sou · GPB340 · 2002-01-01 00:00:00 — Arbetsgivare, fackliga företrädare och andra organisationer menar att det finns många fördelar med en yrkesutbildning i högskolan utöver KY. En högskoleutbildning ger individen en förberedelse för ett yrkesverksamt liv genom att den ger studenten redskap att lära för att lära. Högskoleutbildning ges i en miljö där forsk- ningsanknytning är central. Detta garanterar att studenten får moderna kunskaper. Vidare ger högskolans vetenskapliga förank- ring möjlighet att skapa utbildningar som kan utveckla nya yrken och branscher. Med hänsyn till det stora behovet av utbildade och den snabba utvecklingen på arbetsmarknaden är det viktigt att utbildningen inte är för lång, utan att det istället finns möjlighet till återkommande utbildning. I ett demokratiskt samhälle är det självklart att det ska finnas utbildningsalternativ för alla. Trots stora ansträngningar är det fortfarande så att högskoleutbildning rekryterar relativt få studen- ter från studieovana miljöer. För en ökad rekrytering av dessa grupper av studenter är det viktigt att utbildningen är kort och har en tydlig yrkesinriktning. Det är också viktigt att utbildningarna ges en tydlig koppling till arbetslivet. Detta kan exempelvis göras genom att öka samarbetet med arbetslivet inte minst genom att låna in yrkesaktiva personer i högskolan som lärare. Strävan efter en jämn social fördelning av studenterna gäller naturligtvis all högskoleutbildning. Det är redan nu möjligt för högskolorna att anordna den typ av utbildning som jag föreslår. Som kartläggningen visar finns dock endast ett begränsat utbud av kortare yrkesinriktad utbildning i högskolan. Detta har flera orsaker. Inom vissa områden har det skett en utveckling som gjort en förlängning av utbildningen nöd- vändig. kan det hos högskolan finnas en tendens att vilja förlänga utbildningarna och många ämnesföreträdare menar att en förlängning ofta innebär en kvalitetsförbättring. Naturligtvis är detta mestadels sant, men en förlängning av utbildningen medför en kostnad som inte alltid är motiverad i relation till de krav som ställs i arbetslivet. Jag anser att det inom högskolan bör finnas utrymme för såväl långa som korta utbildningar av god kvalitet. Högskolans resurser per student har minskat. Detta visas bland annat i betänkandet Högskolans styrning (SOU 2000:82) och i Revisorers granskning Resursanvändningen inom hög- skolans grundutbildning (2000/01:10). Högskolan har rationalise- rat sin verksamhet och detta har bland annat gjort att kurser som inte är ekonomiskt lönsamma lagts ner. Det är också mycket kostsamt att utveckla nya utbildningar. Detta gäller särskilt utbildningar som riktar sig mot nya grupper av studenter. Det talar för att statsmakterna bör överväga att skapa incitament för hög- skolan att anordna yrkeshögskoleutbildning. Med hänsyn till utvecklingen av YTH kan det också finnas skäl att överväga en särskild organisation för yrkeshögskoleutbildningen inom ramen för högskolan. Ett alternativ är att regeringen sätter särskilda mål för denna utbildning. Ett annat alternativ är att skapa ett särskilt utrymme i högskolornas organisation. har många svårt att skilja mellan högskoleutbildning och kvalificerad yrkesutbildning. Det är därför viktigt att informa- tionsinsatser genomförs för att klargöra såväl skillnader som för- delar med de båda utbildningarna. Införande av en yrkeshögskoleutbildning överensstämmer som jag visar i utredningen med den internationella utvecklingen på utbildningsområdet. Min bedömning är att den stora efterfrågan av personer med yrkesinriktad kompetens som finns i arbetslivet motiverar en relativt omfattande utbyggnad av högskolans utbud av kortare yrkesinriktad utbildning. En rimlig utbyggnad av kortare yrkesin- riktad utbildning på högskolan bör vara att sådan utbildning efter en femårig uppbyggnadsfas omfattar 20 000 helårsstudenter (hås). En sådan volym skulle med cirka 234 000 helårs- studenter i högskolan, motsvara . Omfattningen av kortare yrkesinriktad utbildning är 5 000 helårsstudenter, lågt räknat. Utbyggnaden bör kunna ske med 3 000 helårstudenter enligt nedanstående tabell. 