sou · GPB320d1 · 2002-01-01 00:00:00 — De fria tänkarna som deltog under visionsarbetet bidrog på ett kreativt och konstruktivt sätt till att lyfta diskussionerna och ytterligare vidga perspektiven. De deltog i diskussionen om visionen på samma villkor som företagens företrädare. En ungdomsdialog genomfördes på förslag från deltagarna i Bygga/Bo för att få in unga människors perspektiv och därmed kanske även ett bättre lyft i visionen. Ungdomsdialogen uppfattades av deltagarna som spännande och givande. Resultatet av arbetet blev dock snarlikt den vision som redan var framtagen. Kunskapen och medvetenheten om miljöfrågor visade sig vara betydligt lägre hos ungdomarna än hos de äldre kollegorna. Vi bedömer det som en viktig erfarenhet att tekniker och ekonomer i åldern 25–inte hade så stor kunskap och medvetenhet om sambanden mellan deras verksamhet och aktuella miljöfrågor. Arbetet med att ta fram strategier Med vald modell har dialoggrupperna själva tagit fram och enats om mål och förslag till åtgärder inom prioriterade områden. Målen ställer höga men realistiska krav och dessa har i största möjliga mån jämförts med och bedömts ligga i linje med befintliga nationella miljökvalitetsmål. Det har i båda dialoggrupperna funnits en konstruktiv dialog där deltagarna frågat sig själva och varandra vad som kan göras för att nå målen och visionerna. För att inte hamna i en situation där företagen skulle försöka skjuta över ansvaret på någon annan aktör och välja att invänta initiativ från denna, exempelvis i form av efterfrågan från konsumenterna, fokuserade vi på vilka konkreta åtgärder som behövs för att nå visionens olika delar. Det kunde t.ex. handla om vad som behövs för att fasa ut fossila bränslen eller för att få en bred marknad för solenergi. Ett bra sätt att ta vara på deltagarnas kompetens och få bästa möjliga kvalitet i arbetet var att inbjuda dem att ta fram material. Detta skedde genom att företagen fick vissa arbetsuppgifter mellan arbetsmötena samt att mindre grupper tog fram särskilt underlag. Vår erfarenhet är att det är bra att lägga ut fördjupningsuppgifter på deltagarna och på så sätt ta vara på den kompetens som finns i gruppen och inom företagen. Arbetssättet med gruppövningar med representanter för olika aktörsgrupper har lett till en givande dialog om möjligheterna i miljöarbetet. Övningar i blandade grupper har också gjort det möjligt att föra en dialog och få förståelse för andra aktörers problem och möjligheter. I de två dialogprocesserna har det framkommit att det finns behov av incitament – kundkrav eller statliga styrmedel. har deltagarna initialt haft svårt att ange vilka dessa drivkrafter skulle vara. Vår slutsats är att många företag – i varje fall inom de delar av näringslivet som vi har haft dialoger med – är relativt ovana att själva ge förslag till incitament. De är mer vana vid att få framtagna förslag som de får ha synpunkter på, som t.ex. vid remissförfaranden. Vår bedömning är att strategierna och förslagen om fortsatt arbete inom strategiska åtgärdsområden utgör en god plattform för ett framgångsrikt fortsatt arbete. För att få fram detaljerade strategier krävs ett fördjupat arbete. I det fortsatta arbete, som är beslutat, kommer företagen att tillsammans med ytterligare företag, myndigheter och forskare ta fram konkreta förslag på åtgärder inom en rad olika områden. Deltagarna har diskuterat och förankrat vision, mål och strategi i sina företag på olika sätt. Processen har generellt fått ett positivt mottagande hos företagen. Vår bedömning är att de möten som miljö- respektive näringsministern inbjudit till spelat en central roll för att få en god förankring. Vi bedömer att det stöd ministrar, verkställande direktörer och kommunalråd gav tidigt i processen, har haft stor betydelse för arbetet. Vårt intryck är att deltagarna i Bygga/Bo hade relativt lätt att förankra arbetet i sina respektive företag. Det kan bero på att många i ledningsposition deltog i Bygga/Bo. Även i