvärdarna inte vara med vid själva avhysningen. i område A bekräf- tar att det inte finns något samarbete med kronofogden annat än vid direkt avhysning. De säger dock att , tvärtemot vad bostadsföretagen hävdar, är med och diskuterar avhysnings- ärendet med kronofogden. A: Inte mer än att man har ett samarbete när man får meddelan- det om avhysningsdatum, då tar jag alltid kontakt med kronofogden och vi pratar igenom. Har du träffat henne? Har du varit där? Hur ser det ut? Vad säger dom? säger dom han bor redan hos sin flick- vän och det här är bara en formalitet så då gör jag inte något mer i det ärendet. Andra gånger säger jag att be att hon ringer mig så får vi prata om hur vi ska hitta... (Område A) Reflektioner från intervjuerna om /hyresvägledningen i saknar motsva- righet i övriga kommuner som intervjuats om dessa vinjetter. Före- byggande arbete av det slaget efterfrågades i rap- port om hemlöshet. Det är bra att genom ett sådant projekt kunna arbeta med bostadssociala frågor innan akut hemlöshet uppstått. Bostadsföretagen tror inte att kan hjälpa och man skulle därför inte kontakta den sociala myndigheten. Denna inställning tyder på ett lågt förtroende för arbete. Det privata bostadsföretaget säger att de uppmanar hyresgäster med hyresskulder att självmant säga upp sig, vilket dock innebär att individer hamnar i en rättsosäker situation. Det rättsliga systemet sätts ur spel. Man förespeglar hyresgästen att dennes möjligheter att få en ny bostad på den reguljära bostadsmarknaden skulle bli bättre om han själv säger upp sitt hyresavtal. Men alla undersök- ningar och praktisk erfarenhet visar att detta saknar all betydelse och ökar inte den enskildes möjligheter att få en ny bostad. Den ende som tjänar på detta förfarande är bostadsföretaget som undvi- ker administrativt arbete och kostnader i samband med avhys- ningen. Om vräks kan hon inte få en ny lägenhet som inte har boenden för denna grupp. De intervjuade säger i och för sig att personer som ofta kan ordna boende Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? hos anhöriga och bekanta men det hänger då på att hon har kon- takter. Har alla det? 4 Störningar relaterade till psykiska problem Det har kommit klagomål från hyresvärden. Grannarna har klagat eftersom har varit störande. De vill bli av med henne. Hon har fått flera varningar från hyresvärden men det har inte hjälpt. Enligt värden vill hon varken ha med eller sjukvården att göra. Värden kräver nu att gör något radikalt – annars blir vräkt. Med detta fall som utgångspunkt tillfrågades de intervjuade om arbetssätt och svårigheter när det gäller N hur informeras om problem, N agerande för att få kontakt med , N agerande för att lösa hennes bostadsproblem och andra problem, N vad bostadsbolagen och tror om möjlig- heter att bo kvar i sin lägenhet, samt N hur och bostadsföretagen ser på sitt samarbete med landstingspsykiatrin kring personer med proble- matik. I såväl område A som i område B känner de intervjuade väl igen den typ av problematik som har. Även de två bostadsbolagen är väl förtrogna med hyresgäster som av andra skäl än missbruks- problem agerar störande. Bostadsbolagen tar inte kontakt med eller psykiatrin Det allmännyttiga bostadsbolaget tror inte att man skulle kontakta när en situation som denna uppstår. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? K: Men vad kan göra i det här fallet det förstår jag inte. I: Men ni skulle inte kontakta dom här heller utan ni skulle sätta i gång med en vräknings... K: Jag vet inte vilken insats dom skulle kunna göra. Samma värd skulle troligtvis inte heller kontakta psykiatrin, efter- som man har erfarenhet av att psykiatrin ändå inte får göra någon- ting baserat på ett sådant samtal. Sekretessen som psykiatrin måste iaktta gör att det enligt den intervjuade blir svårt att få i gång en dialog. Det privata bostadsföretaget säger att det kan vara svårt för lek- män att bedöma om någon har psykiska problem och att det därför är svårt att veta om man ska kontakta eller psykiat- rin. Man försöker därför ofta få kontakt med anhöriga för att få dem att hjälpa till. Det allmännyttiga bostadsbolaget håller med om att anhöriga skulle kontaktas och nämner även en eventuellt god man som skulle kontaktas i detta läge. många