sou · GPB313 · 2002-01-01 00:00:00 — Den mer varaktiga belöning som det medför att priset också kopplas till en löneförhöjning såsom i är intressant. Den bedömning som görs av pedagogisk skicklighet i samband med löneförhandlingarna på är en annan, och kanske för många fler lärare viktig, koppling mellan goda arbetsinsatser inom utbildningen och belöning. Viss återkommande ledighet för forskning, s.k. sabbatsledighet, var en rättighet för professorer fram till befordringsreformen 1998. Denna förmån är nu oreglerad, men universiteten och högskolorna är oförhindrade att även fortsättningsvis ge sådana möjligheter. Det är viktigt att ge tid för en periods ostörd koncentration för att kunna initiera eller avsluta ett forskningsprojekt. Vi vill emellertid framhålla att liknande möjligheter också bör ges för att initiera, utveckla och genomföra större projekt inom undervisning på såväl grundutbildningsnivå som forskarutbildningsnivå eller studera pedagogisk utveckling i andra länder. Vi anser att lärosätena bör anslå tid och resurser också för detta. SOU 2001:13Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering – incitament för god undervisning Vi finner slutligen att man skulle kunna överväga att på nationell nivå utveckla projekt genom samverkan mellan pedagogiskt framstående universitetslärare inom ramen för Rådet för högskoleutbildnings verksamhet. De modeller som tillämpas av the eller ILT är exempel på hur detta kan genomföras. Pedagogisk meritering och karriärplanering Högskoleförordningen ändras så att det framgår att lika stor vikt, skall läggas vid den pedagogiska skickligheten som vid andra behörighetsgrundande förhållanden om inte anställningens innehåll föranleder annat. Förslag till tillägg i högskoleförordningen 4 kap. 15§ Vid anställning av professorer och lektorer skall lika stor vikt fästas vid graden av pedagogisk skicklighet som vid graden av sådan skicklighet som i övrigt är ett krav för anställning, om inte En av de sakkunniga vid ärende om anställning av lektor och professor samt befordran till professor skall ges i uppdrag att göra en ingående granskning och redovisning av de sökandes pedagogiska kvalifikationer. I det förslag som sakkunniga och fakultetsnämnd avger som underlag för beslut om anställning skall en bedömning av var och en av de aktuella bedömningsgrunderna göras var för sig. Därefter skall en sammanvägning göras. Samtliga lärosäten skall utarbeta riktlinjer för bedömning av pedagogiska meriter. Lärarnas tjänstgöring skall ligga i linje med den överenskomna karriärplan som överenskommits mellan institutionsledning och varje enskild lärare. Pedagogisk skicklighet som meriteringsgrund – karriärplanering –incitament för god undervisning Modeller för meritportföljer bör utarbetas av samtliga lärosäten. Dessa bör tjäna som redskap för diskussioner mellan lärare och institutionschef och vara ett led i en systematisk kompetensutveckling. Lärosätena bör också verka för att portföljerna används som en viktig del av beslutsunderlaget vid anställning, befordran, lönesättning och andra belöningar. Förslag till ändring av högskoleförordningen 4 kap. 21§, första motsvarande organ skall hämta svarande organ skall hämta in in yttranden från minst två ämnesområde vid anställning av ämnesområde vid anställning av professorer och lektorer. professorer och lektorer. de sakkunniga skall ges i uppdrag att göra en ingående granskning och redovisning av de sökandes pedagogiska kvalifikationer. , B., C. , J. , M. (2000), Ett nytt befordringssystem – en ny högskola? Promemoria från projektgruppen för uppföljning av lärartjänstreformen. , , , J., & Geissinger, H. (1999). Improving university teaching and staff development. (2000), Med pedagogik som grund. Utvärdering av två högskolepedagogiska utbildningar vid . , L.