sou · GPB334 · 2002-01-01 00:00:00 — lämnar också statistik till regeringen i form av sammanställningar och prognoser avseende förbrukningen av alla strukturfonder i . Det ger besluts- fattarna en möjlighet att ekonomiskt följa programmens utveckling och se t.ex. hur den nationella offentliga medfinansieringen fördelas mellan olika offentliga aktörer och hur en del av de förväntade resultaten avseende exempelvis sysselsättning ser ut. Betydelsen av den regionala utvecklingen Statistik avseende den regionala utvecklingen är väsentlig bl.a. som underlag för planering på länsnivå och tillväxtpolitiska studier. Utvecklingen av den ekonomiska aktiviteten skiljer sig ofta åt mellan olika delar av landet. Det finns s.k. tillväxtregioner, som svarar för en stor del av BNP-tillväxt, , och . Även utvecklingen av produktion, sysselsättning, byggverksamhet m.m. skiljer sig avsevärt åt mellan regioner. Den regionala utvecklingen har fått ökad betydelse även ur ett europeiskt perspektiv. Integrationen inom den europeiska unionen påverkar omstruktureringen inom näringslivet, vilket påverkar den regionala utvecklingen i medlemsländerna. För att regeringarna i sitt beslutsfattande skall kunna ta hänsyn till sådana förändringar, krävs aktuell, regionalt fördelad statistik av hög kvalitet. Regionalt fördelad statistik saknas emellertid för många områden, t.ex. för löneutvecklingen branschvis, olika typer av investeringar m.m. SCB gör vissa beräkningar över den s.k. bruttoregionalprodukten (BRP), men med eftersläpning. Motiv för översynen av den ekonomiska statistiken Statistikens betydelse för övriga användare Det finns en rad andra användare, som är beroende av den ekonomiska statistiken. De använder den som underlag för viktiga beslut och analyser. Här följer några exempel. Aktörer på finansmarknaden följer den ekonomiska utveck- lingen noggrant med hjälp av ekonomisk statistik. Det görs bl.a. för att upptäcka eventuella varningstecken och störningsmoment i ekonomin, vilka kan påverka ränte- och valutautveckling och placeringspolicy. Bankerna tillhör denna kategori. De använder statistiken bl.a. för att göra konjunkturbedömningar. Statistiken används också som informationsunderlag för bankernas kunder och som underlag för bankernas ränte- och valutastrategier samt aktieanalys. Finansmarknaden kan ibland reagera kraftigt på publiceringen av ny ekonomisk statistik. Den kan påverka ränte- och växelkursutvecklingen. är en annan viktig användare, som behöver information för att göra prognoser över statens lånebehov. Skatter och arbetslöshetsersättningar är viktiga komponenter. National- räkenskaperna är ett av de viktigaste underlagen för dessa prog- noser. Andra viktiga användare finns bland olika intresseorganisa- tioner. De använder statistiken bl.a. som underlag för initiativ på det ekonomisk-politiska området. De gör ofta även egna konjunk- turbedömningar, bl.a. som informationsunderlag till sina med- lemmar samt som underlag för sina policybeslut. De fackliga intresseorganisationerna har särskilda behov av löne- samt syssel- sättningsstatistik för sina ställningstaganden. Det gäller även det nyinrättade , som har som övergripande upp- gifter att medla i arbetstvister och verka för en god lönebildning. Även användare som gör egna konjunkturbedömningar. De har behov av att kunna göra medelfristiga prognoser för utvecklingen av den kommunala ekonomin och kostnadsutvecklingen inom offentlig sektor. Bedömningarna utgör viktiga underlag för kommunernas och landstingens ekonomiska planering. använder också statistiken för att kunna mäta utvecklingen av produktiviteten inom offentlig sektor. Ett annat exempel på tung användare är , som gör olika analyser och beräkningar för hälso- och sjukvårdsområdet samt socialtjänstområdet. har i uppdrag att redovisa och analysera resursbehov, resursutnyttjande, kostnader, produk- tivitet, kvalitet och effektivitet inom hälso- och sjukvården samt Motiv för översynen av den ekonomiska statistiken