sätt att få kontakt med Det viktigaste enligt i område A är att snabbt eta- blera en kontakt med . Både där och i område B blir den för- sta insatsen att skriva ett personligt brev till där man presen- terar sig och berättar att man önskar träffa henne. A: Inte alltid, men det har hänt också att man har fått komma och då droppar man ett nytt brev i lådan jag var här , du var kanske inte hemma, har du glömt bort? Man får försöka hålla tonen att vi inte blivit utestängda. Ja, det är väldigt olika hur det lyckas. (Område A) i område B tycker att breven är opersonliga och nämner att man skrev under med namn på personal på mottagningsenheten. Det ledde till att fler personer självmant tog kontakt, personer som tidigare kanske ropat efter hjälp men inte vetat var den fanns. Enligt de båda socialkontoren är det viktigt att hitta det sam- manhang som finns i för att på så vis kunna etablera en kon- takt. De intervjuade i område A utvecklar detta resonemang: om man inte blir insläppt hos kan socialarbetaren undersöka om Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? det finns någon annan inom till exempel som redan känner . Om hon har socialbidrag kan hennes handläggare kanske hjälpa till att etablera en kontakt. Man kan till exempel be att få vara med på nästa möte som har hos sysselsättnings- och försörjningsenheten. Det kan också finnas kontakter inom fri- villigorganisationer eller med vänner och anhöriga som eventuellt kan vara behjälpliga med att etablera en kontakt. Ytterligare en per- son som kanske har kontakt med är kvartersvärden om det finns någon där hon bor.3 Då kanske denne kan hjälpa till med att etablera kontakt med . Inte säkert att får kontakt före vräkning Eftersom har uttryckt att hon inte vill ha kontakt är det enligt de intervjuade i område A viktigt att visa för henne social- tjänstens goda intentioner och berätta för henne vad man kan hjälpa till med. Det är enligt de intervjuade inte säkert att man kan rädda lägenhet när det har gått så här långt. I vissa fall får man inte kontakt förrän vräkningen har verkställts. Och kanske är det rätt enligt i område B: M: Men om vi räcker ut en hjälpande hand och dom inte fattar den handen så blir konsekvensen att dom blir vräkta, det är deras eget ansvar, det är vuxna människor. (Område B) Båda socialkontoren anser att det efter vräkning kan vara lättare att få kontakt med . Den vräkta är oftast då mer kontaktbenägen. Vissa personer som inledningsvis är väldigt skeptiska till kontakt tycker i efterhand, enligt socialtjänstområdena, att det var bra att insisterade. Dessa klienter inser att de faktiskt kan få hjälp med saker som de har svårt att klara på egen hand, framhåller intervjupersonerna. Hyresvärdens inställning är avgörande Det är enligt i område A viktigt att snabbt lugna hyresvärd. När man har fått kontakt med måste man informera hyresvärden att man lyckats etablera en kontakt och att 3 Det allmännyttiga bostadsföretaget har utvecklat ett system med kvartersvärdar. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? det nu finns en plan att arbeta utifrån. Även andra i omgiv- ning som grannar och anhöriga kan behöva lugnas och få veta att nu arbetar med ärendet. I dialog med värden kan man försöka flytta fram avhysningsdatumet så att får tid att arbeta med . I område B säger de intervjuade att det är vanligt att personer vräks på grund av störningar. Man säger sig ha förståelse för vär- dens och grannarnas svåra situation. K: Jag förstår ju värdens svåra sits, framför allt grannarnas svåra sits så det måste man bekräfta så här är det, så här kan det inte fortsätta för någon. I: Men om ni skulle försöka behålla henne i... K: Man kan ju inte kräva av värden att han ska behålla henne utan att det blir någon förändring. M: Nej, utan man kommer överens tillsammans med värden att nu har vi gjort det här och det här, kan hon få bo kvar under de förutsätt- ningarna? (Område B) Det blir enligt de båda intervjuade socialtjänstkontoren ofta lättare att övertyga värden om att skjuta på avhysning om denne förstår att har psykiska problem och att det är därför som hon kan ha ett störande beteende. A: Ja, men det visste ju inte den här vicevärden om men jag berättade för honom att dom här har bistånd och vi får försöka förbättra det