& B. Markulf, (2000), Några mer utförliga kommentarer angående projektet anseende. Rapport till STINT och . , M., B.Askling, S.G. & F. (1999), Changing Patterns of Governance in Swedish Higher Education. (1992), : An evaluation report on the work of . Ds 1991/92:120. (2000), Hur har positiv särbehandling fungerat i ? & H. Runblom (red.) (2000), Positiv särbehandling i och . Bleiklie, (1996), Organizing Innovation. An Evaluation Report on the Work of the . Bowden, J. & F. (1998), . Beyond Quality and Competence. (2000). Growing up digital. Change (/April). , E.L., (1990), Scholarship Reconsidered. Altbach, M.J., Whitelaw. (1994), The Academic Profession. , L., (1998), Nittiotalets studenter. Bakgrund och studiemönster. Arbetsrapport nr 2. , M., , A. & L. Haikola, (2000), - en unik skapelse. I (red.) (2000). Collis, B., & Moonen, J. (In press). Flexible learning in the digital world: Experiences en expectations. , , , The . Ds 1998:51, Studentinflytande inom högskolan. Ehrmann, S. (1996). Information technology and the future of post-secondary education. Gunvik Grönblad, I. & B. (1998), Pedagogisk och vetenskaplig skicklighet i lika mån? En kartläggning av pedagogiska meriter vid tillsättning av lektorat. Rapportserie från och utvärdering. Rapport nr 11. & C. Ekstav (1996), Utbildning med effekt. En utvärdering av pedagogisk grundkurs – 92. Rapportserie från och utvärdering. Rapport nr 11. Glassic, C.E., M. , & G.I. Maeroff (1997), Scholarship Assessed. Evaluation of the Professoriate. : Jossey – Bass Publishers. (1998), Kompetensutveckling för universitetsadjunkter. Erfarenheter av ett kompetensutvecklingsprogram. Handal, G., K. , I. K.R. Hatlevik (1999), Studiekvalitet i praksis. Rapport til Utvalget for høyer utdanning om en undersøkelse av studiekvalitetsarbeidet ved norske offentlige høyere utdanningsinstitusjoner. , L., S. (1997), Graduates Work: Organisational change and students attributes. (1999), New Realities: The relationship between higher education and employment. Keynote presentation at , . (2000) Analys av anställningsordningar och arbetstidsavtal. (1997), Examinationen i högskolan. Slutrapport från examinationsprojekt. rapportserie 1997:39 R. (1999a), Studentperspektiv på verksamheten vid universitet och högskolor – utveckling och helhet. (1999b), Årsrapport för universitet och högskolor 1998. rapportserie 1999:11 R. (2000a), Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald. (2000b), Goda exempel. och högskolor kan arbeta med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald. rapportserie 2000:9 R. (2000c). Eldsjälar och institutionell utveckling. Mot nya former av lärande i den högre utbildningen. Resultat av 91 IKT- projekt . rapportserie 2000:13 R. (2000d), Årsrapport för universitet och högskolor 1999. (2000e), Forskningsanknytning av lärarutbildningarna samt kompetensutveckling av lärarutbildare. Rapport till regeringen. (2000f), Högskolestudier och funktionshinder. (2001), Livslångt lärande som idé och praktik i högskolan. & I. , (red) (1999), Ny Ingenjörsutbildning. & M. , (1995) An Attempt to Raise the Status of Undergraduate Teaching. Studies of Higher Education and Research. , L., J. Plantin, C. (1995), Förbättringsarbetet vdi . En utvärdering av de särskilda medlen för kvalitetshöjande åtgärder 1993 – 1996. (mimeo). Koschmann, T. (1996). Paradigm shifts and instructional technology: An introduction. D. Koschmann (Ed. ), CSCL: theory and practice of an emerging paradigm (pp. 353 s.). Mahwah, N.J.: Erlbaum. Larose, F., , R., Dirand, J.