sou · GPB315d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Frivilliga totalförsvarsorganisationer skall, enligt utredningens förslag i kapi- tel 9, bedriva information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar till sina egna medlemmar. Det kommer också att finnas organisationer som bedriver sådan information externt på uppdrag från bl.a. statliga myndigheter. Med en anknytning till hembygds- och länsmuseer bör det finnas goda förutsättningar att sprida kunskap om historiska fakta kring samhällets säkerhet och beredskap i såväl fred som krig till ett stort antal medborgare. Människor i olika åldrar skulle därigenom kunna få en bred, kompletterande information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar med tydlig koppling till hela samhället. Det i sin tur torde kunna bidra till att stärka totalförsvarets folkförankring. Utredningen nämner ovan flera frivilligorganisationer som är intressanta i sammanhanget. En av dessa är . Förbundet har en bred verksamhet och en stark lokal förankring. Förbundet har omfattande samverkan med länsmuseer, skolor, lokala museer och kommuner. Utredningen anser att , Riksför- bundet Militärkulturhistoriska föreningar och , tillsammans med främst frivilliga totalförsvarsorganisationer och berörda myndigheter, skulle kunna sprida information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar till medborgarna, och med- verka i totalförsvarets traditions- och minnesbevarande verksamhet på lokal och regional nivå. I minnesbevarande verksamhet ingår också som en del att levandegöra historien genom evenemang och uppvisningar. före- ningar har av det skälet redan etablerat samverkan med hembygds- rörelsen och flera museer. Lokala hembygdsmuseer skulle kunna ges i uppdrag att inklu- dera materiel från förband och frivilligorganisationer som finns eller har funnits i omgivningen. Länsmuseer skulle kunna göra lik- nande insatser på regional nivå. På central nivå bör Statens för- svarshistoriska museer vara samordningsmyndighet och tillsyns- myndighet inom totalförsvarssektorn, med undantag för det området där är tillsynsansvarig myndighet. Om skulle ges en roll inom den totalförsvarsinriktade traditions- och minnesbevarande verksam- heten måste tillsynsansvar kunna utövas även gentemot denna organisation. Enligt vad utred- ningen inhämtat är öppet för fortsatt dialog om den här skisserade rollen. Figur 8.1 visar en skiss över olika typer av försvarsmakts- anknuten museiverksamhet, och exempel på hur huvudmanna- skapet kan förändras. Traditioner och minnen SOU 2001:15 Län (motsvarande) Den fetstilta texten markerar museer för vilka Statens försvars- historiska museer har tillsynsansvar enligt sin förordning (1992:514) med instruktion för . Fet och kursiv stil markerar museer för vilka Statens försvars- historiska museer kan träda in som tillsynsmyndighet, efter överenskommelse med respektive huvudman. Fälten med större typsnitt markerar museer där måste vara tillsynsmyndighet för den totalförsvarsmateriel som deponerats på sådana museer. När det gäller att bevara traditioner, inom Försvarsmakten, skulle detta kunna organiseras enligt vad som framgår av figur 8.2. Uppgifter och aktörer i traditionsvården inom Försvars- makten taktik, PR m.m. Drift av /stöd till * (stöd) * (stöd) och Försvarsmakten uppger till utredningen att samverkan med frivilliga är viktig. Som framgår av figur 8.2 bör det vara möjligt för vissa frivilligorganisationer att medverka i bevarandet av traditioner, bl.a. med stöd, drift av museer och utföra uppdrag åt Försvarsmakten i form av uppvis- ningar för att levandegöra stridstaktik och/eller slag. I situationer när ett förband läggs ned finns det också utrymme för medverkan från frivilligorganisationer. Figur 8.3 är en vidare- utveckling av figur 8.2. Traditioner och minnen SOU 2001:15 Uppgifter och aktörer i en nedläggningssituation taktik, PR m.m. Drift av /stöd till * (stöd) * (stöd) MD-Grp (Militärdistriktsgrupper). totalförsvarets myndigheter och organisationer bör svara för sin respektive interna historiska dokumentation och traditions- bevarande verksamhet samt kostnader för detta, bör ges ett utvidgat tillsyns- och kvalitetsansvar för traditions- och minnesbevarande verk- samhet inom totalförsvaret, bör få i uppdrag att i samråd med Försvarsmakten och utforma styrande riktlinjer för hur totalförsvarsinriktad traditions- och minnesbevarande verksamhet skall bedrivas i berörda före- ningar, organisationer eller myndigheter, på regional och lokal nivå bör läns- och hembygdsmuseerna genom överenskommelser med , och Försvarsmakten an- förtros uppgiften att tydliggöra och vårda även totalförsvarets kulturarv och att göra denna samhällssektor känd och förankrad hos breda medborgargrupper. Totalförsvarets myndigheter och frivilliga totalförsvarsorganisationer skall understödja den minnesbevarande verksamheten och medverka vid insamling, dokumentation och information, bör medverka i arbetet med tradi- tioner och minnen från hela totalförsvaret. 9Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar Information om samhällets säkerhet och beredskap samt total- försvar har stor betydelse för totalförsvarets folkförankring. Det grundläggande kriteriet för att en organisation skall räknas som frivillig totalförsvarsorganisation är att den bedriver sådan intern information till de egna medlemmarna. Extern information med samma syfte bör ske i form av uppdrag. Utredningen föreslår att Styrelsen för psykologiskt försvar får i uppdrag att i samråd med frivilligförsvarets centrala samordningsorgan, Försvarsmakten, , och utarbeta ett informationsmaterial om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar som stöd för frivilliga totalförsvarsorganisationer i deras interna och externa informationsarbete.. Det framgår av 1 § förordningen (1994:524) om frivillig försvars- verksamhet, att ett kriterium för att en organisation skall kunna benämnas frivillig försvarsorganisation är att bedriva försvars- upplysning. Utredningen lämnar i kapitel 3 förslag till en ny och vidare definition av begreppet frivillig försvarsverksamhet, som bör ingå i en ny förordning. Utredningen föreslår också att frivilliga totalförsvarsorganisationer delas in i två kategorier, frivilliga be- manningsorganisationer och frivilliga främjandeorganisationer. Det grundläggande kriteriet för att en organisation skall kunna hänföras till någon av kategorierna är att de bedriver information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar internt till de egna medlemmarna. Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar Den utveckling som har skett och fortfarande sker i samhället beskrivs i tidigare kapitel. Hotbilden mot har förändrats och breddats som det tidigare invasionshotet har tonats ned. Försvarsmakten ominriktas mot en insatsorganisation, grän- sen mellan militärt och civilt försvar blir på många sätt mer flytande och samhällets säkerhet och beredskap i såväl fred som krig måste ses i ett helhetsperspektiv. Frivilligförsvaret påverkas naturligtvis av detta på flera sätt. Medlemsantalet i många frivilligorganisationer, inte bara inom totalförsvaret utan i hela samhället, minskar vilket gör att frågan om rekrytering blir alltmer aktuell. Den frivilliga verksamheten inom totalförsvaret har sin grund i enskilda människors samhällskänsla och försvarsvilja. Detta kom- bineras ofta med ett specialintresse för olika aktiviteter, produkter eller tillämpningar av teknik som finns inom totalförsvaret. Med engagemanget och intresset följer ofta ett starkt behov av att vilja fördjupa kunskaper och förbättra färdigheter. Deltagande i frivilligförsvaret bygger på ett formellt föreningsmedlemskap, men för de allra flesta är intresset för att tillsammans med andra delta i en viss verksamhet det helt avgörande. Utbildning av såväl teo- retisk som praktisk natur ingår som en av grundpelarna i de fri- villiga försvarsorganisationernas verksamhet. leder sådan utbildning och förkovran i färdigheter av skilda slag till att de frivilliga försvarsorganisationernas medlemmar utvecklar hög teoretisk kunskap och praktisk kompetens, för att kunna delta i totalförsvarets verksamhet på olika nivåer och i olika befattningar under såväl fredstida verksamhet som under höjd beredskap och krig. Frivilligförsvarets olika organisationer svarar även mot ett uttalat statligt intresse av att förstärka och bemanna de olika delarna av totalförsvaret med kunnig och kompetent personal. De frivilliga försvarsorganisationerna bidrar således till demokratisk skolning, de utvecklar medlemmarnas intresse och engagemang och är en viktig del av totalförsvaret och dess folkliga förankring. Ett viktigt medel för folkförankring är information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar. Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar Kommuner och landsting har ansvar för det civila försvaret, enligt lag (1994:1720) om civilt försvar och förordning (1995:128) om civilt försvar. Kommunerna skall bl.a. verka för enhetliga beredskapsförberedelser för den civila verksamheten som bedrivs i kommunerna av statliga myndigheter, landsting, orga- nisationer och företag. Enligt kommunallagen (1991:900) har kom- muner och landsting ansvar för att bedriva sin verksamhet på ett öppet och tillgängligt sätt och att informera om den. Varje statlig myndighet har enligt förvaltningslagen (1986:223) ansvar för att lämna upplysningar, vägledning, råd och annan hjälp till enskilda medborgare i frågor som rör myndighetens verksam- hetsområde. Enligt