3 000 helårstudenter motsvarar vid en tvåårig utbildning cirka 1 500 nybörjarplatser. År 1: 5 000 hås + 3 000 hås, summa 8 000 hås År 2: + 3 000 hås, summa 11 000 hås År 3: + 3 000 hås, summa 14 000 hås År 4: + 3 000 hås, summa 17 000 hås År 5: + 3 000 hås, summa 20 000 hås Kortare yrkesutbildningar inom högskolan En utredare tillkallas med uppdrag att utreda vissa frågor om kortare yrkesutbildningar inom högskolan. Översynen skall utgå från den yrkestekniska utbildningen (YTH) samt utröna om den kan utvecklas mot nya områden utanför det tekniska området och anpassas för nya studerandegrupper. Vidare skall utredaren undersöka behovet av andra kortare yrkesutbildningar i högskolan. Arbetsmarknadens behov av kortare yrkesutbildningar inom hög- skolan bör utgöra en grund för eventuella förslag. Utredaren skall överväga om det behövs en ny examensbenämning för kortare yrkesutbildningar. Utbildningarna bör, liksom YTH, omfatta minst 60 poäng samt bygga på grundläggande behörighet för tillträde till högskole- studier. Utredaren skall överväga och lämna förslag till de änd- ringar i högskolelagen (1992:1434) som utredningen ger anledning till. påbörjades en försöksverksamhet med kortare yrkestekniska högskoleutbildningar, YTH, som byggde på att de sökande hade yrkesverksamhet från det område som utbildningen avsåg. Syftet med utbildningen var dels att skapa en möjlighet för fortsatt utbildning för personer som haft små möjligheter att söka sig till högskolan, dels att tillgodose industrins behov av arbetskraft för vissa kvalificerade funktioner. Syftet var också att ge ämnesutbildning för blivande lärare i yrkestekniska ämnen i gymnasieskolan. För att stimulera redan yrkesverksamma att söka sig till denna vidareutveckling genom fortsatta studier beslöts att YTH-studerande skulle omfattas av särskilt vuxenstudiestöd. Detta innefattar en större bidragsdel än för övriga studerande. Genom högskolereform övergick utbildningen i reguljär form. regleras utbildningen genom en särskild examen i bilaga 2 till högskoleförordningen, den s.k. examens- ordningen (1993:100). De enskilda högskolorna bestämmer själva vilken inriktning YTH-utbildningen skall ha. Enligt 7 kap. 2 a § studiestödsförordningen (1973:418) skall särskilt vuxenstudiestöd lämnas för studier om högst 60 poäng på utbildningsprogram som leder fram till en yrkesteknisk examen avseende byggnadsteknik, industriell teknik, handel, kontor eller storhushåll och restaurang, om utbildningen anordnades . lämnas studiemedel bidragsdel om den studerande är och går en utbildning som anordnades . YTH-utbildningar ges vid 13 olika universitet och högskolor. De är ofta utlokaliserade till andra orter än den där de ansvariga universiteten och högskolorna ligger. Ämnes- områdena växlar, men utbildningarna är huvudsakligen tekniska. Totalt finns cirka 20 olika inriktningar men alla utbildningar ges inte , utan en viss periodisering förekommer. Utbildningens omfattning är normalt 60 poäng men på vissa orter har den utökats till 80 poäng. Antalet studerande omfattar vanligen knappt 1 000. har utbildningen minskat i volym. 1994/95 examinerades 461 personer med YTH-examen och 1998/99 utexaminerades 245 personer. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) Regeringen har i propositionen Kvalificerad yrkesutbildning (2000/01:63) förslagit att den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning, som pågått skall övergå i reguljär verksamhet. Utmärkande för den nya kvalificerade yrkesutbild- ningen är att den utvecklas och bedrivs i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare. Arbetslivsgenererad kunskap, som är en av huvudkomponenterna, tillgodoses genom bl.a. lärande i arbete under handledning. Utbildningen finansieras gemensamt av staten och de berörda delarna av arbetslivet. Utbildningens inriktning, omfattning och dimensionering utformas av arbetslivet efter de lokala, regionala eller nationella arbetsmarknadsbehov som bedöms föreligga. Den kvalificerade