har också i uppdrag att initiera samhällsekonomiska och sektorsövergripande studier för att påvisa möjligheter till förbättrat samlat utnyttjande av de resurser som satsas på vård och omsorg. medverkar också till att samla in och analysera statistik vad gäller hälso- och sjukvård samt socialtjänst i de delar detta berör åtagande gentemot internationella organisationer. En annan typ av användare finns inom universitet och forskningsinstitut. Där fokuseras intresset oftast mer till att följa långsiktiga och strukturella förändringar inom ekonomin. Här är behovet av långa tidsserier därför särskilt stort. Tillgång till statistik som speglar strukturella förändringar är avgörande för forskningen på området. Ytterligare ett exempel på en viktig användare av national- räkenskaperna finns inom SCB. Det är programmet för miljö- räkenskaper. Dessa räkenskaper beskriver sambandet mellan produktion, energianvändning och miljöpåverkan. Miljöräken- skaperna utgör ett viktigt underlag för såväl miljö- och energi- politiken som för den ekonomiska politiken, t.ex. vad gäller energiskatter, och är beroende av nationalräkenskaperna för sina beräkningar. Statistik och prognoser innehåller alltid en viss grad av osäkerhet. Det innebär att ekonomisk-politiska beslut alltid måste fattas utifrån ett osäkert underlag. Ofta uppfattas både makroekono- miska prognoser och statistik felaktigt som sanningar, vilket är olyckligt. är det naturligtvis väsentligt att minska graden av osäkerhet i statistiken och prognoserna. Ett sätt att belysa osäkerheten i statistiken är att studera storleken på revideringarna i statistiken över tiden. Ökad kunskap om revideringarnas storlek och förändring över tiden kan under- lätta för användare och beslutsfattare att få en uppfattning om graden av osäkerhet i statistiken. Olika studier, utförda av , visar att makroekonomiska prognoser är behäftade med betydande felmarginaler, även prognoser med kort prognoshorisont. Liknande studier av revideringarna i den ekono- miska statistiken skulle behöva göras i större utsträckning än vad som har varit fallet. Motiv för översynen av den ekonomiska statistiken Det ökade behovet av tillförlitlig ekonomisk statistik ställer särskilda krav på nationalräkenskaperna. De utgör ingångsvärden för centrala makroekonomiska variabler i prognosarbetet. Precisio- nen i de kvartalsvisa nationalräkenskaperna är av särskild betydelse, eftersom de utgör ett grundläggande underlag för dessa prognoser. Till detta kommer att nationalräkenskaperna spelar en viktig roll även för att bedöma den ekonomiska utvecklingen på , vilket också ställer krav på långa enhetliga tidsserier. I kapitel 3 redovisas relativt detaljerat de synpunkter på den ekonomiska statistiken som har kommit fram vid intervjuer med ett trettiotal vana och tunga statistikanvändare. Utredningen har dessutom begärt skriftliga synpunkter från , och . Delar av dessa synpunkter finns inarbetade i kapitel 3. Skrivelserna återfinns i sin helhet i bilaga 2-4. Utredningen har valt ut statistikanvändare som representerar olika delar av samhället; departement, myndigheter, organisationer, finansiella företag och den akademiska världen. Urvalet har också skett så att alla viktiga delar av den ekonomiska statistiken skall bli belysta. Totalt har drygt 30 intervjuer genomförts (se appendix – Förteckning över genomförda intervjuer). Utredningen har vid intervjuerna ställt ett antal frågor till an- vändarna, för att få en uppfattning om aktuella behov av ekono- misk statistik och om användarnas syn på olika kvalitetsaspekter som tillförlitlighet, aktualitet etc. Intervjuerna har dokumenterats och därefter stämts av. Synpunkterna som redovisas har framförts vid informella möten med enskilda personer från de berörda organisationerna. Av prak- tiska skäl anges ibland namnen på de myndigheter, organisationer etc. som personerna representerar, även om synpunkterna inte nödvändigtvis behöver sammanfalla med respektive organisations