verksförordningen (1995:1322) skall myndig- hetschefen se till att allmänhetens och andras kontakter med myn- digheten underlättas genom god service, tillgänglighet, information och ett klart och begripligt språk i myndighetens skrivelser och beslut. Inom totalförsvarssektorn finns det tre myndigheter som enligt sina instruktioner skall ägna sig åt att informera, nämligen Sty- relsen för psykologiskt försvar, och . Försvarsmakten och har enligt sina regleringsbrev också till uppgift att infor- mera och att bedriva försvarsupplysning. Styrelsen för psykologiskt försvar har enligt 1 § förordningen (1988:853) om instruktion för Styrelsen för psykologiskt försvar till huvuduppgift att sprida kunskap om säkerhetspolitiken och totalförsvaret, inklusive civilbefolkningens möjligheter att inom folkrättens ramar bjuda en ockupant motstånd, samt främja och samordna andra myndigheters information inom dessa ämnes- områden. För att hantera denna främjande och samordnande uppgift har Styrelsen för psykologiskt försvar bildat tionsråd. I rådet sitter representanter för, förutom Styrelsen för psykologiskt försvar som är huvudman för rådet, Försvarsmakten, , Statens rädd- ningsverk, , , och Försvar och en representant för frivilliga försvarsorganisationer genom FOS på central nivå. Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar 9.4Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar inom frivillig totalförsvarsverksamhet Utredningen har valt att använda uttrycket information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar framför begreppet försvarsupplysning. Det finns risk för att begreppet försvarsupplysning i för stor utsträckning förknippas enbart med militärt försvar och Försvarsmakten. Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar skall omfatta medborgar- nas rättigheter och skyldigheter, beskriva hot och risker samt samhällets åtgärder för att hantera extraordinära situationer i såväl fred som krig. Frivilliga försvarsorganisationer får stora summor pengar från staten för att bedriva försvarsupplysning och sprida information om säkerhetspolitik och totalförsvar. Ett syfte med försvarsupplysningen är att stärka folkförankringen. De statliga bidragen för försvarsupplysning är en del av organisations- stödet (anslag 6:18, tidigare D 6) som fördelas av Försvarsmakten och . Frivilligorganisationerna bedriver också försvarsupplysning på eget initiativ, bl.a. genom tidningar, deltagande i mässor, föreningsverksamhet, kurser, Internet eller på vissa håll genom information i skolor. Hemvärnet bedriver också försvars- upplysning till sina medlemmar. I samband med att ungdomar uppnår ålder och när invandrare erhåller svenskt medborgarskap, bör information ges om samhällsberedskap och de skyldigheter som åligger svenska medborgare. Mönstrande ungdomar bör också, enligt utredningen, informeras om samhällets säkerhet och beredskap samt om frivilligförsvaret. Som framgår av kapitel 6 anser utredningen att ungdomar, som inte uppfyller kraven för grundutbildning och/eller är intresserade av att engagera sig i samhällsberedskapen, bör informeras om och ges möjlighet att delta i utbildningar och verksamhet i frivilliga totalförsvarsorganisationer. Det är nödvändigt att den information som ges är korrekt av- seende de beslut som fattats av riksdag och regering samt berörda myndigheter och att de motiv som funnits för de fattade besluten återges. Det är enligt utredningens uppfattning rimligt att staten har rätt att utvärdera effekten av de medel som delas ut till fri- Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar villigorganisationer för att de skall bedriva information om sam- hällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar. Förutom sakligt och korrekt återgivande av statsmakternas inriktning i fattade beslut måste information om samhällets säker- het och beredskap samt totalförsvar syfta till att väcka intresse hos medborgarna, skapa debatt och bidra till opinionsbildning. finns det små möjligheter att uppfylla dessa krav, efter- som det dels saknas en allmän definition av begreppet försvarsupp- lysning, dels finns stora variationer mellan frivilligorganisationerna hur och i vilken omfattning försvarsupplysningen bedrivs. 