sou · GPB354d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Utöver de negativa konsekvenser som försämringen av de ensamstående mödrarnas ekonomiska förutsättningar under 1990- talet haft för enskilda individer och hushåll, rimmar utvecklingen illa med den svenska social- och familjepolitiska modell som varit rådande . Här är uttalade mål bl.a. att främja jämställdheten mellan könen, att tillvarata barns intressen och bidra till goda levnadsförhållanden under uppväxten, samt att medverka till minskade skillnader i resurser mellan olika familjetyper (se t.ex. 1996). I detta kapitel ska vi genomföra en utförlig analys av de ensam- stående mödrarnas ekonomiska och materiella villkor. Vi inleder med deskriptiva analyser av inkomstutvecklingen . Hur förhåller sig inkomsten för de ensamstående mödrarna vid slutet av decenniet till situationen vid dess början? Hur har in- komsterna för gruppen ensamstående mödrar förändrats i relation till andra grupper i samhället? Våra analyser begränsar sig emeller- tid inte till inkomst. Vi studerar också andra materiella förhållan- den som (i) huruvida man kan få fram en viss summa pengar i händelse av oförutsedda utgifter och (ii) om man haft svårigheter att klara de löpande utgifterna . Denna typ av beskrivningar har givits i tidigare studier men med anledning av att inkomstdata för nu föreligger har vi här en möjlighet att göra dessa analyser för . Vi kan också besvara frågor där vår kunskap är begränsad. En sådan fråga är hur spridningen i gruppen ser ut. Är det så att de för- sämrade villkoren endast gäller en begränsad andel av de ensam- stående mödrarna eller har inneburit en allmän försäm- ring som slagit lika hårt mot alla ensamstående mödrar? Med andra ord, har vissa ensamstående mödrar råkat mer illa ut än andra? Vidare görs försök att besvara frågan vilka orsakerna till den dåliga materiella och ekonomiska utvecklingen bland ensamstående mödrar är. Svaret på denna fråga är långtifrån givet. Den disponibla inkomsten, dvs. vad man har att röra sig med efter det att skatten är betald, konstitueras av ett antal olika faktorer, som förvärvsarbets- Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 inkomst, inkomst av kapital, olika typer av bidrag, privata transfe- reringar och ett antal social-, familje- och arbetsmarknadspolitiska program. Hur, och i vilken omfattning, har inkomstens bestånds- delar förändrats för de ensamstående mödrarna ? Kan förändringarna förklaras? Hur förhåller sig dessa förändringar till andra hushållstyper? Syftet här är att utröna den relativa inverkan av olika inkomsttyper, och dess förändring , på de ensamstående mödrarnas ekonomiska situation. En viktig fråga i det sammanhanget är givetvis hur de ensamstående möd- rarnas anknytning till arbetsmarknaden har förändrats och vilka de bakomliggande orsakerna till dessa förändringar är. 1.2Hur har de ensamstående mödrarnas ekonomiska situation förändrats ? Att ensamstående mödrar lever under sämre ekonomiska betingel- ser än de flesta andra grupper i samhället är ett faktum som obser- verats , långt innan gruppen nådde den numerär den har (se t.ex. 1957; Wennemo 1994). Med den stora ökningen i det kvinnliga förvärvsarbetsdel- tagandet samt införandet av generösa familje- och socialpolitiska program och reformer har dock de ensamstående mödrarnas situa- tion väsentligen förbättrats . Mycket tyder emellertid på att försämringar skett . Enligt Kommittén Välfärdsbokslut (SOU 2000:3) minskade den reala justerade disponibla inkomsten2 för de ensam- stående föräldrarna 1997. Inkomsterna för denna grupp var vid slutet av perioden, tillsammans med två- föräldrafamiljer med tre eller fler barn, lägre än för någon annan grupp och försämringen är likaledes större än för andra hushållstyper. Det vanliga också var istället en ökning av den disponibla inkomsten, även om denna ökning i de flesta fall var relativt måttlig. Som exempel kan nämnas att inkomsten