sou · GPB354d1 · 2002-01-01 00:00:00 — Också här är andelen som vill förvärvsarbeta hög, drygt hälften, även om den, av naturliga skäl, är lägre än för de arbetslösa. De flesta vill arbeta heltid. Till dessa kvinnor ställdes också en följdfråga, nämligen om skälen till att man inte förvärvsarbetar för inter- vjun.56 Här anger studier som skäl för att de inte arbetar medan 30 respektive procent som skäl anger hälsan respek- tive brist på lämpliga arbetstillfällen på orten. Inte någon uppger att skälet är att man inte kan ordna barntillsynen på annat sätt (än genom att vara hemma) respektive att det lönar sig dåligt att förvärvsarbeta. Ett resultat i de tidigare analyserna i kapitlet är att andelen deltidsarbetande ensamstående mödrar legat medan den minskat för mödrar i tvåföräldrafamiljer. Är förhållandet för de ensamstående mödrarna ett utslag av ett aktivt val eller beroende av strukturella omständigheter? När de deltidsarbetande ensamståen- de mödrarna i detta datamaterial tillfrågats om vilken arbetstid som passar dem bäst (förutsatt att lönen anpassas efter arbetstiden) svarar två av tre att nuvarande arbetstid passar bäst medan uppger att en längre arbetstid skulle passa bättre.57 I genomsnitt önskar denna grupp en ökning av veckoarbetstiden (redovisas ej i tabellen). Det klart vanligaste skälet till att man vill gå upp i arbetstid är att man vill öka sin inkomst; detta gäller alla utom en i gruppen. Dessa kvinnor har också tillfrågats om skälet till att de arbetar deltid. Här uppger nästan tre av fyra att det är svårt att få heltidsarbete och en av fem vill själv ta hand om barntillsynen. Endast en säger att hon inte kan ordna barntillsynen på annat sätt (än genom att vara hemma) medan inte någon säger att heltid inte riktigt lönar sig. Det bör återigen understrykas att resultaten i denna senare del av analysen, som en följd av små bastal, är mycket osäkra. Likväl kan tydliga och intressanta mönster urskiljas. Av de icke förvärvs- arbetande ensamstående mödrarnas egna svar att döma vill, oavsett 56De frågor som ställs är: 1. Skulle Du vilja förvärvsarbeta om Du erbjöds ett lämpligt arbete?, 2. I vilken omfattning skulle Du vilja förvärvsarbeta? Det kan ju finnas flera skäl till att man inte förvärvsarbetar. skall jag räkna upp några tänkbara skäl så att Du får ange vilka som passar in på Din egen situation. Att Du inte förvärvsarbetar beror det på. Härpå angavs fjorton möjliga skäl (av vilka ett urval redovisas i Tabell 10) där respon- denten kunde svara ja eller nej. Flera svarsalternativ var således möjliga. 57Bland dem som vill öka sin arbetstid är den genomsnittliga veckoarbetstiden medan den är för dem som uppger att nuvarande arbetstid passar bäst och nära för de fyra personer som uppger att de skulle vilja gå ner i arbetstid. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 skäl till att de inte arbetar, merparten förvärvsarbeta, huvudsakligen på heltid. Den starkast bidragande orsaken till detta är att man vill öka sina inkomster och skälet till att man inte arbetar eller arbetar mindre än man skulle önska är att det är svårt att få heltidsarbete eller att det råder brist på arbetstillfällen. Inte i något fall anger man som skäl att det inte lönar sig att börja förvärv- sarbeta eller gå upp i arbetstid. Detta är en uppfattning som stäm- mer väl överens med de inledande analyserna i detta avsnitt. 