9.4.1Intern och extern information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar En saklig och korrekt information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar förutsätter att informationen sätts in i ett organisatoriskt och säkerhetspolitiskt sammanhang. De statliga medel som frivilliga försvarsorganisationer är berättigade till används för både intern och extern försvars- upplysning. En frivillig totalförsvarsorganisation måste bedriva information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar internt till sina egna medlemmar för att vara berättigad till organisationsstöd. Statsmakterna kommer därmed att via orga- nisationsstöd bidra till folkförankringen av totalförsvaret genom att frivilliga totalförsvarsorganisationer bedriver information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar till sina med- lemmar. Extern information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar, till exempelvis skolor eller vid mönstring, bör däremot bedrivas i form av uppdrag efter dialoger med uppdragsgivaren (t.ex. en statlig myndighet eller en kommun). Därvid har statliga myndigheter eller kommuner möjlighet att anlita informatörer från frivilliga totalförsvarsorganisationer. Ett rimligt krav är att staten har möjlighet att följa upp och kontrollera resultatet av informationen Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar Samordning av information om samhällets säkerhet och bered- skap samt totalförsvar Styrelsen för psykologiskt försvar är den statliga myndighet som enligt sin instruktion har ansvar för spridning och samordning av information om säkerhetspolitik och totalförsvar. Myndigheten bedriver flera informationsprojekt som riktar sig bl.a. till ungdomar före mönstring, elever i gymnasieskolan och samhällskunskapslärare. föreslår i betänkandet (2000:21) Totalförsvars- plikten att Styrelsen för psykologiskt försvar får en starkare och tydligare roll som samordnande myndighet för olika informations- projekt. Det föreslås ske bl.a. genom inrättande av ett nytt informationssekretariat, med Styrelsen för psykologiskt försvar som samordnande myndighet. betonar att infor- mation om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar blir viktigare, när antalet ungdomar som gör någon form av total- försvarsplikt blir färre. föreslår också en strategi för åtgärder som syftar till att öka kunskaperna om totalförsvar och plikttjänstgöring i samhället. Utredningen stödjer förslag om en stärkt roll för Styrelsen för psykologiskt försvar och utarbetande av en stra- tegi för åtgärder. Förslagen stöds också av som på uppdrag av regeringen har utvärderat funktionen Psykologiskt försvar. Utredningen stödjer däremot inte förslag om att inrätta ett nytt informationssekretariat. I stället bör det redan existerande användas och ges en roll när det gäller frivilliga totalförsvarsorganisationer och information om samhällets säkerhet och beredskap samt total- försvar. samarbetar myndigheterna och organisationer- na i rådet om information till mönstrande före plikttjänstgöring. I första hand rör det sig om tre projekt, nämligen skolprojektet (riktas till lärare i grund- och gymnasieskolor), tidningen (med uppgifter om plikttjänstgöringar) och Lumpensajten (infor- mation till totalförsvarspliktiga om befattningar m.m. via Internet). En fördel med rådet är att i det ingår representanter för såväl myndigheter som frivilliga försvarsorganisationer. De frivilliga totalförsvarsorganisationerna bör dock, enligt utredningens upp- fattning, ha fler representanter, förslagsvis utsedda av Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar det centrala samordningsorgan som utredningen föreslår i kapitel 5. Rådet bör också skapa förutsättningar för utvecklat samråd mellan Försvarsmakten och , när det gäller myndigheternas information om säkerhetspolitik och totalförsvar. Rådet skulle också kunna anordna årliga utbildningar på av informatörer från frivilliga totalförsvarsorga- nisationer. Utredningen anser det vara rimligt att de personer som skall bedriva information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar både internt i organisationer och externt i t.ex. skolor måste ha genomgått någon form av grundutbildning till informa- tör. Det är främst en fråga om trovärdighet gentemot målgrupper- na. konstaterar i Rapport från en genomgång av funktionen Psykologiskt försvar () att frivilliga försvarsorganisationer anses ha mycket liten trovärdighet bland ungdomar, när organisationerna informerar om annat än sin egen verksamhet.1 Ungdomars viktigaste informationskällor när det gäller information om totalförsvaret är, enligt , mönstringen. Därefter följer i tur och ordning kompisar, familjen, , massmedia, frivilliga försvarsorga- nisationer och skolan. Utredningen konstaterar att det vore önskvärt att utnyttja med- lemmar i frivilliga totalförsvarsorganisationer som informatörer i skolor och liknande. Därvid bör medlemmar från organisa- tionernas ungdomsverksamhet tas i anspråk. Flera frivilligorganisa- tioner som utredningen har varit i kontakt med har använt sig av ungdomar för att informera ungdomar, ofta med mycket gott resultat. Det förutsätter också att dessa ungdomar har genomgått någon informatörsutbildning. Statsmakterna bör således ställa krav på att frivilliga totalför- svarsorganisationer som skall bedriva information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar såväl internt som externt gör det med utbildade informatörer. Genom rådet bidrar staten till att skapa förutsättningar för detta. Informatörerna bör också erhålla kompetens- och kursbevis från utbildningen (se kapitel 6 om meritvärdering m.m.). 