yrkesutbildningen föreslås kunna leda fram till en examen, benämnd kvalificerad yrkes- examen, efter fullgjorda kursfordringar om 40–120 poäng. Antalet årsstudieplatser för kvalificerad yrkesutbildning är ca 12 000. Högskolans utbildning skall enligt högskolelagen (1992:1434) vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt beprövad erfarenhet. Inom traditionella akademiska ämnen och utbildningar bör undervisningen självfallet baseras på vetenskaplig grund för att ett nära samband mellan utbildning och forskning skall kunna garanteras. Inom många praktiska yrkesutbildningar är det viktigt att undervisningen också till stor del baseras på beprövad erfarenhet. Kunskaper och färdigheter som utgår från beprövad erfarenhet har inom dessa utbildningar ett eget värde. Genom detta sätt att ange universitetens och högskolornas uppgift understryks att inom det breda begreppet högre utbildning ryms utbildningar med mycket olika inriktningar och krav. Formerna och villkoren för verksamhetens bedrivande måste därför tillåtas variera inom vida ramar. I målformuleringen för de olika yrkesexamina lyfts de delar fram som är angelägna ur ett framtida yrkesperspektiv. Utvecklingen reform har inneburit att flera kortare yrkesinriktade utbildningar har förlängts med framför allt mer teoretiskt innehåll. Även flera YTH-utbildningar har förlängts. I utvärderingar tillmäts utbildningarnas högskolemässighet stor betydelse. Begreppet högskolemässighet återfinns varken i högskolelagen eller i högskoleförordningen. har i sina kvalitetsutvärderingar definierat begreppet högskolemässig med utgångspunkt i högskolelagen samt de mål som gäller för respektive examen. I rapporten 1996:7R Vårdutbildningar i högskolan angav att det viktigaste kriteriet för om en utbildning var högskolemässig var lärarnas vetenskapliga kompetens (s. 51). har i bl.a. utvärderingen av vissa vårdutbildningar (Utbildningar inom vård och omsorg, 2000:5R) framhållit att även den beprövade erfarenheten måste vara föremål för fortlöpande reflektion och omprövning och därmed ligga till grund för utbildningens hög- skolemässighet. Den yrkestekniska utbildningen har ännu inte utvärderats av . revisorer har i rapporten skolemässighet (rapport /01:1) konstaterat att det finns behov av att klargöra högskolelagens krav på utbildningens kvalitet, s.k. högskolemässighet. Enligt revisorerna finns det en kritik från högskolorna att vid sina granskningar av yrkes- utbildningarna utgår från en alltför traditionell akademisk utgångs- punkt. Begreppet beprövad erfarenhet har inte utvecklats och utsatts för samma bedömning. Då granskningarna har långtgående rättsverkande betydelse är det av vikt att begreppet beprövad erfarenhet inkluderas i bedömningarna. Utredaren skall se över strukturen på högskolans kortare yrkes- utbildningar, framför allt YTH-utbildningarna. Utredaren skall analysera behovet av kortare yrkesutbildningar främst med anled- ning av de stora strukturförändringar som sker inom näringslivet samt de ökade kompetenskraven inom såväl den privata som den offentliga sektorn. Utredaren skall klarlägga arbetsmarknadens behov av olika kortare yrkesinriktade högskoleutbildningar. Utredaren bör utgå från att kortare yrkesutbildningar inom högskolan skall tillgodose liksom för all annan högskoleutbildning ett mer långsiktigt behov på arbetsmarknaden i ett nationellt perspektiv. Det skall också vara möjligt att successivt bygga vidare på den kunskap som inhämtats på en grundutbildning för att höja kompetensen eller bredda den mot nya områden. Utredaren skall utreda och lämna förslag till sådana förändringar som bör vidtagas för att det skall vara möjligt att utöka antalet kortare yrkesutbildningar i högskolan inom nya områden. Olika examensbenämningar skall också övervägas. En utgångspunkt skall vara att samma förutsättningar för studie- stöd skall gälla som för annan högskoleutbildning. Utredaren skall därför också analysera om den högre bidragsandelen i studie- medlen för YTH-studerande bör bibehållas. De kortare yrkesinriktade högskoleutbildningarna