officiella syn. Om många användare haft ungefär samma syn på ett område har utredningen sammanfattat denna och refererat till många användare, flera användare etc., utan att räkna upp samtliga namn som svarar för samma synpunkt. Intervjuerna har av naturliga skäl kommit att fokuseras på brister och problem i den ekonomiska statistiken. Kraven på förbättringar speglar också det breda spektrum av användare och användningsområden som intervjuerna täcker. Önskemålen bör också ses mot bakgrund av att användarna inte behövt ta hänsyn till de kostnader som ett uppfyllande av önskemålen skulle innebära. Användarna ger, trots deras fokusering på problem och brister, i allmänhet betyget godkänt för den ekonomiska statistiken. Vid intervjutillfället bad utredningen om ett betyg för den ekonomiska statistiken och om möjligt för vissa statistikprodukter. Betyget för den ekonomiska statistiken blev igenomsnitt 3,5 på en femgradig skala. Användarna gav ungefär samma betyg för national- räkenskaperna. Betyget för konsumentprisindex blev 4,0, vilket var det högsta betyg som gavs. SCB genomför även kundundersökningar och gav användarna den ekonomiska statistiken betyget 6,8 på en tiogradig skala. Det är inte självklart hur man skall jämföra en fem- och en tiogradig skala, men grovt sett kan man säga att bedömningarna ligger på ungefär samma nivå. Kapitel 3 är indelat i avsnitt efter olika kvalitetsaspekter, som utredningen särskilt har bett användarna att kommentera. Varje avsnitt inleds med en kort sammanfattning. En sammanfattning av statistikanvändarnas synpunkter återfinns i kapitel 5. En stor del av den statistik som användarna saknar speglar expansionen inom tjänstesektorn. Det ökade behovet av statistik som berör tjänstesektorn hör samman med att denna sektor har fått en ökad betydelse för tillväxten i svensk ekonomi. En rad områden nämns där statistiken kan förbättras och byggas ut vad gäller denna sektor. Framförallt nämns behovet av relevanta prisindex för olika tjänstebranscher. Många användare saknar statistik som kan relateras till den nya ekonomin, bl.a. IT-statistik. Flera användare påpekar att det är viktigt att statistiken fångar upp nya branscher och företeelser i ekonomin. För att kunna belysa den nya ekonomin efterlyses också bättre mått på produktivitetsförändringar inom olika delar av ekonomin, inte minst inom tjänstesektorn. För att få bättre mått på produktionen per arbetad timme behövs prisindex, som bättre speglar kvalitetsförändringar. Flera användare påtalar att det finns ett stort behov av en ny s.k. input-output-undersökning. En sådan visar flödet av varor och tjänster mellan olika sektorer i ekonomin. Senast det gjordes en heltäckande input-output-undersökning i var 1957. Input- output-tabellerna används i en rad sammanhang, bl.a. för beräkning av förädlingsvärden i olika sektorer i nationalräkenskaperna. För att kunna beräkna produktivitetsutvecklingen i olika sektorer och branscher är det viktigt att ha tillgång till statistik som speglar verkliga förhållanden vad avser insatsstrukturen i dessa sektorer och branscher. Flera användare betonar vidare att de saknar uppgifter om investeringar på olika områden och framförallt vad gäller investe- ringar i mjukvaror och IT. De senaste årens ökning av denna typ av investeringar vill användarna kunna följa, bl.a. för att kunna uppskatta dessa investeringars inverkan på tillväxten i ekonomin. Vidare saknar användarna aktuella beräkningar av kapitalstockar med relevanta avskrivningstider. Även detta krävs för beräkningar av produktivitetsutvecklingen. Användarna har även uttryckt ett ökat behov av aktuell regional statistik. Utvecklingen inom näringslivet – produktion, syssel- sättning, löner, byggverksamhet m.m. – skiljer sig avsevärt åt mellan regioner. Användarna vill kunna följa utvecklingen närmare, bl.a. för att ta fram analyser och underlag för den regionala politiken. Flera användare saknar betydligt mer aktuella uppgifter på bruttoregionalprodukten (BRP). Användarna nämner också att det saknas regionalt fördelad IT-statistik, KPI, löneökningar branschvis m.m. Flera användare påtalar också behovet av att komplettera lönestatistiken med uppgifter om nya belöningsslag som t.ex. optioner. Det saknas också en sammanhållen korttidsstatistik över den totala löneutvecklingen. Vissa användare har specifika behov av statistik, såsom Social- styrelsen, som riktar in sig på hälso- och sjukvård, eller Ekonomi- styrningsverket (ESV), som riktar in sig på statens finanser. Även från övriga användare finns önskemål om statistik på särskilda områden. Flertalet användare nämner att behovet av statistik rörande tjänste- sektorn har ökat. Den fråga som nämns oftast är behovet av relevanta prisindex för olika tjänstebranscher, i synnerhet för att få bättre mått på tjänsteproduktionen räknad i fasta priser i nationalräkenskaperna och därmed även på produktivitets- tillväxten. Andra områden som nämns där det saknas statistik är utrikeshandel med tjänster, korttidsindikatorer för tjänste- branscher, en finare uppdelning av företagstjänster i nationalräken- skaperna m.m. Antagandet om oförändrad produktivitet inom offentlig sektor nämns som en svaghet i nationalräkenskaperna. Volymmått på produktionen inom offentlig sektor bör tas fram. Det är en svaghet att den privata tjänstesektorn inte kan analyseras lika noggrant som industrin, anser flera användare, bl.a. Fokus i analyser hamnar ofta på industrin, eftersom det är där det finns mest statistik. Den privata tjänste- sektorn utgör av BNP och en stor del av den sammantagna tillväxten i ekonomin sker i denna sektor. Att statistiken på detta område inte är lika utförlig som för de varuproducerande branscherna beror bl.a. på att tjänstesektorn är mer heterogen och att svårigheterna är större när det gäller att mäta såväl produktion i löpande och fasta priser som sysselsättning. Det är därför mycket viktigt att statistiken för tjänstebranscherna utvecklas. Kvalitetsförändringar är viktiga att fånga in i prismätningar för tjänstesektorer. Flertalet användare menar att bättre prisindex behövs för tjänstesektorn, inte minst för att få bättre mått på produktivitetsförändringar i tjänstesektorn (se även avsnitt 3.10, om deflateringen i nationalräkenskaperna). menar att nationalräkenskapernas deflatering med löneindex för vissa tjänstebranscher är missvisande. Användarna nämner en rad andra statistikområden för tjänste- sektorn som de saknar. Användare vid saknar publicerad landfördelad statistik över utrikeshandeln med tjänster. Jämfört med varustatistiken är detaljeringsgraden avsevärt sämre. Företrädare för anser att utrikeshandeln med tjänster är undermålig. Statistiken publiceras t.ex. inte nedbruten på land. Statistik över tjänster måste prioriteras även om det är ett svårt område. Det torde, menar man, vara en fördel om SCB kunde ta över statistikansvaret för utrikeshandeln med tjänster från Riks- banken. Företrädare för och saknar också denna statistik på en mer finfördelad nivå. Här behövs nya metoder, t.ex. nya enkätundersökningar. för ett analysinstitut1, menar att tjänste- sektorns utrikeshandel bör kunna delas upp på olika sektorer och områden, t.ex. bank och försäkring, transporter och uppdragsverk- samhet. Flera användare skulle vilja ha tillgång till fler konjunktur- indikatorer för tjänstesektorn. Det gäller orderingång, omsättning, kapacitetsutnyttjande, brist på arbetskraft etc. saknar bl.a. tjänsteproduktionsindex på kvartal eller månad. Även förväntad orderingång, uttryckt i kvantitativa termer, vore en bra konjunkturindikator för tjänstesektorn, enligt ekonomer vid Postens ekonomer föreslår att utred- ningen skall titta på All Activities Index för privat tjänstesektor för att se om något liknande skulle kunna tas fram i . En lösning skulle kunna vara att använda barometerfrågor, men få kvantitativa svar från företag på frågorna. Kommun- förbundets ekonomer saknar även korttidsindikatorer för