Framtida handel gick förankringen smidigt trots att ett antal företag gjorde omorganisationer och stora omflyttningar i ledningen som dialogen pågick. För att få en bred förankring inom alla utvalda delar av näringslivet har berörda branschorgan löpande informerats om arbetet och också tagit på sig att sprida informationen vidare. Den förankring som skett med berörda branschförbund bedömer vi kan underlätta spridningen av resultatet i bredare kretsar så att fler företag, även små och medelstora företag, kan ta del av resultatet. Det bör också underlätta det fortsatta arbetet när strategierna ska konkretiseras. Samarbetet med myndigheterna har fungerat mycket bra. De har bl.a. hjälpt till med värdefulla synpunkter på innehåll och inriktning samt med faktagranskning av texterna. Miljövårdsberedningen har haft stor nytta av deras engagemang i arbetet. I dialogerna var det ofta en styrka att kunna hänvisa till synpunkter som lämnats av myndighetsrepresentanter. 3.5.3Vad har vi uppnått? Arbetet i Framtida handel har förts utifrån förutsättningen att det finns en potential till miljöförbättringar i hela dagligvarukedjan, framför allt kopplad till logistik och IT-utvecklingen, men också en risk för ökad miljöbelastning om nuvarande utveckling med allt fler transporter fortsätter. Dessa två utvecklingsmöjligheter gäller också för den nya försäljningskanalen e-handel. Oavsett om e- handeln blir en marginell företeelse eller står för en betydande marknadsandel finns det en risk att den leder till ökade transporter. En samordnad logistik kring e-handeln skulle däremot kunna bidra till en minskad miljöbelastning. För att utnyttja potentialen och undvika ökad miljöbelastning krävs samarbete mellan företag inom olika branscher och i konstellationer som inte har förekommit. Miljövårdsberedningen anser att Framtida handel har bidragit till att tydliggöra både det enskilda och det gemensamma ansvaret för dagligvarukedjans miljöpåverkan. Att minska miljöpåverkan från transporterna är en av de stora utmaningarna i miljöarbetet. I Framtida handel har ett antal företag som vill gå i fronten pekat på några olika vägar för transportsektorn att arbeta för hållbar utveckling. De förslag till fortsatt arbete som presenteras, t.ex. projekt om kombitransporter och utveckling av drivmedels- och fordonsteknik kan ge viktiga bidrag till sektorns miljöanpassning. De resultat som kan komma fram ur dessa projekt bör också kunna tillämpas inom andra transportområden än dagligvarukedjans och därmed bidra till att begränsa den stora negativa miljöpåverkan inom detta viktiga område. Detta kan också ge svenskt näringsliv nya affärsmöjligheter. Ambitionerna när det gäller att miljöanpassa dagligvarorna och att effektivisera och minska miljöbelastningen i tillverkningsledet kan också ge väsentliga bidrag till att nå miljökvalitetsmålen. I bygg- och fastighetssektorn finns en stor potential att minska miljöbelastningen. Om de mål som tagits fram i Bygga/Bo uppfylls innebär det betydande bidrag till att klara miljökvalitetsmålen. Bygga/Bo-gruppens mål är bl.a. att fasa ut fossila bränslen och att minska energianvändningen . Bygg- och fastighets- sektorn står för av energianvändning. Enligt svarar bebyggelse och servicesektorn för av utsläppen av växthusgaser totalt i . Med en ut- fasning skulle sektorn göra en betydande insats för att nå nöd- vändiga internationella åtaganden och för att uppnå miljökvalitets- målet begränsad klimatpåverkan. En minskad energianvändning i sektorn har betydelse för att nå flera av miljökvalitetsmålen. kan det också ge besparingar på i storleksordningen som kan komma fastighetsägare och konsumenter till del. Detta bedöms i princip kunna ske genom satsningar på energieffektiva lösningar som redan finns tillgängliga. För offentliga aktörer kan minskningen innebära inbesparade energikostnader på 5–. Ambitionerna att fasa ut skadliga kemikalier och nå en sund inomhusmiljö liksom ambitionerna att minska mängderna avfall till deponi