-M., & Karsenti, T. (1999). Information and communication technologies in university teaching and in teacher education: Journey in a 's reality. , 4(4) Liddell, P. (1999), Evaluation of Short-term CALL projects 1997/98. (1997), Om pedagogisk meritering. SULFs skriftserie 15/97. (2000), Studentbarometern . Rapport nr 2000:209. , F., L.O. , L. , R. Säljö (1977), Inlärning och omvärldsuppfattning. En bok om den studerande människan. : AWE-Gebers 1977. & H. , (1997), Extern medverkan i examinationen. Nordiska och brittiska traditioner. (1999), Arbetslivets krav på kommunikations- färdigheter. Frihet med ansvar. Om høgre utdanning og forskning i . för ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering (2000), Forskningsfinansiering i samverkan. Budgetförslag, inriktning och organisation av de nya myndigheterna för forskningsfinansiering. , O. (1992), Kunskap om kunskap – Forskning och utveckling för universitet och högskolor. , C., (1999), Traditionella och icke-traditionella studenter. Proposition 1999/2000:86, Ett informationssamhälle för alla. Proulx, M., & , B. (1997). The professional practices of faculty and the diffusion of computer technologies in university teaching. , 2(3). Ramsden, P. (1992), Learning to Teach in Higher Education. Ramsden, P., D. Margetson, E. , S. (1995), Recognising and rewarding good teaching in Australian higher education. revisorer 1999/00:3 granskande och främjande roll. revisorer 1999/00:9, Högskoleutbildning i samhällsekonomisk belysning. revisorer 2000/01:1, Grundutbildningens högskolemässighet. revisorer 2000/01: 4, Resursanvändningen inom högskolan. & B. Öhngren (1997), An Evaluation of in Education. , A & G. Tingbjörn (2001), Pedagogisk skicklighet och pedagogiska meriter – historik och praktik. (1996), Pedagogiskt utvecklingsarbete i ett organisatoriskt perspektiv. Utvärdering av det pedagogiska programmet vid . : enheten för personalutveckling och arbetsmiljö. (1997), Förslag till organisation av det pedagogiska utvecklingsarbetet vid . Sinko, M., , E. (1999), of ICT. SOU 1973:2, Högskolan. SOU 1992:1, Frihet, ansvar, kompetens. SOU 1992:44, Resurser för högskolans grundutbildning. SOU 1996:166, Lärare för högskola i utveckling. SOU 1997:120, Vuxenpedagogik i . Forskning, utbildning, utveckling. SOU 1998:51, Studentinflytande inom högskolan. SOU 1998:83, På distans. Utbildning, undervisning och lärande. SOU 1998:84, Flexibel utbildning på distans. SOU 2000:39, Välfärd och skola. SOU 2000:47, Mångfald i högskolan. SOU 2000:82, Högskolans styrning. 2000, Statistiska meddelanden UF 20 . SUHF (1999), En genomlysning av forskarutbildning. SUHF (2000a), Adjunkters forskarutbildning – beskrivning, analys och åtgärdsförslag. SUHF (2000b), Högskolans lärare kunskapssamhälle. Säljö, R., (2000) Lärande i praktiken. Ett sociokulturellt perspektiv. UHÄ (1991) Högskolans lärare kommer till tals. Resultat från en enkätundersökning. (2000), Kunskapsstrategi för utbildning och forskning 2000 – 2004. Plan för genomförande. , 1998/99:URD2, Pedagogisk utbildning för högskolans lärare. UPU (1970) Den akademiska undervisningen. Principbetänkande avgivet av universitetspedagogiska utredningen. Universitets- kanslersämbetets skriftserie 10. Wahlén, S. (1996) Utvärdering av verksamheten vid den pedagogiska utvecklingsenheten vid . Pu- enheten, SLU. , H., (red.) (2000), Börjar grundbulten rosta? Rådet för högskoleutbildning. , (1998), Recruiting Female Students to Higher Education in Mathematics, Physics and Technology. An Evaluation of a Swedish Initiative. , (1999), Att granska och bedöma pedagogisk meritering. Matematik och Datavetenskap. E., Runblom, H. (red.) (2000), Positiv särbehandling i och . Pedagogisk förnyelse av den högre utbildningen Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att kartlägga och analysera den pedagogiska utvecklingen och det pedagogiska förnyelsearbetet inom den högre utbildningen. Utredaren skall vidare lägga fram förslag om att stödja bl.a. den pedagogiska utvecklingen avseende såväl utbildning av högskollärararna som att tillgodose de pedagogiska behov som kan uppkomma när nya grupper söker sig till högskolan. Vissa internationella jämförelser skall också ingå i uppdraget. Högskolan står inför allt högre krav. Antalet studenter inom grundutbildningen har /90 ökat . Regeringens målsättning är att öka direktövergången från gymnasieskolan till högskolan från till av en ungdomskull . Studenterna ställer andra och högre krav på sin utbildning . räcker det inte att ha en utbildning inom bara