konjunk- turutvecklingen inom kommunerna. Det saknas uppgifter om nya serviceyrken i statistiken, enligt ekonomer. Det är ofta svårt att klassa konsulter till en bransch. Managementkonsulter borde t.ex. hamna för sig. Vidare anser de att olika yrken borde kopplas till den typ av verksamhet man sysslar med. Om man i huvudsak arbetar med tjänsteproduktion inom industrin bör man hamna under den tjänstebransch där yrket hör hemma. Det skulle ge ett bättre mått på arbetsproduktiviteten. Experten vid för ett analysinstitut pekar också på att tjänstesektorns forskning och utveckling är svår att fånga upp och att dessa aspekter mäts otillfredsställande. De små företagens (färre än 50 anställda) forskning kommer inte alls med i statistiken. Han påpekar också att uppgifter om arbetsställen är sämre vad gäller tjänstesektorn. Det saknas bättre och mer omfattande statistik för offentlig sektor. Denna sektor är nedprioriterad i nationalräkenskaperna, enligt användare vid (), trots att sektorn är så betydande för svensk ekonomi. saknar statistik över ändamålsfördelade offentliga utgifter (en uppdelning på t.ex. utbildning, sjukvård etc.), som är aktuell och inte släpar . utredare saknar statistik över arbetade timmar uppdelade på ändamål samt sysselsättning uppdelad på verksamhetsområden och 1 Avser den kommitté som tog fram förslaget om (), som bildades . personalkategorier inom offentlig sektor, inte minst för sektorn vård och omsorg. De vill även kunna följa kostnadsutvecklingen uppdelad på detta sätt. Utredare vid SAF tar upp problemet med att göra en detaljerad kartläggning av den offentliga resursanvändningen (förbrukningen av varor och tjänster samt investeringar). Det ena problemet är att köp inom den offentliga sektorn räknas som transferering och därmed inte kommer med i nationalräkenskaperna. Det andra problemet är att stat, kommun och landsting har olika bok- föringssystem. Här borde en samordning ske. De vill ha uppgifter för den offentliga sektorn som visar hur mycket som förbrukas och investeras, uppdelat på varor, tjänster, anläggningar och fastigheter. Vidare behöver de uppgifter om inköp av varor, tjänster, driftentreprenader, samt om från vem man köper (från vilken bransch samt från privat eller offentlig verksamhet). SAF har gett SCB i uppdrag att utreda dessa frågor. ekonomer saknar statistik över den syssel- sättning inom kommunerna som finns under entreprenad- verksamhet. Det vore bra att få denna sysselsättning även uppdelad på olika verksamhetsformer och yrken. Det skulle kräva en ny enkätundersökning. De saknar vidare statistik som tar hänsyn till kvalitetsförändringar inom kommunerna. Det är svårt att avgöra om ökade kostnader leder till högre kvalitet i t.ex. service. Det är viktigt att ta hänsyn till kvalitetsutvecklingen då kommuner skall jämföras med varandra och även för jämförelser över tiden. Ett stort problem är att få uppgifter från den verksamhet som drivs privat inom kommuner och landsting. utredare efterlyser bl.a. kostnader för verksamhet som drivs privat och finansieras av offentliga medel. Det saknas statistik över sysselsättning, arbetade timmar, löner m.m. för verksamhet som lagts ut på privata företag. Inom vissa kommuner har av en verksamhet lagts ut på entreprenad, där kommunerna finansierar verksamheten. redovisas endast den totala kostnaden för detta. Det går heller inte att mäta produktiviteten i den verksamhet som lagts ut på entreprenad. Även statistik över privata företag som bedriver sjukvård efterfrågas. Företrädare för saknar också uppgifter om offentliga tjänster som utförs av helt privata företag. Det gäller exempelvis vissa helt privata hem för äldre m.m. där patienten/ kunden betalar hela kostnaden själv. Genom att sådana uppgifter saknas kan de således inte redovisas i nationalräkenskaperna. Det beror på att den privata produktionen ej är indelad efter ändamål. I andra länder har man ett bättre redovisningssystem, som gör att man kan se hur mycket privat produktion