1.7.5Beror de ensamstående mödrarnas försämrade ekonomiska villkor på att den sociala och demografiska sammansättningen av gruppen har förändrats? Vi fortsätter med en diskussion om den eventuella inverkan av sammansättningseffekter för gruppen ensamstående mödrars för- ändrade ekonomiska villkor . Den försämrade situationen kan ju hänga samman med demografiska och andra för- ändringar i gruppens sammansättning. Ser gruppen ensamstående mödrar annorlunda ut jämfört med dess början? Kan de försämrade ekonomiska villkoren t.ex. vara en följd av att de ensamstående mödrarna i gemen är sämre utbildade, oftare har invandrat till eller har fler barn att försörja vid decen- niets slut? Här ska vi studera den eventuella betydelsen av (i) moderns ålder, (ii) moderns födelseland, (iii) ortstyp, (iv) antal barn och (v) utbildningsnivå. Samtliga dessa förhållanden kan antas ha ett samband med ekonomiska förutsättningar.58 Vi vet t.ex. att individer som invandrat till generellt har lägre inkomster och sämre ekonomiska förutsättningar än dem som är födda i lan- det (se t.ex. Edins och kapitel i denna volym). Om andelen utlandsfödda bland de ensamstående mödrarna ökat skulle detta kunna vara en bidragande orsak till 58 Det bör påpekas att vi här inte antar ett direkt samband mellan vissa av dessa förhållanden och ekonomiska villkor. Det är t.ex. inte rimligt att anta att det förhållande i sig att man är född i ett annat land än eller bor på en viss ortstyp leder till en högre eller lägre inkomst. Med andra ord, dessa förhållanden blottlägger inte mekanismen bakom eventuella skillnader i levnadsvillkor. Här utgår vi istället från att dessa förhållanden är indikatorer på andra förhållanden som har en direkt inverkan på ekonomiska förhållanden. Vi tänker oss t.ex. att invandrarstatus är en indikator på språksvårigheter, diskriminering, mindre om- fattande sociala nätverk och dylikt, något som i sin tur försvårar en karriär på arbets- marknaden och i förlängningen genererar lägre inkomster. Likaså kan bosättningen på en ort med en dålig arbetsmarknadskonjunktur innebära att man inte får ett förvärvsarbete som motsvarar den utbildningsnivå man har och därmed, givet utbildningsnivå, leda till lägre arbetsinkomster än om man bott på en ort med en bättre arbetsmarknad. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor gruppens försämrade ekonomi. Detsamma skulle gälla om de ensamstående mödrarna har fler barn att försörja, har en lägre ut- bildningsnivå respektive lever i ekonomiskt mer missgynnade delar av landet åren 1998/1999 än 1990/1991. Hur ser det då ut, har sammansättningen av gruppen ensam- stående mödrar förändrats ? Ja, i några avseenden har den det. I det datamaterial som ligger till grund för analyserna här är t.ex. medelåldern för de ensamstående mödrarna något högre (39,2) vid slutet av decenniet än den var vid dess början (38,6) (se Tabell 11). Andelen ensamstående mödrar födda i annat land än har minskat något och förändringarna i bostadsort är små. Intressant att notera är att de ensamstående mödrarna åren 1998/1999 är bättre utbildade än vad som var fallet åren 1990/1991. Fler har en gymnasial och eftergymnasial utbildning . Detta är, åtminstone delvis, en effekt av den allmänna höjningen av utbildningsnivån i befolkningen (se övriga kvinnor och män). En annan viktig förändring är att de ensam- stående mödrarna har fler barn i hushållet vid decenniets slut än vid dess början. Det genomsnittliga antalet har ökat från 1,49 till 1,71.59 59 För andra typer av barnfamiljer är medelantalet barn oförändrat . Ök- ningen i antalet barn gäller ensamstående mödrar födda såväl inom som utom landet, även om ökningen varit kraftigare för de . Också i Levnadsnivåundersökningen (LNU) har medelantalet barn bland ensamstående mödrar ökat mellan 1991 (1,53) och 2000 (1,67). Jag är tack skyldig för dessa uppgifter. Likaså indikerar inkomstuppgifter från SCB:s Inkomstfördelningsundersökning att medelantalet barn bland ensamstående föräldrar ökat (SCB 2000b). Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Bakgrundskarakteristika (ålder, födelseland, utbild- ningsnivå, ortstyp och antal barn) för ensamstående mödrar, övriga kvinnor respektive män, . Andelar i procent. Individer 16 (exklusive 16 24-åringar som bor kvar hos föräldrarna) Ålder (medelvärde) Född i annat land Tätområde, en-/tvåfamiljshus By eller mindre ort Antal barn (medelvärde) Situationen för de ensamstående mödrarna påminner i hög grad om den för övriga kvinnor och män. Liksom de ensamstående möd- rarna har dessa ökat såväl sin medelålder som sin utbildningsnivå. Till skillnad från de ensamstående mödrarna har emellertid andelarna som är födda utomlands ökat något och förändringen i typ av boendeort är mindre framträdande. Generellt har också medelantalet barn legat eller t.o.m. minskat.60 Det är oklart vilka hypoteser vi ska ställa upp om ut- vecklingen av de ensamstående mödrarnas ekonomiska villkor baserat på dessa förändringar i sammansättningen. Å ena sidan torde den ökade medelåldern, den högre andelen födda i och den förbättrade utbildningsnivån innebära att de ensamstående mödrarnas ekonomiska villkor förbättrats.61 Å andra 60Detta gäller också när endast barnfamiljer inkluderas. 61Observera att effekten av åldersförändringen borde vara positiv då äldre ensamstående mödrars inkomster generellt är högre än yngre mödrars. Detta trots att inkomstförändringen varit mindre god för de äldre mödrarna (se Tabell A1). SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor sidan talar det faktum att ensamstående mödrar har ett större antal barn att försörja för att deras ekonomiska situation har blivit mer ogynnsam. På vilket sätt kan dessa förändringar i sammansätt- ningen av gruppen ensamstående mödrar bidra till vår förståelse av de försämrade ekonomiska villkor som drabbat gruppen ? I Tabell 12 redovisas skillnaden i justerad disponibel inkomst efter bakgrundskarakteristika hos de ensamstående mödrarna. Resultaten redovisas återigen i form av en multivariat analys (OLS- regression) där vi har möjlighet att studera hur inkomstskillnaderna förändras när vi kontrollerar, dvs. på statistisk väg likställer, olika grupper efter vissa förhållanden. I Modell 1 redovisas hur inkomst- nivån förändrats för de ensamstående mödrarna mellan åren 1990/1991 och 1998/1999. I modellen framgår det att inkomsten dessa år är lägre än åren 1990/1991.62 Hur skulle förhållandena mellan dessa båda tidsperioder sett ut om ålders- strukturen i gruppen ensamstående mödrar varit identisk vid dessa båda tillfällen? För att besvara denna fråga måste vi kontrollera för ålder. Detta görs i Modell 2a. Vad vi ser här är att ålder i sig har en positiv inverkan på inkomsten. Den ökar med i genomsnitt som den ensamstående modern blir äldre.63 62Se fotnot 36. 63Notera att vi antar ett linjärt samband och att uppgifterna gäller för det åldersspann som är aktuellt i dessa analyser, 16 . Det är emellertid mycket ovanligt med ensamstående mödrar som är äldre eller yngre än så. I praktiken finns inte heller de allra yngsta med eftersom 16 24-åringar som fortfarande bor hos sina föräldrar har exkluderats. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Justerad disponibel inkomst (penningvärde), efter bakgrundskarakteristika och år för ensamstående mödrar (16 ) (OLS-regression) -4 197** -4 868** -4 339** -4 640** -4 526** -3 343* +1 052*** +799*** Född i annat land -7 832*** -6 430** +12 733*** +10 444*** +10 504*** +8 846*** By eller mindre ort -12 652*** -11 706*** -21 308*** -19 573*** 103 384*** 62 792*** 104 845*** 97 546*** 100 646*** 109 046*** 71 395*** *** p 0.01, ** p 0.05, * p 0.10. Men hur påverkas då relationen mellan 1990/1991 och 1998/1999? Kan den skillnad som vi uppmärksammade mellan dessa år i Modell 1 förklaras av en förändrad åldersstruktur i gruppen ensamstående mödrar ? Nej, vi vet ju att ålder har ett positivt samband med inkomst för den här gruppen och vi vet att de ensamstående mödrarna i genomsnitt var äldre vid slutet av decenniet än vad motsvarande grupp var åren 1990/1991 och därför SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor pekar resultaten i Modell 2a också, mycket riktigt, i rakt motsatt riktning. När vi kontrollerar för ålder så ökar nämligen inkomst- skillnaden mellan 1990/1991 och 1998/1999 () vilket innebär att hade åldersstrukturen i gruppen ensam- stående mödrar varit identisk vid de båda tidpunkterna så hade de ensamstående mödrarna varit än mer ekonomiskt missgynnade än vad de faktiskt