skall anordnas av de universitet och högskolor som ansöker och erhåller rätt att utfärda denna examen. Inom en kandidatexamen bör utbildningen kunna tillgodoräknas som studier vid sidan av huvudämnet. Utgångspunkten för eventuellt nya utbildningar skall vara att de skall svara mot ett bestående behov på arbetsmarknaden, såväl inom näringslivet som inom offentlig sektor, t.ex. vård och omsorg. De nya utbildningarna skall liksom de nuvarande YTH- utbildningarna tillgodose behovet av ytterligare kunskaper för personer som vill bli lärare i yrkesämnen inom gymnasieskolan. Utredaren skall analysera om en vidgad rekrytering kan möjlig- göras genom att kortare yrkesutbildningar kommer att utgöra ett utbildningsalternativ för elever från gymnasiets yrkesinriktade program. Utbildningarna eller delar av dem skall också kunna utgöra en vidareutbildning som en del av individens livslånga lärande. Efterfrågan på yrkesinriktade utbildningar och kurser kommer att öka, dels som en följd av medel från EU:s struktur- fonder som avser kompetensutveckling i arbetslivet, dels som en följd av eventuella åtgärder grundade på förslag från utredningen om individuellt kompetenssparande (dir. 1999:16). Högskolorna förväntas bli mer aktiva inom detta område. Utredaren skall överväga behovet av komplettering av högskole- lagen och högskoleförordningen vad avser begreppet beprövad erfarenhet. Detta för att undvika oklarhet om utredaren avser föreslå en innehållsmässig tyngdpunkt i beprövad erfarenhet i de berörda utbildningarna. Detta gäller särskilt 1 kap. 2 och 9 §§ högskolelagen. Utredaren skall också lämna förslag på kriterier för utvärdering av de kortare yrkesinriktade högskoleutbildningar, som till största delen baseras på beprövad erfarenhet. Utredaren skall samråda med gymnasieutredningen (dir. 2000:35), , universitet och högskolor, Arbets- marknadsstyrelsen, ering och arbetsmarknadens parter. Utredaren skall lämna ett delbetänkande vad avser: –förslag om examensbenämning, –översiktlig beskrivning av vilka utbildningar som finns inom högskolan och som berörs av förslaget samt –eventuella förslag till förändringar i högskolelagen. Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . Utbildningar i högskolan kortare än 120 poäng Kartläggningen redovisar samtliga högskoleutbildningar i som omfattar högst 100 poäng eller som erbjuder etappavgång efter högst 100 poäng. De utbildningar som ingår är sammanhållna utbildningsprogram och erbjuds av universitet, högskolor samt övriga utbildningsanordnare. Utbildningarna riktar sig till ny- börjare i högskolan och ställer inte krav på tidigare högskolepoäng. Vissa utbildningsprogram kräver högskolepoäng eller arbetslivs- erfarenhet. Informationen är inhämtad huvudsakligen efter vilka utbild- ningar som erbjudits /01. Utbildningar som har antag- ning var tredje termin eller mer sällan kan därför saknas i samman- ställningen. 80/120/160 p Dataprogrammeringsteknik/ Informationstekno- logi/Informationssystem 80 p Konstruktions- och Produktionsteknik 80/120/180 p Produktutveckling 60–80 p YTH Konstruktions- och produktionsteknik (två in- riktningar: verkstadsteknik eller industriell elektronik) 60 p YTH Byggnadsteknik med inriktning mot el eller VVS 60 p YTH Verkstadsteknik 80 p Högskoleexamen historiska danser 80 p Höskoleexamen i teologi 80 p Datorstödd fysikalisk mätteknik 80/160 p Diplomutbildning i musik 80/160 p Kompositionsprogrammet 80 p Litterär gestaltning 80p/120p Tandhygienistutbildning 80 p PIKT (Pedagogisk informations- och kommunikations- teknik) 60 p YTH Textil- och konfektionsproduktion Ger f.n. inga YTH-utbildningar 80 p Högskoleutbildning med inriktning mot produktionsut- veckling 60 p och ekonomi 60 p YTH Pappers- och pappersmasseproduktion 60 p YTH Stålproduktion och verkstadsteknik 60 p YTH Verkstadsteknik 80/120 p Musikindustriprogrammet 80 p Högskoletekniker underhållsteknik 80 p Systemintegration och programmering 80 p Idrott (oklart om den kommer att finnas kvar ) 60 p YTH Underhåll 60 p YTH Verkstad 80/120/160 p Musiker, grundutbildning, inriktning jazz/afro- amerikansk tradition 80/120/160 p Musiker, grundutbildning, inriktning svensk folkmusik 80/120/160 p Musiker, grundutbildning, inriktning folkmusik/ konstmusik från andra kulturer YTH 60 p Byggnadsteknik YTH 60 p Grafisk teknik YTH 60 p Verkstadsteknik 80 p Användarinriktad systemutveckling 40 p Folkhögskollärarutbildning – påbyggnad till 60 p. startar . (För tillträde till utbildningen krävs en akademisk utbildning om 120 p. i för folkbildningen lämpliga ämnesområ- den men detta krav kan ersättas av pedagogiskt arbete inom folkbildning eller folkrörelse under heltidsanställ- ning). 