har också stor potential att bidra till att nå miljökvalitetsmålen, t.ex. målen om giftfri miljö respektive god bebyggd miljö. Det behövs en omfattande kompetensutveckling för personal inom byggande, drift, skötsel och underhåll av fastigheter och anläggningar för att målen ska uppfyllas. Denna kompetensutveck- ling bör också kunna bidra till att kvaliteten ökar i bygg- och fastighetssektorn. Strategiska personer i byggsektorn har bedömt att visionen och målen i sig kommer att påverka sektorns framtida utveckling. Byggsektorns kretsloppsråd, som har en bred förankring i sektorn, avser att använda resultaten från Bygga/Bo-dialogen som ett underlag i den nya handlingsplan som håller på att tas fram. Dialogerna Bygga/Bo och Framtida handel har resulterat i visioner, mål, strategier och förslag till fortsatt arbete inom strategiska åtgärdsområden. Resultaten beskrivs kort i avsnitt 3.3 och 3.4 samt i sin helhet i respektive särtryckta rapport. Miljövårdsberedningen anser att det valda arbetssättet varit fruktbart och att resultatet utgör en god plattform för fortsatt arbete. Vi bedömer att dialogerna kan bidra till att nå miljökvalitetsmålen, dels för att de lett fram till intressanta förslag och dels för att arbetsformen gjort det lättare att förankra arbetet i näringslivet, dvs. hos dem som förväntas vidta åtgärder. Miljövårdsberedningen anser att diskussionerna i grupperna ökat insikten om respektive aktörs ansvar. Diskussionerna har också gett nya insikter om möjligheterna att samarbeta över gränserna för att hitta mer hållbara lösningar. Vår bedömning är att kunskaperna och insikterna om att det behövs nya synsätt och mer hållbara produkter och tjänster finns hos de deltagande företagen och att dessa i det fortsatta arbetet kan ses som ambassadörer för att nå målen och visionerna. Miljövårdsberedningens uppdrag har varit att förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet och det finns nu beslut om att fortsätta arbetet med de två dialogprojekten inom . Det är ännu för tidigt att uttala sig om i vilken utsträckning de två dialogerna i praktiken kommer att leda till åtgärder som i tillräcklig omfattning förbättrar miljösituationen. Det är först i nästa skede som det går att bedöma resultatet och dra slutsatser om dialog som styrmedel och arbetsform fullt ut. De åtgärder som tas fram i det fortsatta arbetet behöver följas upp och utvärderas för att slutsatser ska kunna dras om huruvida dessa dialoger varit ett effektivt verktyg i miljöpolitiken. Miljövårdsberedningen anser att det hittillsvarande arbetet med pilotprojekten handel och Bygga/Bo är positiva. Dialogerna har givit önskvärt resultat och det finns en god plattform för det fortsatta arbetet. Genom den enighet som finns i grupperna om vision, mål, strategier och fortsatt arbete finns det enligt vår bedömning goda möjligheter att de fortsatta dialogerna ska leda till överenskommelser om konkreta åtgärder. 4Ett näringsliv för hållbar utveckling Ett antal dilemman i samhället påverkar och försvårar de föränd- ringar som behövs för att nå ett ekologiskt hållbart samhälle. I detta avsnitt belyser vi några viktiga sådana dilemman på olika plan som förklarar varför det inte händer tillräckligt mycket när det gäller att åtgärda och förebygga negativa miljöeffekter. I vissa fall kan effekterna av dessa svårigheter t.o.m. leda till att utvecklingen går åt fel håll. De nationella miljökvalitetsmålen och en ekologiskt hållbar utveckling är långsiktiga mål med en tidshorisont . Tidsperspektiven är ofta långa när vi talar om de ekologiska sammanhangen. Det kan ta innan miljöeffekterna av en viss aktivitet blir synliga och ofta ytterligare tid innan orsakssambanden blir tydliggjorda. Det kan också ta från det att åtgärder vidtagits och till dess miljön faktiskt återhämtat sig. Detta ska jämföras med de korta tidsperspektiv som gäller för de flesta beslutsfattare. Globalisering, teknikutveckling liksom tätare och snabbare information leder till ett allt