1 Resultaten kommer från en undersökning av mönstrande ungdomar. Undersökningen har utförts av på uppdrag av och Styrelsen för psykologiskt försvar. Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar Med i denna nya roll ges också förutsättningar för att se över och uppdatera det informa- tionsmaterial som informatörerna använder. Därmed ökar förut- sättningarna för saklig, korrekt och aktuell information. Ett antal organisationer har framfört synpunkter till utredningen att de behöver stöd med material för att kunna bedriva information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar på ett så bra sätt som möjligt. har många organisationer uttryckt önskan om att informationens innehåll inte bör detaljstyras av staten. Utredningen konstaterar att det informationsmaterial som bör tas fram i första hand skall ses som ett stöd för de frivilliga total- försvarsorganisationerna. De måste fortfarande vara fria att driva frågor utifrån sina respektive verksamheter. Statsmakterna måste emellertid också ha inflytande över vad som sägs utan att för den skull i detalj föreskriva hur det sägs. Det bör därför utarbetas ett informationspaket som ger frivilliga totalförsvarsorganisationer en ram för vad som skall tas upp som motprestation till de bidrag som respektive organisation får. Statsmakterna har därmed också en viss möjlighet att skapa en gräns mellan å ena sidan organisationernas verksamhet som syftar till rekrytering av nya medlemmar och å andra sidan information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar. Ett paket för information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar bör förslagsvis innehålla information om de enskilda medborgarnas skyldigheter att delta i samhällsberedskapen, information om statsmakternas inriktning av samhällsbered- skapen inom ramen för fastställda mål för säkerhets- och för- svarspolitiken, information som syftar till att höja den enskilde individens för- måga att klara sig själv i olika extraordinära situationer, information om statliga myndigheters och kommuners ansvar och information om de frivilliga totalförsvarsorganisationernas roller i samhällsberedskapen i fred och krig. Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar Informationspaketet bör utgå från den enskilde individen och den kommunala nivån eftersom det därigenom naturligt relateras till människors vardagsliv. Det finns omfattande informationsmaterial vid de myndigheter som nämns ovan, bl.a. i de olika informationsprojekt som Styrelsen för psykologiskt försvar arbetar med och inom ramen för . Ett informationspaket behöver därför sannolikt inte skapas från grunden. Det handlar i stället till stor del om att samordna och strukturera redan befintlig information. Informationspaketet bör kunna utgöra en grund för den riktade information om samhällets säkerhet och beredskap samt om frivilligförsvaret som, enligt utredningens uppfattning, bör ges till ungdomar i samband med uppnådd ålder för total- försvarsplikt och vid mönstring. Det bör också diskuteras i vilka former ett informationspaket bör finnas tillgängligt. Det kan vara i form av OH-bilder, själv- studiehäfte med lärarhandledning, videofilmer, Internetbaserade utbildningar, interaktiva datorspel eller en kombination av dessa. Utredningen anser att Styrelsen för psykologiskt försvar bör få i uppdrag att utarbeta ett paket för information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar. Uppdraget bör bedrivas i samråd med centrala FOS, Försvarsmakten, , och . Därutöver bör uppdraget bedrivas i samverkan med Civilplikts- rådet, och i anslutning till det samarbete mellan Försvarsmaktens rekryteringscentrum och frivilliga försvarsorga- nisationer som inletts.2 Kostnaden för ett paket för information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar varierar naturligtvis beroende på form och innehåll. Det är således mycket svårt att ange exakta kostnader utan mer ingående analyser. Styrelsen för psykologiskt försvar uppskattar initialkostnaden till . I denna summa ingår anställning av en kvalificerad handläggare/informatör för att bl.a. göra informations- och behovsanalyser, inventera befintligt 2 Se rapporten i utveckling från Arbetsgruppen Frivilligförsvar i Utveckling (Ag FU), s. 55 f. Information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar material, föreslå utvecklingslinjer och kompletteringar samt pro- ducera och implementera materialet.