ökade för sammanboende med ett barn, för sammanboende med två barn och att den minskade för sammanboende med minst tre barn. Mönstret att ensamstående med barn haft en sämre inkomstutveck- ling än andra barnfamiljer går igen i Inkomstfördelningsunder- sökningen. Trots att inkomsterna förbättrats något från mitten till 2 Inkomsten justeras för hushållets storlek och sammansättning (se nedan). SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor slutet av decenniet är de ändå klart lägre 1998 och 1999 än de var 1990 och 1991. Inkomstutvecklingen under andra hälften av 1990- talet har också varit avsevärt bättre för övriga barnfamiljer (; 2001b). Liknande resultat nås i en rapport från LO (och Lönnroos 2000). Här studeras de ekonomiska villkoren för hushåll med minst en löneinkomst som motsvarar minst ett basbelopp, dvs. där åtminstone en person förvärvsarbetat hela eller delar av året. Gruppen ensamstående med barn beräknas generellt sett minska sina reala justerade disponibla inkomster mellan åren 1989 och 2000.3 För ensamstående med barn i arbe- tarhushåll är motsvarande minskning 4,9 procent.4 Studien visar också att minskningen av den disponibla inkomsten för denna grupp var kraftig, såväl åren 1989 1994 som 1994 1997. Härefter (1997 2000) beräknas inkomsten för dessa hushåll dock öka med . För samtliga övriga typer av arbetarhushåll (sammanboende med barn, sammanboende utan barn, ensamståen- de unga och ensamstående utan barn) har ut- vecklingen varit mer gynnsam; nedgången har varit mindre omfattande och uppgången under slutet av decenniet väntas bli större. Totalt sett innebär detta inkomstökningar på mellan medan inkomsten alltså minskar med för ensamstående med barn.5 kom också allt fler barn att leva i hushåll med inkomster under socialbidragsnormen. Försämringen gäller framför allt hushåll med ensamstående föräldrar där andelen ökade från knappt 10 till (SOU 2000:3). De ensamstående föräldrarna har också ökat sin risk för att ha mycket låga inkomster (här definierat som eller mindre av medianinkomsten för samtliga) kraftigt liksom man oftare än andra grupper har problem med att klara de löpande utgifterna respektive saknar möjlighet att få fram en viss summa pengar inom (och 2000). Det förefaller således belagt att gruppen ensamstående föräldrar generellt erfarit ekonomiska försämringar , inte 3 Inkomstuppgifter förelåg inte vid studiens genomförande utan här används uppgifter som är baserade på simuleringar, dvs. framskrivningar, av SCB. 4 Antalet ensamstående med barn bland lägre och högre tjänstemannahushåll var alltför litet i det aktuella datamaterialet för att särredovisas. 5 Storleken på inkomstförändringar kan skilja sig åt mellan olika undersökningar beroende på att man t.ex. använder olika datamaterial och/eller tidsperioder, definierar inkomster och hushållstyper olika eller justerar inkomster på skilda sätt. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 bara i relativa termer gentemot andra grupper, utan också absolut sett. 1.3Varför är de ensamstående mödrarna en särskilt utsatt grupp? Vad är det som gör just de ensamstående mödrarna så sårbara ekonomiskt? Sørensen (1994) identifierar tre huvudsakliga orsaker till detta. För det första tjänar kvinnor mindre än män. Dessa skillnader uppstår på tre sätt. (i) Kvinnor förvärvsarbetar i mindre utsträckning än vad män gör. Detta gäller emellertid i lägre grad i än i de flesta andra länder. I den svenska (eller skandi- naviska) välfärdsstatsmodellen har arbetslinjen varit ett framträ- dande drag . Såväl kvinnor som män i arbetsför ålder förväntas bidra till sin egen försörjning genom att förvärvs- arbeta (se t.ex. 1990; och 1997). Internationellt sett är den kvinnliga förvärvsarbetsfrekvensen också mycket hög i (Siaroff 1994), nästan lika hög som bland männen (Kjeldstad 2001; SOU 2000:3). Starkt bidragande orsaker till den höga andelen förvärvsarbetande kvinnor är särbeskatt- ningen av