var. Det finns inga skäl att gå igenom var och en av modellerna i detalj här. I korta ordalag kan vi dock säga att inkomsten är lägre om man (i) är född i annat land än (Modell 2b)64, (ii) har relativt låg utbildning (2c) samt (iii) har fler barn att försörja (2e) och relativt god om man bor i ett tätområde med mestadels en- och tvåfamiljshus (2d). Den intressanta frågan här är emellertid om de ensamstående mödrarnas sämre situation , jäm- fört med dess början, kan förklaras av förändringar i t.ex. ur- sprungsland och/eller utbildningsnivå i gruppen . Så verkar inte vara fallet. Tvärtom, om sammansättningen av ålder, ursprungsland, utbildningsnivå och ortstyp varit identisk i gruppen åren 1990/1991 och 1998/1999 hade faktiskt de ensamstående mödrarna haft ännu lägre genomsnittliga inkomster än vad som är fallet. Det enda förhållande som talar i motsatt riktning är antalet barn. Det faktum att de ensamstående mödrarna i detta datamaterial i genomsnitt har något fler barn åren 1998/1999 än 1990/1991 kan till stor del förklara den sämre situa- tionen vid den senare tidpunkten. Skillnaden i inkomst minskar från 4 197 (Modell 1) till (Modell 2e) och är inte längre statistiskt signifikant när vi kontrollerar för antalet barn. Denna variabel tar ut effekten av övriga variabler. Den totala effek- ten av samtliga förhållanden i modellen är nämligen att något av den initiala skillnaden på förklaras. Efter samtliga kontroller stannar skillnaden vid , en skillnad som dock är statistiskt signifikant på 10-procentsnivån (Modell 3).65 64I de resultat som redovisas här ingår endast en indikator på individens etnicitet, nämligen födelseland. Det bör påpekas att betydelsen av flera andra indikatorer på etnicitet, som korrelerar starkt med den aktuella indikatorn, prövats ((i) modersmål svenska/annat språk, (ii) båda föräldrarna svenska medborgare/en av eller båda föräldrarna utländsk medborgare, (iii) förmåga att tala svenska, (iv) förmåga att läsa svenska och (v) språk som talas hemma) men effekterna är i det närmaste identiska med den som gäller för födelseland varför endast analyser av denna variabel redovisas här. 65Andelen ensamstående mödrar med små barn (0 ) har minskat marginellt /1991 1998/1999, från . Om andelen varit hade inkomstskillnaden totalt i gruppen mellan periodens början och slut varit än större. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Vi kan nu dra följande slutsatser. Om sammansättningen av de ensamstående mödrarna, avseende de förhållanden som står i fokus här, förutom antal barn, varit identisk /1991 och 1998/1999 så hade den genomsnittliga inkomsten varit än lägre vid det senare tillfället. Om kontroll för antalet barn inkluderas minskar istället skillnaden i inkomst mellan åren. Till viss del kan alltså inkomst- försämringen för de ensamstående mödrarna förklaras av att de har fler barn att försörja åren 1998/1999 än vad de hade 1990/1991. 1.7.6Betydelsen av att barnet bor hos den frånlevande föräldern I det aktuella datamaterialet saknar vi uppgifter om den frekvens med vilken barnet bor hos den frånlevande föräldern. Så här långt komna har vår utgångspunkt därför varit att barnet bor hos den ensamstående föräldern . Som nämnts tidigare i kapitlet kan detta antagande givetvis leda till att våra resultat snedvrids. Kostnader för åtminstone löpande utgifter som t.ex. kost, hygien- artiklar och andra förbrukningsvaror minskar för den huvudsakliga vårdnadshavaren om barnet ibland bor hos den frånlevande för- äldern. Däremot kvarstår givetvis olika typer av fasta utgifter, t.ex. hyran för det extra rum som behövs för barnet. Vi kan här inte ge ett fullt tillfredsställande svar på frågan vad det betyder för den ensamstående moderns ekonomiska situation att barnet bor hos fadern, därtill saknas för ändamålet avgörande information. Vad som emellertid kan göras är att formulera vissa antaganden och studera vilka resultat dessa antaganden leder till. Enligt data från Barn-LNU bor