ett begränsat kunskapsområde som grund för en livslång yrkeskarriär. Arbetsgivare ställer utöver kravet på ämnes- och yrkesspecifikt kunnande krav även på kommunikationsfärdighet för att den anställde skall kunna fungera väl i olika sammanhang på arbetsplatsen. Samhället i stort kräver därutöver kunskap som skall möjliggöra utvecklingen av ett hållbart samhälle i begreppets vidaste mening. Det är studenten som satsar tid och resurser på sin utbildning. Det är därför viktigt att studentens lärande sätts i fokus Bilaga 1 SOU 2001:13 för arbetet med att förnya undervisningsformerna och att detta arbete intensifieras. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en betydelsefull och angelägen fråga för högskolan. Det är viktigt att utvecklingen av undervisningen om genus och jämställdhet både till form och innehåll vidgas till att omfatta i stort sett alla utbildningar. Detta är viktigt inte minst när det gäller att få till stånd en jämn rekrytering av kvinnor och män till samtliga utbildningar. Genusperspektiv i utbildningen är också en viktig del i arbetet med att utveckla nya undervisningsmetoder. Ett av de allmänna målen för grundutbildningen är att studenterna skall ges förmåga att följa kunskapsutvecklingen inom det område som utbildningen avser. Digitaliseringen av informationsteknologin har inneburit en revolution inom detta område och skall ingå som ett centralt verktyg i ett livslångt lärande. De nya formerna för informationsteknologi lägger också grunden för nya pedagogiska arbetsformer och bör användas såväl nationellt som internationellt i samarbetet mellan olika högskolor och vid distansutbildning. Distansutbildning är också ett område inom vilket den pedagogiska utvecklingen är betydelsefull. Många olika initiativ tas inom den högre utbildningen med att finna nya undervisningsmetoder, t.ex. problembaserat lärande, studentaktiverande utbildningsformer och tematisk utbildning. Dessa metoder innebär att lärarna får en ny roll men också att förändrade krav ställs på organisationen. Introduktionskurser för att ge en mer fullständig bakgrund för nya studenter är ett annat exempel på nya undervisningsmetoder. Systematiska insatser görs på de flesta lärosäten för att förnya, stödja och utveckla det pedagogiska arbetet. Härutöver pågår arbete med att erbjuda lärarna pedagogisk utbildning. Det är viktigt att kartlägga och tillvarata erfarenheter av denna verksamhet. Globaliseringen innebär att många människor arbetar i ett internationellt sammanhang. Språkfärdigheter och förmåga att möta olika kulturer är nya krav som ställs på dagens studenter. Utländska studenter vid svenska högskolor bidrar till ett internationellt samarbete och dessa studenter är viktiga för att skapa en internationell miljö vid de svenska högskolorna. Den sociala liksom den etniska snedrekryteringen måste minska. Studenter med olika social och etnisk bakgrund tillför olika slags erfarenheter och bidrar till en positiv samhällsutveckling. examinationsformer kan vara ett sätt att öka intresset för högre utbildning. För att möta dessa nya krav är det nödvändigt att utveckla utbildningens former och medel men också högskollärarnas pedagogiska och didaktiska förmåga. Den pedagogiska meriteringen vid anställning av lärare i högskolan är därför av stor vikt. Sammantaget är kraven högt ställda från alla inblandade parter vilket leder till att kraven på den högre utbildningen ökar. En pedagogisk förnyelse av utbildningen är därför nödvändig. En särskild utredare tillkallas för att kartlägga och analysera den pedagogiska utvecklingen och det pedagogiska förnyelsearbete som sker på både lokalt och nationellt initiativ inom den högre utbildningen. I det följande avses med högskola såväl universitet som högskola. Utredaren skall därvid: kartlägga och analysera inriktning, omfattning och organisation av förändringsstödjande åtgärder beträffande undervisningen inom högskolan samt identifiera pedagogiska förändringsområden