makar som infördes och utbyggnaden av den offentliga sektorn och barnomsorgen. Sistnämnda förhållande har haft en dubbel inverkan såtillvida att den både skapat arbetstill- fällen och förutsättningar för kvinnors inträde på arbetsmarknaden (1992). Till detta kommer den föräldraledighetsreform som infördes och som gör det möjligt för nyblivna för- äldrar att vara föräldralediga med ekonomisk kompensation och lagstadgad rätt att återvända till arbetet vid föräldraledighetens slut. (ii) Förvärvsarbetande kvinnor arbetar i mindre omfattning än förvärvsarbetande män. Deltidsarbete, med åtföljande lägre in- komster, är klart vanligare bland kvinnor (Kjeldstad 2001; 1997). Framförallt gäller detta mödrar, i synnerhet till förskolebarn (Båvner 2001). (iii) Också när kvinnor och män har samma arbetstid så har kvinnor lägre inkomster än män. Detta gäller trots att löneskillnaderna mellan könen är relativt små i jämfört med de flesta andra länder (Phipps 1990; Siaroff 1994). Den svenska arbetsmarknaden är dock fortfarande starkt könssegregerad (Nermo 1999). Medan män oftare arbetar i privat sektor, där de mer välbetalda jobben finns, arbetar kvinnor oftare i offentlig sektor där lönerna är lägre (s.k. horisontell segregering). SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor Men det är också svårare, givet sektor, för kvinnor att nå högre och mer välbetalda positioner (s.k. vertikal segregering) (1998). Även när kvinnor och män har samma utbildningsnivå, arbets- livserfarenhet, klassposition och arbetar inom samma sektor (offentlig/privat) så är kvinnors timlöner klart lägre än männens.6 Givet att kvinnor har kortare arbetstid leder dessa könsskillnader till betydande skillnader i förvärvsarbetsinkomst. motsvarade kvinnors inkomster av förvärvsarbete unge- fär två tredjedelar av motsvarande inkomster för männen (Sørensen 2001). Om urvalet begränsas till de heltidsarbetande hade kvinnor arbetsinkomster som motsvarade av männens inkomster (SCB 2001b). Det andra skälet till de ensamstående mödrarnas relativt svåra ekonomiska situation, enligt Sørensen (1994), är det faktum att dessa kvinnor är ensamma familjeförsörjare. Ett hushåll med två inkomsttagare, som tillsammans tjänar dubbelt så mycket som en ensamstående inkomsttagare, gynnas av de skalfördelar som upp- står då man är två (eller fler) som kan dela på utgifter för varor och tjänster som båda kan nyttja.7 För det tredje, ensamstående mödrar missgynnas av att de har det huvudsakliga ansvaret för barnens försörjning. Även om många frånlevande fäder bidrar med privata underhållsbetalningar och annat så motsvarar detta sällan den omfördelning som sker från fäder till barn och mödrar i tvåföräldrafamiljer. De ensamstående mödrarnas missgynnade situation kan således sammanfattas med att de är kvinnor, ensamstående och föräldrar – med huvudsakligt försörjningsansvar för sina barn. 1.4Vilka är förklaringarna till att de ensamstående mödrarnas ekonomiska situation har försämrats ? Sørensen (1994) har alltså identifierat tre strukturella orsaker till att ensamstående mödrar i allmänhet har sämre ekonomiska förut- sättningar än många andra grupper i samhället. 6 Efter kontroller för dessa förhållanden uppskattar le Grand (1994) att skillnaden 1991 var , till kvinnornas nackdel. Analyser där man kontrollerar för utbild- ningsnivå och förvärvsarbetsår visar att könslönegapet är oförändrat (le Grand, Szulkin och 2001). 7 Vid analyser av inkomster kan man dock korrigera för hushållets storlek och sammansätt- ning med hjälp av s.k. ekvivalensskalor (se nedan). Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 saker räcker emellertid inte för att förklara varför de ensamstående mödrarna erfarit en sämre utveckling av sina inkomster och andra typer av ekonomiska och materiella resurser än andra grupper. Denna omständighet tarvar andra typer av för- klaringar, nämligen omständigheter som förändrats och som talar till de ensamstående mödrarnas nackdel. Här ska några möjliga sådana förändringar diskuteras. För att närma oss denna fråga inleder vi med att studera hur situationen för ensam- stående mödrar i förhåller sig till situationen för ensam- stående mödrar i andra länder. Ett stort antal internationella, jämförande, undersökningar har visat att ensamstående mödrar i lever under bättre eko- nomiska villkor än ensamstående mödrar i många andra länder. I en nyligen genomförd studie, av ett stort antal länder, visar och (1999) att andelen barn till ensamstående föräldrar med mycket låga inkomster (mindre än hälften av den justerade dis- ponibla medianinkomsten för hela befolkningen i respektive land) var mycket låg i , medan medeltalet för samtliga 25 länder var . Den högsta andelen fattiga, enligt denna definition, återfanns i (60 pro- cent). I en mindre studie, baserad på inkomstuppgifter för mitten av , kommer Smeeding (1992) fram till liknande resultat. Ensamstående mödrars inkomster är också relativt höga i . utgjorde denna grupps justerade dispo- nibla medianinkomster i och av motsvarande inkomst för barnfamiljer med två föräldrar. I , och varierade andelen mellan medan den var eller lägre i Austra- lien, och (, Garfinkel och McLanahan ). Sørensen (1994) har närmat sig frågan om ensamstående mödrars villkor utifrån ett annat perspektiv, nämligen vilken ekonomisk förlust sammanboende mödrar skulle löpa vid en eventuell skils- mässa. Resultaten från denna studie visar förvisso att denna förlust skulle vara betydande för svenska kvinnor men den är ändå klart mindre än för kvinnor i och . Hur ska då de ensamstående mödrarnas relativt goda ekono- miska situation i förklaras? Två typer av förklaringar har stått i fokus: 1) den höga förvärvsfrekvensen bland ensamstående mödrar i och 2) de relativt generösa social- och familje- politiska program som finns i , i form av t.ex. bidrag och olika typer av subventionerade tjänster. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor (1999) påpekat har diskussionen i tidigare forskning ofta kon- centrerats till denna senare typ av förklaring. Smeeding menar t.ex. att den avgörande orsaken till den stora skillnaden i fattigdomstal mellan barn till ensamstående mödrar i och är de universella social- och familjepolitiska program, med starkt in- komstomfördelande effekter, som utmärker den svenska välfärds- statsmodellen. Barnfamiljer i saknar t.ex. motsvarigheter till barnbidrag, bidragsförskott, subventionerad barnomsorg och föräldraförsäkring. Som förklaring till de stora variationerna mellan länder i de ensamstående mödrarnas relativa inkomster pekar också , Garfinkel och McLanahan (1993) på betydelsen av offent- liga bidragssystem och program. Vidare betonas programmens ut- formning, om de är inkomstprövade eller universella. I länder med större koncentration på inkomstprövade bidrag (t.ex. ) är den ekonomiska situationen för ensamstående mödrar sämre än i länder med fokus på universella system (som ). En viktig slutsats i denna studie är att inkomstprövade bidrag fungerar som ett negativt incitament för förvärvsarbete. Olika typer av transfereringar, offentliga och privata, är också mycket viktiga för ensamstående mödrar i . Denna grupp är mer än någon annan hushållstyp i samhället (förutom pensionärer) beroende av offentliga transfereringar för sin försörjning. utgjordes drygt hälften (51,) av de ensamstående mödrar- nas disponibla inkomster av inkomster från arbete och kapital och resterande inkomster kom från olika typer av transfereringar.8 För övriga barnfamiljer varierade andelen av inkomsten från arbete och kapital mellan , beroende på om antalet barn i hushållet var 1, 2 eller 3 eller fler (SCB 2001b). Enligt (2000) har också den andel av inkomsten som utgörs av trans- fereringar ökat för de ensamstående mödrarna mellan slutet av och mitten av . utgjorde de offentliga transfereringarna nästan en tredjedel () av de ensam- stående mödrarnas inkomster medan utgjordes av privata transfereringar (underhållsbidrag t.ex.) och resterande av förvärvsarbetsinkomster. I takt med att sysselsätt- ningsnivån minskat bland de ensamstående mödrarna har också andelen av deras inkomster från förvärvsarbete minskat. hade dessa inkomster minskat till av den totala in- 8 Efter justering för skatt, betalt underhållsbidrag och återbetalda studielån. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 komsten medan de privata transfereringarna stod för . Nästan hälften, , kom från offentliga transfereringar.9 Till de viktigare skattefria bidragen hör barn-, social- och bostadsbidragen samt underhållsstöd (tidigare bidragsförskott). Bland de viktigaste skattepliktiga transfereringarna återfinns för- äldra- och sjukpenning, pensioner och arbetslöshetsersättning. Det ökande beroendet av transfereringar bland ensamstående mödrar mellan slutet av 1980- och mitten av är naturligtvis allvarligt i sig men understryks ytterligare av att nivåerna på flera av dessa offentliga transfereringar blivit mindre generösa . sänktes t.ex. barnbidraget, från 750 till 640 kro- nor per barn och månad. Flerbarnstillägget för familjer med tre eller fler barn togs också bort. återställdes nivåerna på dessa bidrag. över perioden i stort innebär detta emellertid en relativ sänkning eftersom bidraget inte är indexreglerat. Vidare gjordes det nedskärningar i bostadsbidragen, socialbidragsnormen reducerades och ersättningsnivåerna i föräldrapenning och sjuk- penning sänktes (2000; 2000). När det gäller de negativa transfereringarna, företrädesvis skatter, genomfördes en stor skattereform i två steg. Konsekvensen av denna reform blev bl.a. att skatteandelen av inkomsten sjönk kraftigt. Därefter har denna andel emellertid höjts. beräknas inkomstskatternas andel ha ökat från bland samtliga löntagarhushåll. För arbetarhushåll som består av en ensamstående förälder med barn blir ökningen troligen ännu större, från (och Lönnroos 2000). Att skatteandelen av inkomsten ökat , såväl generellt som för ensamstående föräldrar, bekräftas i Inkomstfördelningsundersökningen. Bidra- gande orsaker till detta är bl.a. de allmänna egenavgifter som infördes och den s.k. värnskatten som infördes (SCB 2000b; 2001b). Transfereringarnas roll för ensamstående mödrars inkomster ska emellertid inte överskugga den betydelse som inkomster från för- värvsarbete har för denna grupp. (2000) visar t.ex. att merparten av ensamstående mödrars bruttoinkomster hade sin källa i förvärvsarbete och kapital. , Garfinkel och McLanahan (1993) visar också att en stor del av de amerikanska ensamstående mödrarnas dåliga ekonomiska situation, 9 Dessa uppgifter är inte direkt jämförbara med uppgifterna från SCB:s Inkomstför- delningsundersökning då de härrör från ett annat datamaterial (Income Study). SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor jämfört med de svenska, förklaras av skillnaden i förvärvsarbets- grad. Vidare är en viktig bidragande orsak till de relativt små förluster som svenska kvinnor skulle lida vid en skilsmässa det låga ekonomiska beroendet av männen; detta är en följd av den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen och de relativt höga individuella in- komster som detta medför (Sørensen 1994). och (1999) understryker ytterligare betydelsen av inkomster från arbete och kapital (marknadsinkomsten). I fokus för deras studie står skillnaden mellan länder i relativa fattigdomstal bland barn.10 I och de övriga nordiska länderna motsvarar den justerade disponibla inkomsten för den fattigaste femtedelen av barnen (där barn till ensamstående mödrar är överrepresenterade) av medianinkomsten för samtliga barn. För ett antal anglosaxiska länder varierar andelen mellan medan den är i . Den fattigaste femtedelen har alltså betydligt längre upp till medianinkomsten i dessa länder än i de nordiska länderna. Vad beror detta på? Resultaten i studien visar att flera