kortare tidsperspektiv både i de flesta företag och i samhället i stort. har utrymmet för debatt och långsiktig analys i media minskat till förmån för ett mer dagsaktuellt nyhetsutbud. Finansmarknaderna vill se resultat och de premierar det kortsiktiga framför det långsiktiga resultatet. Därmed blir det svårare för många företag att bedriva ett långsiktigt arbete. Även företag med produkter som tar att utveckla måste ta Ett näringsliv för hållbar utveckling hänsyn till finansmarknadens dagliga bedömningar. Produkt- utbytet blir dessutom allt snabbare. På t.ex. hemelektronik- marknaden är den genomsnittliga produktlivscykeln och ett större elektronikföretag kan lansera omkring 5 000 nya produkter . Ett kortsiktigt tänkande i ekonomiska termer behöver givetvis inte vara negativt men det blir problem när beslutsfattare som styrs av kortsiktiga hänsyn ska bidra till att lösa miljöproblem som förutsätter ett långsiktigt perspektiv för sin lösning. Miljövårdsberedningen anser att scenarier och visioner kan vara verktyg för att arbeta med mer långsiktiga perspektiv. Visionerna måste givetvis sedan konkretiseras genom mer operativa delmål. Erfarenheten från våra två dialogprocesser är att visionsarbete och framtidsbaserad strategiteknik kan utgöra en länk för att förena det önskvärda långsiktiga miljöperspektivet med det mer kortsiktiga operativa företagsperspektivet. De miljöproblem som ska lösas har inte alltid kända miljöeffekter. Ofta finns en osäkerhet som handlar om huruvida och i så fall när, men också var miljöeffekter uppstår. Det kan t.ex. gälla för växthuseffekten eller beträffande hälso- och miljöeffekter- na av olika kemikalier, som vi använder i samhället. Osäkerheten påverkar olika aktörers vilja att agera och den upplevda känslan av att ha mandat för att kunna fatta beslut i förhållande till miljöproblemet. Detta gäller beslutsfattandet både i näringslivet och i politiken. Hur mycket man anser sig behöva veta om miljöproblemets uppkomst och effekter har betydelse för vilka insatser som vidtas. I takt med att miljöproblemen blir allt mer globala och diffusa ökar osäkerheten om orsakssamband och konsekvenser av utsläpp och miljöpåverkan. Givetvis görs ständigt framsteg i forskningen men vi kommer aldrig att få fullständig klarhet om de komplexa samspel som finns i de ekologiska syste- men. Vi anser att osäkerheten om hur olika verksamheter påverkar miljön bör hanteras genom försiktighetsprincipen. Den bör vara en vägledande princip vid beslut som påverkar miljösituationen. Ett näringsliv för hållbar utveckling 4.1.3Globalt och nationellt perspektiv Allt flera prioriterade miljöproblem är av gränsöverskridande karaktär. Marknaderna för varor och tjänster blir också alltmer globala. Företagen agerar direkt eller indirekt på den internationella marknaden. Även företag som endast vänder sig till den svenska marknaden har ofta indirekta kopplingar till den internationella marknaden via t.ex. underleverantörer. När miljöeffekterna inte enbart går att koppla till en källa och en ansvarig utan är knutna till varors och tjänsters hela livscykel uppstår osäkerhet kring vem som är ansvarig och för vad. Det handlar inte bara om ansvar mellan företag eller mellan olika aktörer inom en nation utan också om vilka åtgärder som kan och bör vidtas på nationell respektive internationell nivå. Internationella handelsregler och innebär be- gränsningar i handlingsutrymmet för en enskild nation. Företagen blir också alltmer globala. Därför behövs internationella överens- kommelser på miljöområdet. Liksom man i handelspolitiken genom avtal sätter upp spelregler för den internationella markna- den behövs regler för att lösa internationella miljöproblem. Det har också utvecklats internationella konventioner och ett stort antal EU-direktiv på miljöområdet. Dessa tar dock vanligen att förhandla fram och leder ofta till kompromisser som kan resultera i oklarhet om ansvarsfördelningen. Alla aktörer behöver på olika sätt bidra till