och du är välkommen att ta kontakt med dom (boendestödet) om du vill veta eller tala om för dom vad du tycker behövs. Det kan man ju säga att det är ett sekretessbrott att jag pratar med någon om dom, men det är ju lite som att välja mellan pest och kolera. Jag känner att det är i gott uppsåt. Dom ska få behålla sin bostad. Och backade värden ganska snabbt jaha, vi har inte vetat, vi har ju inget intresse av att ställa folk på gatan. (Område A) Vid det allmännyttiga bostadsbolaget säger man att om är riktigt sjuk kan det vara bra att se till att hon blir vräkt. K: Om vi säger så här; det finns fall där den här personen..., nu vet jag inte om hon är det, men är hon så pass sjuk att hon inte klarar ett eget boende med då har ingen upptäckt det. Då tycker jag att jag kan vara ganska tuff. För vräker jag henne får någon upp ögonen för vilken hjälp hon egentligen behöver. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? säger man att det är viktigt att ha kött på benen och veta att det verkligen rör sig om allvarliga störningar. Enligt de båda bostadsföretagen är det ofta svårt att få grannar som anmält störningar att ställa upp och vittna inför hyresnämnden. Båda påpekar att det mycket väl kan bli så att vräks, eftersom man i första hand måste värna om sina goda hyresgäster. kän- ner man vid det allmännyttiga bostadsbolaget till flera personer med psykiska problem som blivit dåliga och efter att de fått ade- kvat vård återvänt till sina lägenheter. Insatser till och stöd till värden Om lyckas etablera en kontakt med finns det enligt i område A två duktiga psykiatrisjuköterskor anställda inom kommunens äldre- och handikappomsorg som man eventuellt kan koppla in för att hjälpa . Det finns en stöd- grupp som kan kopplas in för att hjälpa och den fungerar som hemtjänst för psykiskt sjuka personer. Den insatsen lugnar ofta hyresvärden som då vet att får kontinuerligt stöd. De insatser som i område B skulle sätta in som stöd till – om man lyckades få kontakt med henne – rör sig även här om äldre- och handikappomsorgens stödinsatser via speci- algruppen. M: Däremot har vi utnyttjat själva specialgruppen som är en enhet inom äldre- och handikappomsorgen som jobbar med socialt stöd i boendet hos psykiskt sjuka i första hand men även missbrukare och dom är guld värda, dom här riktigt tunga omsorgsmässiga personerna dom gör ett bostödsjobb på något sätt. (Område B) Representanten för det allmännyttiga bostadsbolaget tycker inte att personer som får tillräckligt stöd av . Hon nämner att många av de funktionshindrade och psykiskt sjuka, som skrivits ut i samband med de stora reformerna, har satts i lägenhe- ter utan tillräckliga insatser vilket gjort många av dem passiva. Samma sak säger även de intervjuade i område A. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Svårt att ordna lägenhet om vräks För en person som vräkts på grund av störningar är det enligt de intervjuade inom ännu svårare än för dem som enbart haft ekonomiska problem att igen få en lägenhet. I område B säger de intervjuade att om kommer i gång och får en ordentlig planering för insatser så kan hon nog få en träningslägenhet genom , men det kan ta tid. Brist på boendealternativ för personer som har svårt att se vilken typ av boendealternativ som de skulle kunna erbjuda om hon vräks. Det finns inget att tillgå även om skulle vara berättigad till bostad genom handikapp- omsorgen eftersom det där finns brist på boenden. Enligt social- tjänsten i område A tar inackorderingshemmen inte alltid emot personer som då de bedöms vara alltför sjuka. Ett alternativ som kan övervägas är att undersöka om det finns plats på ett här- bärge som hör till ett , men de intervjuade tycker inte att det är en bra lösning då det endast är ett nattboende. Det finns enligt de intervjuade socialtjänstkontoren ett boende för kvinnor, , där kanske skulle kunna få bo. Där är tan- ken att personer med missbruksproblem skall kunna få bo . i område B säger att det är ett pro- blem att man tvingas blanda psykiskt sjuka med missbrukare. B: Det är ju precis så vi gör, vi blandar friskt, rena missbrukare med psykiskt sjuka och så där och likadant på vårt sysselsättningsprojekt där har vi det också så... Det är nästan så att man bjuder ut dom här människorna att