alltså barn och ungdomar i åldern 10 till ensamstående mödrar i genomsnitt av tiden hos fadern (se ovan). I det datamaterial som är aktuellt här ingår samtliga barn . Enligt SCB (2000a) är det vanligare att barn bor hos sin far ju äldre barnet är. Detta gör att vi kan utgå från att barnen i vårt datamaterial i genomsnitt bor högst av tiden hos sin far, sannolikt är andelen lägre. I de simuleringar som genomförs här prövar vi därför betydelsen av att kostnaderna för varje barn till ensamstående mödrar i genomsnitt reduceras , som en följd av att barnet förändring kan alltså inte heller bidra till att förklara varför de ensamstående mödrarna har fått lägre justerade disponibla inkomster . SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor bor hos den frånlevande fadern och att denne då försörjer barnet.66 Det bör understrykas att dessa reduktioner inkluderar alla typer av utgifter för barnet medan det troliga är att den frånlevande för- äldern i huvudsak står för löpande utgifter när barnet bor där. Detta innebär att reduktionen sannolikt är högt räknad och leder till en överskattning av den ensamstående moderns justerade inkomst. Vi kan redan nu förutse åtminstone två saker. För det första, eftersom den ekvivalensvikt med vilken inkomsten divideras vägs ner kommer nivån på de ensamstående mödrarnas justerade in- komster att stiga. Detta är en naturlig följd av antagandet att utgifterna för barnen minskar. För det andra, styrkan i den relativa inkomstförsämring som vi bevittnat i tidigare analyser kommer att minska. Detta är en följd av att ensamstående mödrar i genomsnitt har fler barn att försörja vid slutet av decenniet än vid dess början. Frågorna här är dock i vilken grad inkomstnivåerna förändras respektive i vilken grad inkomstförändringen påverkas. I Figur 7 redovisas den justerade disponibla inkomsten efter den ursprungliga ekvivalensskalan respektive de två alternativa skalor där vikten för barnen reducerats . Jäm- förelsen står mot de två typerna av tvåföräldrafamiljer och resul- taten redovisas för såväl 1990/1991 som 1998/1999. Här framgår, som förväntat, att inkomstnivån för ensamstående mödrar ökar när vi antar en 10-procentig reduktion i utgifterna för barnen och ytterligare så när reduktionen antas vara . Likaså blir den relativa och absoluta inkomstminskningen något mindre omfattande under dessa antaganden. De slutsatser som dragits ovan gällande relationen till tvåföräldrafamiljerna påverkas dock endast mycket lite. De ensamstående mödrarnas inkomstnivåer närmar sig förvisso de nivåer som gäller för sammanboende föräldrar med 1 2 barn men är fortfarande klart lägre. Med den ursprungliga ekvivalensskalan är inkomsterna för ensamstående mödrar i jäm- förelse med inkomsterna för sammanboende föräldrar med fler än två barn något högre åren 1990/1991 och något lägre åren 66 Rent tekniskt går vi tillväga så att vikten för varje barn i ekvivalensskalan multipliceras med 0,90 respektive 0,85 för de ensamstående föräldrarna medan den ursprungliga ekviva- leringsvikten behålls för övriga hushållstyper. I den ursprungliga skalan divideras alltså den disponibla inkomsten för en ensamstående mor med ett respektive två barn med 1,47 (1+0,47) och 1,94 (1+0,47*2). Om vi istället antar att utgifterna för barnen reduceras skulle motsvarande ekvivaleringsvikter vara 1,423 (1+0,47*0,9) och 1,846 (1+0,47*2*0,9). Notera alltså att den totala vikten inte reduceras utan med en väsentligt mindre andel än så. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 1998/1999. Detta förhållande ändras nu så att de ensamstående mödrarnas inkomster är något högre vid båda perioderna. Fort- farande är dock skillnaderna tämligen små. Justerad disponibel medianinkomst (penning- värde), efter hushållstyp och år. Barns ekvivalensvikt har viktats ned för ensamstående mödrar. Indi- vider (exklusive 16-24-åringar som bor kvar hos för- äldrarna) Slutsatsen av de analyser som genomförts här är därför att be- tydelsen för den huvudsakliga vårdnadshavarens ekonomiska situation av att barnet bor en viss andel av tiden hos den från- levande föräldern endast är begränsad. Detta är dock en slutsats som bör kommenteras på åtminstone två sätt. För det första, vi har här inte utgått från uppgifter på individnivå utan uppskattat den tid barnet bor hos den frånlevande föräldern via ett genomsnitt. Detta innebär att det för enskilda ensamstående mödrar, där barnet bor en relativt stor andel av tiden hos fadern, kan finnas en betydande positiv effekt för ekonomin. På motsvarande sätt uteblir denna effekt då barnet, vilket förefaller vara vanligt, aldrig bor hos fadern. SOU 2001:54 Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor För det andra, i takt med att det blir vanligare att föräldrarna delar (mer jämlikt) på vårdnaden om barnen ökar betydelsen av att information inhämtas, dels om ekonomiska transfereringar mellan föräldrarna, dels om hur mycket tid barnet bor hos var och en av föräldrarna. Utan denna information kan det framöver komma att bli mycket svårt att göra korrekta bedömningar av den ekonomiska situationen i dessa familjetyper. inledning levde de ensamstående mödrarna under klart sämre ekonomiska förhållanden än andra grupper i samhället. Resultaten i detta kapitel, baserade på SCB:s under- sökningar av levnadsförhållanden (), bekräftar det som tidiga- re varit känt, nämligen att de ensamstående mödrarnas ekonomiska villkor ytterligare försvagades fram till mitten av decenniet. Deskriptiva analyser visar att den justerade disponibla median- inkomsten sjunkit, att man mer sällan har tillgång till en ekonomisk buffert vid oförutsedda utgifter (s.k. kontantmarginal) och att man har fått det svårare att klara av sina löpande utgifter. Denna utveckling första hälft delas med många andra hushållstyper, även om försämringarna varit kraftigare för de ensamstående mödrarna. I detta kapitel har vi kunnat följa situationen för de ensam- stående mödrarna ända . av decenniet präglades av goda ekonomiska konjunkturer med bl.a. minskande arbetslöshetstal och ökade reallöner. För de flesta grupper vidtog nu en förbättring av de ekonomiska villkoren. Åren 1998/1999 hade de disponibla inkomsterna ökat (för samman- boende med respektive utan barn till nivåer som låg klart högre än vid decenniets inledning) liksom tillgången till en kontantmarginal. Svårigheten att klara löpande utgifter var eller hade minskat. Här avviker emellertid utvecklingen för de ensamstående mödrarna: inkomstnivåerna är oförändrade och andra typer av ekonomiska problem har fortsatt öka. De senaste årens högkon- junktur har således inte kommit denna grupp till godo. Vid slutet av decenniet var den justerade disponibla medianinkomsten 5 pro- cent lägre än vid decenniets början, hälften saknar en kontantmar- ginal och uppger att de har svårigheter att klara sina löpande utgifter. Bara en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor SOU 2001:54 Försämringen gäller oavsett var i inkomstfördelningen den ensamstående modern befinner sig. Även om inkomstnivåerna skiljer sig åt har utvecklingen också varit ungefär lika dålig oberoende av den ensamstående moderns ålder och födelseland samt var i landet hon bor eller hur många barn hon har. Det finns dock en tydlig tendens till att ensamstående mödrar med högre utbildning klarat sig bättre än dem som har förgymnasial utbildning. Varför har situationen för de ensamstående mödrarna försäm- rats? Vad är det som hänt ? Ska förklaringen sökas i förändrade bidragssystem eller i en minskad anknytning till arbetsmarknaden?67 Nyckeln till svaret finns att hämta på arbets- marknaden. Trots att det relativa värdet av många positiva trans- fereringar minskat har nämligen den totala bety- delsen av dessa förändrats mycket lite för de ensamstående möd- arna. De positiva transfereringarna omfördelar inkomster till gruppens fördel i ungefär samma omfattning i slutet av decenniet som vid dess början.