som inte uppmärksammas. Kartläggningen skall i första hand avse svenska förhållanden, men även relevanta internationella erfarenheter skall uppmärksammas. Lärarens roll när studenten blir mer självlärande och hur IT utnyttjas inom högskolan för att underlätta studenternas självständiga lärande skall särskilt analyseras, analysera den verksamhet som bedrivs av Rådet för högre utbildning; analysen skall avse vilken betydelse verksamheten har haft för förnyelse av grundutbildningen och vilken spridningseffekt verksamheten har haft, kartlägga vilka pedagogiska insatser som görs för att underlätta för nya grupper som söker sig till högskolan (inkluderar även underrepresenterat kön inom vissa utbildningar), kartlägga vilka pedagogiska insatser som görs inom högskolan för att underlätta för funktionshindrade studenter, kartlägga behovet av pedagogisk förnyelse som en konsekvens av högskolans engagemang i det livslånga lärandet, analysera användningen av externa examinatorer, kartlägga inriktning och omfattning av forskning och utveckling kring högskolepedagogiken, kartlägga förekomsten av pedagogiska utmärkelser och sammanställa och analysera erfarenheter av hur pedagogisk skicklighet har bedömts vid anställning inom högskolan och i vilken utsträckning den tillsammans med vetenskaplig skicklighet utgör grund för lärares meritering. Mot bakgrund av kartläggningarna skall utredaren föreslå hur den pedagogiska förnyelsen kan främjas genom: förändring av de allmänna målen för den grundläggande högskoleutbildningen mot bakgrund av de nya krav på färdigheter som ställs i arbetslivet, olika organisatoriska lösningar inom universitet och högskolor, pedagogisk utbildning för olika lärarkategorier inom högskolan och därvid ange fördelar och nackdelar med att denna utbildning integreras i forskarutbildningen, IT-användning som kan leda till förbättring inom undervisningen, särskilda pedagogisk insatser för att stödja nya grupper (inkluderar underrepresenterat kön inom vissa utbildningar) som söker sig till högskolan, särskilda pedagogiska insatser för att stödja funktionshindrade studenter, insatser för att utveckla det livslånga lärandet, spridning av resultat av forskning och utveckling kring högskolepedagogik, utveckling av incitament för lärares arbete med pedagogisk utveckling inklusive pedagogiska utmärkelser och utveckling av modeller för hur pedagogisk skicklighet tillsammans med vetenskaplig skicklighet skall utgöra grund för meritering vid anställning som lärare inom högskolan. Utredaren skall vidare lämna förslag på eventuella organisatoriska förändringar av Rådet för högskoleutbildning. I uppdraget ingår att lämna förslag på de författningsändringar som kan föranledas av uppdraget. Uppdraget skall redovisas . Pedagogisk förnyelse inom den högre utbildningen Enkät beträffande högskolepedagogisk verksamhet vid lärosätena 1.Har lärosätet en övergripande högskolepedagogisk policy och/eller ett pedagogisk handlingsprogram? V.g. bifoga dokument om sådana finns. 2.Finns policy/program på fakultetsnivå/institutionsnivå? V.g. bifoga exempel på eventuella program. 3.Ange vilka typer av lärosätesgemensamt anordnad högskolepedagogisk verksamhet som finns vid lärosätet (t.ex. kurser för nyanställda lärare /ange antal kurser /, konsultation, kurser i handledning för forskarhandledare, mentorsstöd, läromedelsstöd, produktionsstöd för IT-program etc.). 4.Vilka är de organisatoriska formerna för den högskolepedagogiska verksamheten? Bifoga gärna en organisationsskiss. 5.Hur många personer (motsvarande heltidsanställda) arbetar på central nivå på lärosätet med högskolepedagogisk verksamhet? 6.a Finansieras den lärosätesgemensamma högskolepedagogiska c.Finansieras verksamheten på annat sätt? Hur stor är budgeten? d.Avsätter fakulteter/institutioner medel utöver de lärosätesgemensamma medlen? Ge en kort beskrivning av uppläggning och innehåll i den pedagogiska utbildningen för lärosätets lärare (omfattning, inriktning etc.). Kommentera gärna erfarenheter avutbildningen (Vilka kategorier av lärare deltar? Hur uppfattas den av deltagarna? huvudsakliga förändringar har genomförts ? Vilka förändringar planeras?) 