utnyttjas. I: Dom som har psykiska problem utnyttjas av missbruks... B: Ja, dom har inkomst och kan inte säga nej... K: Framför allt är det en jättestor risk, oavsett om det är en man eller kvinna som har psykiska problem som man då av resursskäl sätter in på ett inackorderingshem, man erbjuder ju nya kontakter i missbruks- världen och förvärrar problematiken för dom här människorna. (Område B) Kvinnor som vräkts bor mindre sällan på kommunens boende än männen. De finner ofta män som de kan bo hos. De båda intervju- ade socialkontoren säger att det är troligt att skulle flytta in hos någon annan man, troligtvis även denne med psykiska problem Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Ett annat alternativ är att hon kan bo hos anhöriga ett tag. Samarbetet med psykiatrin fungerar inte Det händer att man vid i område A kontaktar psyki- atrin i fall som och frågar om hon har en kontaktperson inom psykiatrin. Då kan man kontakta den eventuella kontaktper- sonen och se till att får den vård som hon behöver. Även i område B skulle vid misstanke om psykiska pro- blem kontakta psykiatrin för att se om man där hade en aktiv behandlings- eller stödkontakt med . Man skulle utröna om man kunde göra någonting gemensamt, psykiatrin och socialtjäns- ten. De intervjuade socialarbetarna påpekar att det är viktigt att få ett mandat från för att bryta sekretessen och kunna börja arbeta tillsammans med psykiatrin. Enligt fungerar inte samarbetet med psykiatri kring denna typ av ärende särskilt bra. Psykiatrin är främst intresserade av patienterna till dess de är medicinskt fär- digbehandlade. Sedan tycker att psykiatrin ser det som enbart kommunens uppgift att lösa boende och andra pro- blem. De både områdena önskar att psykiatrin kunde vara med och ge mer stöd även efter utskrivning från slutenvården. B: Jag tycker att dom är väldigt smala fortfarande, medicinskt inriktade och även... ja, dom är fortfarande inne på slutenvården och vi skulle behöva ha dem ute mer. (Område B) H: Dom misslyckas ute i våra träningslägenheter för dom blir för ensamma, får för lite stöd och att psykiatrin inte jobbar ute hos dom utan dom sitter i sina vita rockar på kliniken. (Område A) M: Det är väl det att man skulle önska att dom kunde vara med och ge stöd efter att folk kommer ut också. Det kan dom väl men mycket är att gå och hämta, jag skulle önska att dom var lite rörligare ute i män- niskors boende. Det stödet behöver inte bara vara vårat ansvar utan att man drog i det här gemensamt på något vis för dom har ju ändå en annan kompetens. (Område A) Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? I område A tycker de intervjuade också att det är svårt att vid behov få personer med psykiska problem inskrivna i slutenvården. Dessutom tycker man att patienter skrivs ut alldeles för snabbt utan att har blivit informerad på förhand om den förestående utskrivningen, trots att det är som skall svara för att den sociala vardagen fungerar för psykiskt funktions- hindrade. De intervjuade i område A berättar att försök har gjorts för att få i gång ett bättre samarbete med psykiatrin, men än så länge vet man inte vad det kommer att leda till. i område B anser att formerna för hur man skall samverka är oklara och att det är svårt att hitta fungerande rutiner. Man kan också se att har få platser och att det finns lite pengar för verksamhet som vänder sig till psykiskt sjuka. De intervjuade i område B berättar också om samarbete kring indi- vider som fungerat bra med psykiatrin. Det har handlat om att ordnat ett boende varefter psykiatrin sedan har ställt upp med tillsyn. i område B berättar om en verksamhet, Spindeln, som har inneburit en positiv förändring för gruppen med både psy- kiska problem och missbruksproblem. Område A bekräftar att det är ett boende som behövs, eftersom den gruppen har blivit mer ut- satt . Man nämner att vissa tvingats bo på turistanläggningar för att inget annat har gått att ordna. Ännu svårare att samverka kring de som har dubbeldiagnos I område B säger de intervjuade att den grupp som det är väldigt svårt att hjälpa är personer som både har psykiska problem och missbruksproblem (s.k. dubbeldiagnospatienter). De hamnar mel- lan och psykiatrin och även mellan olika delar av som exempelvis individ- och