arbetet för hållbar utveckling. Ett väl fungerande samspel mellan dessa är en för- utsättning för ett framgångsrikt arbete som kan resultera i att miljökvalitetsmålen nås och att samhället utvecklas på ett hållbart sätt. Oklara ansvarsföhållanden leder dock lätt till att alla försöker lägga över ansvaret på en annan aktör. Det kan leda till hand- lingsförlamning och konsekvenserna av en sådan ansvarsfälla kan bli inaktivitet i miljöarbetet. I miljöarbetet är det angeläget att varje aktör ser sin egen roll och sina insatser i relation till andras. Bristen på kommunikation mellan olika aktörsgrupper kan leda till att nödvändiga beslut förhindras eller fördröjs. För att komma ur denna ansvarsfälla behöver politiker ta ansvar för att driva på utvecklingen och företag ta ansvar för den egna verksamhetens miljöeffekter. Ett näringsliv för hållbar utveckling enskilda människor behöver i sina olika roller faktiskt efterfråga en god livsmiljö. Individer behöver som medborgare klargöra för politiker och som konsumenter för näringslivet att en god miljö är något som önskas. Också i sin roll som anställd kan man påverka eftersom personalens åsikter blir allt viktigare för företagen. Ett sätt att överbrygga ansvarsfällan är ökad kommunikation mellan de olika ansvariga aktörerna. Trots de dilemman vi tagit upp i detta avsnitt finns det stora möjligheter för näringslivet att ta ansvar för utvecklingen av ett hållbart samhälle. Ett näringsliv för hållbar utveckling 4.2Drivkrafter för hållbar utveckling i företagen Företag kan sägas ha två uppgifter – effektivisering av sin egen verksamhet och strategisk utveckling. Effektivisering handlar i första hand om förbättring av befintlig produktion medan stra- tegisk utveckling handlar om nya processer och produkter. Ett företags drivkrafter kan alltid på ett eller annat sätt härledas till konkurrenskraft och företagets utveckling. Inom sina kärn- områden bedriver de flesta företag ett ständigt utvecklingsarbete och de har kompetens och vana att arbeta med detta. Miljö är en fråga som kommer in i all verksamhet och innebär en ny osäkerhet för företagen att hantera. Stora och medelstora företag är medvetna om den miljöpåverkan deras verksamhet ger upphov till och arbetar aktivt med miljöfrågor, vilket bl.a. framgått av olika enkätundersökningar. Dessa företag har ofta en miljöchef, någon form av miljöledningssystem för verksamheten, utvecklar och säljer miljöanpassade produkter samt redovisar sin miljöpåverkan i miljöredovisning eller dylikt. Utöver det lagreglerade miljöarbetet bedriver allt fler företag ett miljöarbete på affärsmässiga grunder. Det handlar om att spara resurser och därmed kostnader eller att sälja miljöanpassade varor och tjänster. Enligt GRIs () under- sökning Miljöbarometern 1997–1998 anser av före- tagens representanter att miljösatsningar ger högre vinster. Denna andel har ökat från . I Näringslivets miljöchefers enkät () till sina medlemmar uppger att införande av miljöledningssystem påverkat företagets ekonomi positivt och att ekonomin försämrats. Övriga bedömer att företagets ekonomi är opåverkad sedan miljöledning införts. Brist på miljökompetens och osäkerhet om konsumenternas reaktioner kan bidra till att många företag inte bedriver något miljöarbete trots att det kan vara lönsamt. Förutsatt att företagen får en signal att de behöver börja arbeta med miljöfrågor kan de tänkas reagera enligt figur 4.1. Den visar hur en organisation eller ett företag gärna först försöker lösa ett problem man sett i sin verksamhet genom att optimera det be- fintliga systemet, t.ex. genom hårdare kontroll. Ett näringsliv för hållbar utveckling kvarstår så försöker man att åtgärda det genom att t.ex. se över sina strategier. Om inte heller detta hjälper så tvingas man att se på sin verksamhet på nytt sätt och genomföra genomgripande föränd- ringar. Modell av förändringsarbete i en organisation Steg 1– Hårdare Steg 2– Utveckla Steg 3– Överge sysättet, sök nytt Tillämpas denna bild