8.Är högskolepedagogisk utbildning obligatorisk för fast anställning som lärare? 9.Ger högskolepedagogiska kurser poäng i forskarutbildningen? docentkompetens (vid de lärosäten som antar oavlönad docent)? Pedagogisk försöksverksamhet och förnyelse 11. a. Om centralt stöd ges för pedagogisk förnyelse, vilken typ av projekt stöds? Förnyelse av pedagogiska metoder/arbetsformer. Ge exempel på pedagogiska projekt som ni anser särskilt lyckade (bifoga gärna dokumentation). Varifrån kommer initiativen till pedagogiska projekt vid lärosätet (t.ex. enskilda lärare, grupper av lärare, studenter)? b.Hur mycket pengar avsattes inom lärosätet 1999 för fakultets/institutionsfinansierade pedagogiska Ge exempel på typer av projekt som genomförs. 12.På vilket sätt har IT förändrat villkoren för lärande vid lärosätet då lade fram sitt betänkande? Ange två exempel på pedagogiska IT-projekt som ni anser särskilt lyckade. 13.Hur kan IT ytterligare förändra villkoren för lärande inom lärosätet (t.ex. genom att underlätta för distansutbildning, genom att studenterna får tillgång till olika databaser för informationssökning etc.)? Hur tas den högskolepedagogiska forskningen till vara i den pedagogiska praktiken vid lärosätet? Pedagogiska meriter och pedagogiska utmärkelser Förekommer pedagogiska utmärkelser (pedagogiska priser) vid lärosätet? Vem utser pristagarna (t.ex. lärosätet centralt, fakulteter/institutioner, studenter)? Vilka kriterier tillämpas? Hur många pristagare utses ? Har lärosätet fastställt riktlinjer för bedömning av pedagogiska meriter/pedagogisk skicklighet vid anställning och/eller befordran? V.g. bifoga dokumentation om sådan finns. 17.Vilka är de viktigaste förändringarna inom högskolepedagogiken som inträffat sedan lades fram ? 18.Finns det viktiga problem eller områden inom undervisningen och stödet för lärande vid universitet och högskolor som inte uppmärksammas ? Svar skall vara utredningen tillhanda under adress: , Pedagogisk förnyelse av den högre utbildningen, universitets- och högskoleenheten, 103 33 Enkät till ledamöterna i sällskap angående pedagogisk förnyelse av den högre utbildningen Lärosäte där Du är verksam 1.Vilka är de viktigaste förändringarna inom universitetspedagogiken som inträffat sedan (Grundbulten) lades fram ? 2.Utredningsdirektiven betonar de förändringar som utbildningen vid universitet och högskolor står inför . Det gäller t.ex. den ökande direktövergången från gymnasieskola till högskola, inriktning på det livslånga lärandet och på generella färdigheter samt fokusering på studentens lärande. Vidare framhålls vikten av informationsteknologin för den pedagogiska situationen. Finns det särskilda problem eller särskilda områden som enligt din uppfattning inte uppmärksammas tillräckligt inom a)undervisningen vid universitet och högskolor? b)annat stöd för studenternas lärande vid universitet och högskolor 3.På vilka sätt har informationsteknologin förändrat villkoren för lärande inom den högre utbildningen? 4.Vilka är de viktigaste åtgärderna för att höja kvaliteten i grundutbildningen vid universitet och högskolor? Ange gärna i prioriteringsgrad. 5.Om grundutbildningens status skall höjas - ange några tänkbara åtgärder eller förändringar som kan vidtagas (gärna också av vem) Svar sänds i bifogade svarskuvert . Jämförelse av utbyggnaden av universitet/högskolor och de nya högskolorna /82 och och 2000. Uppgifter hämtade år rapporter om utnyttjade årsstudieplatser 81/82, 90/91 och 92/93. , 1999 och 2000 har uppgift hämtats ur regleringsbrevet, (minimiåläggande ). I tabell A har ökningen i antalet platser /82 till 1999 beräknats och i tabell B ökningen tom I tabell A har ökningen i antalet platser /82 till 1999 beräknats och i tabell B framtill 2000.