familjeomsorgen och handikappomsorgen. Ändå fungerar samarbetet enligt de intervjuade i område B bättre med beroendeenheten inom psykiatrin jämfört med den vanliga Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Inom beroendevården finns en vidare förståelse och man är inte lika medicinskt inriktad som psykiatrin i övrigt. Svårt med samarbete även inom kommunen Även med kommunens handikappomsorg kan det vara svårt att samarbeta kring de personer som har psykiska problem. I: Men har ni någon grupp som är renodlad, där man tänker att det psykiska problemet verkligen är det primära? M: Det finns sådana och dom är dom absolut svåraste när det gäller samverkan tycker jag. K: Ja. M: För där är det liksom värre än värst, både när det gäller boende- delen och vem som ska hjälpa rent psykiatriskt och socialt, där är det bara undermåligt. I: Berätta. M: Ja och det handlar ju om samverkan mellan olika enheter inom också, individ- och familjeomsorg kontra äldre- och handikapp. Vem gör vad med biståndshandläggning enligt LSS och en vanlig socialsekreterare, där man kan fatta ett LSS-beslut men man ändå inte kan vara behjälplig att tillhandahålla det nödvändiga boendet till exempel. Då läggs det på oss som inte har sådana kontakter med gruppbostäder och gruppboenden utan som tvingas ringa till dom som i första hand jobbar med missbrukare och fråga: Kan ni fixa något boende till den här personen som är rent psykiskt sjuk och inte har missbruksproblem? Så stjälps allt över på individ- och familjeomsor- gen som inte har resurser eller kapacitet att hjälpa dom som är hemlösa av dom psykiska [min anm.] skälen. (Område B) Reflektioner från intervjuerna om Bostadsbolagen kontaktar vare sig eller psykiatrin när de stöter på den typen av problem som illustreras i vinjetten om . De tror inte att kan få hjälp av eller att ett samtal med psykiatrin skulle leda till åtgärder. I stället säger den intervjuade vid det kommunala bostadsbolaget, att vräkning är ett sätt att se till att får rätt hjälp. Även socialarbetarna på område B framför liknande åsikter när de hävdar, att om vi räcker ut en hjälpande hand och dom inte fattar den handen så blir konse- kvensen att dom blir vräkta, det är deras eget ansvar, det är vuxna Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? Detta resonemang är exempel på det som professor benämner tesen om terapeutiska vräkningar (2000), dvs. ett sätt att rättfärdiga att man avhyser människor. Tesen innebär följande: Det kan vara bättre att låta besvärliga hyresgäster bli vräkta än att till varje pris hålla dem kvar i en bostad. Att försöka rädda en människa som inte vill sköta sitt boende är som konstgjord andning, och leder inte till några långsiktiga lösningar. Tvärtom kan med- verka till att problemen förvärras för den enskilde individen. Det kan också leda till att grannarnas irritation ökar, vilket kan få översprid- ningseffekter till andra personer som har sociala kontrakt och försöker sköta sig. En vräkning behöver inte ses som en katastrof. Den störande hyresgästen får ta konsekvenserna av sitt handlande. Om till exempel en missbrukare inte upplever missbruket som problem har han inte några incitament för att sluta. Det är först när missbrukarna inser kon- sekvenserna (förlust av bostad och jobb) som de har någon anledning att upphöra med sitt missbruk. En vräkning kan skapa en sådan moti- vation. När missbrukaren väl är motiverad bör han återigen få möjlig- heten att pröva ett socialt kontrakt och då är situationen mer gynnsam för att boendet skall lyckas. (2000, s. 60). upplever att om hyresvärden känner till att har psykiska problem är de mer benägna att ställa upp. Därför är det än mer viktigt att dialogen med hyresvärdar kommer i gång då det verkar finnas utrymme för förbättringar. har svårt att hjälpa personer med psykiska pro- blem då samarbetet med psykiatrin och handikappomsorgen inte fungerar tillfredsställande. Den nationella undersökningen visade också på brister i samarbetet med psykiatrin. Något som inte dykt upp i andra intervjuer är svårigheterna att samarbeta med kommu- nens egen handikappomsorg, vilket säkert försvårar arbetet med personer som har problembild. Hemlöshet i – hur samverkar socialtjänst och hyresvärdar? 5 Utskriven utan bostad eller försörjning