av offentliga tjänster som finns. Det finns några användare som har särskilt stora behov av detaljerad statistik inom hälso- och sjukvårdsområdet. Det gäller särskilt , samt Landstingsför- bundet. Företrädarna för påpekar exempelvis att det saknas uppgifter om hur mycket man betalar för privat sjukvård. Det går inte att komma åt sådana uppgifter på ett heltäckande sätt via försäkringsuppgifter, eftersom hushåll ibland betalar den privata vården direkt och inte via någon försäkring. företrädare anser vidare att det saknas en strikt uppdelning av sjukvårdskostnaderna för primärvården på öppenvård respektive slutenvård. Dessutom saknas motsvarande uppdelning för sjukhusvården samt en speciell redovisning av kostnader för dagoperationer utan inskrivning. utredare anser att nationalräkenskaperna borde bygga upp ett system för hälsoräkenskaper motsvarande Accounts (SHA). Även an- vänder samma system och uppmanar medlemsländerna att följa SHA. Det är viktigt för att kunna jämföra t.ex. hälso- och sjukvårdskostnader i olika länder. kan inte leverera den detaljerade statistik som behövs enligt och räkenskaper för hälso- och sjukvård. SCB bör därför se till att landsting och kommuner anpassar sin redovisning så att den kan användas som indata till nationalräkenskaperna och för SHA. SCB bör skynda på denna omställning, för att kunna leverera statistik till SHA. Det krävs nya resurser för detta vid national- räkenskaperna. Arbetet skulle, menar man, dessutom leda till förbättringar av den svenska statistiken över hälso- och sjukvård. har kommit långt när det gäller dessa frågor. ekonomer saknar också statistik över kostnader för sjukvård redovisade på det sätt som använder vid sina jämförelser. tycks vara relativt sett sämre än andra länder på att ta fram jämförbar statistik över sjukvårdskostnader. Olika definitioner används och det är brist på statistik. utredare saknar vidare statistik över hälso- och sjukvårdskostnader uppdelade på kön och åldersgrupper. De saknar också uppgifter om värdet av frivilligt arbete inom hälso- och sjukvård och uppgifter om svartjobb. påpekar att oavlönat arbete saknas i national- räkenskaperna. Det kan ge en snedvriden bild, särskilt interna- tionellt, eftersom det varierar mellan kulturer hur mycket arbete man gör själv. Uppgifterna skulle kunna bygga på SCB:s tids- användningsundersökningar. Företrädarna för påpekar vidare att det kommer att saknas en kostnadsfördelning efter ålder vad gäller insatser till personer enligt lagarna om LSS (lagen om funktions- hindrade) och (socialtjänstlagen). Kostnader för äldre (65+) respektive för funktionshindrade (0-64) borde i det kommunala räkenskapssammandraget kompletteras med uppgifter för att även i fortsättningen kunna ge åldersfördelad statistik. Strukturförändringar och behov av ny statistik Begreppet den nya ekonomin har använts flitigt i massmedia, i den allmänna debatten och i olika ekonomiska analyser. Vanligen syftar man på kombinationen av hög tillväxt och låg inflation. Det finns en lång rad faktorer, som kan ha bidragit till denna kombination. Många menar att den ökade användningen av IT bland hushåll och företag är en av huvudförklaringarna till att produktiviteten har ökat snabbare än tidigare, vilket har bidragit till att hålla nere inflationen. En rad andra faktorer brukar också anföras, som t.ex. avregleringar, ökad integration inom EU och en följande prispress och priskonvergens, globalisering m.m. Utan att ge en bestämd definition av vad som menas med den nya ekonomin ställdes följande fråga till de användare som utred- ningen intervjuade: Anser du att dagens ekonomiska statistik förmår att spegla det som brukar kallas den nya ekonomin? Det finns många som ifrågasätter relevansen i begreppet den nya ekonomin. Det gäller exempelvis en ekonom vid Fond- kommission, som menar att förändringar i ekonomin ju sker ständigt. Ekonomer vid LO anser att frågan om den nya ekonomin är upphaussad. Det sker ständiga teknikgenombrott.