för företag med ett aktivt miljöarbete kan steg ett sägas motsvara optimering, steg två utveckling av befintliga produkter och steg tre helt nya synsätt på verksamheten som t.ex. ett större tekniksprång eller en ny affärsidé. Optimering och produktutveckling är nödvändiga men de bidrar oftast inte till att finna de nya synsätten och lösningarna. För att klara dagens och morgondagens miljöproblem behövs nya strategier, tekniksprång och sannolikt också paradigmskiften. Sådana kan lättare uppstå om perspektiv och angreppssätt är otraditionella. Flera forskare och strateger har kommit till slutsatsen att det behövs en bredare samverkan mellan olika parter för att hitta lösningar på miljö- utmaningarna. Denna slutsats delas av Miljövårdsberedningen och också av andra som arbetat med framtidsstudier som t.ex. När miljöfrågan fick en plats i samhällsdebatten på 1960–1970- talet tvingades miljöåtgärder fram genom lagstiftning och blev ofta en kostnad för näringslivet, t.ex. för investeringar i reningsteknik. Detta synsätt kan till viss del finnas kvar i näringslivet och det kan vara en anledning till att inte fler företag bedriver ett proaktivt Ett näringsliv för hållbar utveckling spelar kundernas krav en allt större roll för näringslivets arbete med miljöfrågor och det finns många exempel på miljöarbete i företag som ger minskade kostnader eller ökade intäkter. Nedan ges några exempel på möjligheter för företag att utnyttja dessa vinna-vinna lösningar. Företag är vana att arbeta med effektiviseringar av sin verksamhet och den första och enklaste miljöåtgärden att genomföra är att optimera resursanvändningen i befintlig verksamhet. Minskad förbrukning av resurser som material och energi spar både miljö och utgifter. investerade för att utöka återvinningssystemet och ta hand om spill från produktion och installation av platsgolv. Inbesparingen var och det som deponeringen av spill i det närmaste upphörde. Ett annat exempel är hotels som genom projektet sparade redan första året genom minskad energi- och vattenanvändning samt minskade avfallsmängder. Användningen av miljöledningssystem, där bl.a. en miljöutred- ning av verksamhetens miljöpåverkan ingår, visar ofta på nya möjligheter till besparingar som företagen inte har upp- märksammat. Vid t.ex. har införandet av ISO 14001 lett till att man första året, 1998, sparade och sparade , bl.a. genom minskad energi- användning. I genomsnitt betalade sig de gjorda investeringarna . genom nya produkter och marknader För många företag som börjat arbeta aktivt med miljö i verk- samheten och i produktutvecklingen har intäkterna ökat. Detta kan ses som andra steget med en miljödriven utveckling av varor och tjänster. Dessa företag kan få en komparativ fördel jämfört med konkurrenterna och därmed öka sina marknadsandelar. Miljö- frågorna kan bli en drivkraft till nya affärsidéer eller produkter. har projektet pågått. Syftet med projektet har varit att stimulera en miljödriven integrerad produktutveckling i små och medelstora företag. Ett näringsliv för hållbar utveckling elva mindre och två större företag samt miljöspecialister och industridesigners. Målet med projektet, vilket också uppnåtts, har varit att minska produkternas miljöbelastning med en faktor två, dvs. , i ett livscykelperspektiv. I projektets fortsättning ska företagen fokusera mer på funktion än på befintlig produkt eller tjänst och ser det som fullt möjligt att utifrån funktionskraven nå faktor 4–6 dvs. att miljöbelastningen minskar med 75– . Ett av de deltagande företagen är som tillverkar entréer, säkerhetsslussar m.m. I projektet har de utvecklat sin mest lyckade produkt . Säkerhets- slussar är normalt stängda men genom att låta passagen i slussarna var öppen i normalläget i stället för stängd så spar man energi och minskar dessutom slitage och serviceintervall. Ett annat mer känt exempel är miljöarbete. Av före- tagets sortiment, stod de ur miljösynpunkt bästa pro- dukterna för av försäljningen och av vinsten.