av de distribuerar tämligen stora belopp i form av offentliga transfereringar till de fattigaste barnen och deras familjer. Inkomsterna från dessa transfereringar täcker upp en ungefär lika stor andel av inkomstgapet till medianhushållet som i de nordiska länderna. Det som däremot skiljer länderna åt är marknadsinkomsterna. Dessa står för en klart högre andel av in- komsterna för de fattigaste i de nordiska länderna. De samlade resultaten i undersökningen gör att författarna drar slutsatsen att skillnader i marknadsinkomster kan förklara mer av inkomst- variationen i olika länder mellan dem vid mitten respektive långt ner i inkomstfördelningen än vad skillnader i offentliga transfere- ringar gör. I ett internationellt perspektiv är förvärvsarbetsgraden bland ensamstående mödrar i mycket hög (, Garfinkel och McLanahan ). Denna höga förvärvsfrekvens går tämligen långt tillbaka i tiden (och Takahashi 1997). (1957) konstaterar att mellan (beroende på om modern var ogift, frånskild eller änka) av de ensamstående möd- rarna förvärvsarbetade . Denna andel var högre än för sammanboende mödrar, åtminstone . Härefter har en utjämning skett mellan de båda grupperna (och Takahashi 1997) och var relationen den omvända. 10 Undersökningsenheten här är alltså barnen men deras ekonomiska förhållanden bestäms givetvis av föräldrarnas inkomster. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Då deltog av de ensamstående småbarns- mödrarna (barn 0 ) och av dem med endast äldre barn i arbetskraften. För sammanboende mödrar var an- delarna något högre (1996).11 Hur har då de ensamstående mödrarnas förvärvsarbetsgrad påverkats under 1990- talet? Decenniet inleddes med slutfasen av en högkonjunktur varför arbetslöshetstalen ännu var låga. ökade dock andelen öppet arbetslösa i den arbetsföra befolkningen kraftigt, från . Denna nivå gällde sedan under varpå en minskning vidtog . Arbetslösheten slog hårt mot de flesta sektorer och mot såväl kvinnor som män. (2000) visar emellertid att de ensam- stående föräldrarna drabbades hårdare än många andra grupper i samhället. Andelen som varit arbetslös under respek- tive år har, från ett högt utgångsvärde, ökat mer för de ensamstående med barn än för någon av de andra grupperna i analysen (ensamstående utan barn, sammanboende utan barn och sammanboende med barn), från () till (). Likaså har andelen som varit arbetslösa ökat allra mest för de ensamstående med barn, från 0 pro- cent år . var arbetslöshets- talen relativt höga och arbetskraftsdeltagandet fortsatt lågt för ensamstående mödrar jämfört med fäder och sammanboende möd- rar (SCB 2001a). Genomgående har dock andelen heltidsarbetande av de förvärvsarbetande varit högre bland ensam- stående än bland sammanboende mödrar. Andelen heltidsarbetande ensamstående mödrar har varit fortsatt hög men gapet till de sammanboende mödrarna har ändå minskat, som en följd av att denna grupp ökat sin andel heltidsarbetande (SCB 2001a; 1996). Arbetskraftsdeltagandet bland de ensamstående mödrarna har alltså minskat, arbetslöshetstalen ökat och andelen heltidsarbetande minskat i relation till andra mödrar. Dessa trender talar för att de ensamstående mödrarnas inkomster från förvärvsarbete har utveck- lats sämre än för andra barnfamiljer. Varför har då förvärvsarbets- graden utvecklats så negativt för de ensamstående mödrarna? Utöver skillnader i humankapital, som t.ex. utbildningsnivå, har tre typer av förklaringar diskuterats i tidigare studier (1996; ; 1996). För det första kan 11 Arbetskraftsdeltagandet inkluderar även dem som är arbetslösa och står till arbetsmark- nadens förfogande. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor de ekonomiska incitamenten ha utvecklats negativt, dvs. ensam- stående mödrar kan uppleva, eller ha faktisk erfarenhet av, att för- värvsarbete inte lönar sig ekonomiskt. För det andra kan det huvudsakliga ansvaret för barn göra det svårt att söka vissa typer av arbeten.