60 p YTH Industriell elektronik 60 p YTH Industriell träteknik 80 p Arrangering och komposition (musik) 40/80 p Mediautbildning 40/80 p Radioproduktion 60 p YTH Maskinteknik 60 p YTH Väg- och anläggningsteknik 80/120 p Högskoleingenjörsexamen med inriktning mot bygg- teknik 80/120 p Högskoleingenjörsexamen med inriktning mot elektroteknik 80/120 p Högskoleingenjörsexamen med inriktning mot kemi- teknik 80 p Kyrkomusikerutbildning – kantor 60 p YTH Livsmedel 60 p YTH Massa- och pappersteknik 80/120 p Öst- och Sydöstasienkunskap 80 p Högskoletekniker (profilerade kurser mot energiteknik, vattenteknik, installationsteknik och verkstadsteknik) YTH 60 p Verkstadsteknik 80/120 p Driftingenjör 85/120 p Ekologisk skogsproduktion 80/160 p Energiprogram med samhällsperspektiv 80 p Högskoletekniker: elkraft/energi alt. elinstallationsteknik 80/120/160 p Informationsteknologiutbildning (erbjuder etappavgångar) 80/120 p IT-ingenjör 100/120 p Journalistutbildning 80/120/140/160 p Medieingenjörsutbildning 80/120/130 p Programvaruteknikutbildning 80 p Samhällsvetenskaplig grundutbildning (distans) 60 p YTH Industriell teknik inom processindustri och verkstad YTH 60 p inriktning mot fordonsteknik YTH 60 p inriktning mot kvalitetsteknik YTH 60 p inriktning mot verkstadsteknik 80 p Grafiska linjen 80 p Grundläggande rättsutbildning (80 p Landskapsingenjör – är 120 p. ) Har inget sammanhållet grundutbildningsprogram. 80/120 p Gastronomiprogrammet 80 p Coaching och Sport management 80 p Datavetenskap och mediateknologi 40 p Design och glas 80 p Ledarskap och organisation 80 p Samhällsanalys och välfärdsutveckling 80 p Medicinska sekreterarprogrammet om kortare yrkesutbildning i andra länder. Avd. för bedömning av utländsk utbildning Kortare yrkesutbildningar i några länder I finns såväl gymnasial (Certificate I-IV), som högre yrkesutbildning. Fullgjord 9-årig eller 10-årig () grund- skola är en förutsättning för tillträde till gymnasiala yrkestekniska utbildningar. Högre yrkestekniska utbildningar ges inom en rad områden vid s.k. TAFE colleges och institut. För tillträde till den 2-åriga eller 3-åriga krävs avslutad 13-årig gymnasieutbildning (Year 12 Award), men till Diploma-program antas även sökande med Certificate IV. Sökande till Advanced Diploma-utbildning med ett Diploma kan få sina tidigare studier tillgodoräknade och båda utbildningar kan vanligtvis tillgodoräknas inom ramen för 3-åriga vid landets universitet. Det förekommer stora skillnader mellan olika provinser och territorier. Inte minst de västra provinserna och uppvisar stor självständighet inom utbildnings- området, liksom det fransktalande . I stora drag tillhanda- hålls yrkestekniska utbildningar av olika Community Colleges. Dessa utbildningar avslutas med antingen Certificate/ Certificat eller Diploma/Diplôme. Certificate/Certificat utfärdas studier, medan studietiden för Diploma/Diplôme är 2–. Det är vanligt att sistnämda utbildning kan tillgodoräknas i samband med fortsatta studier vid college eller universitet (s.k. university Antagningskraven till de yrkestekniska programmen varierar mycket och kännetecknas av stor flexibilitet. Det är dock brukligt att den sökande har ett /Diploma eller Diplome dEtudes Secondaire. I erbjuds högre yrkestekniska utbildningar bl.a. inom de populära ämnena IT, publishing, textil formgivning etc. Undervisningen äger rum vid olika colleges och examen utfärdas av de statsunderstödda organisationerna Business and ()/resp (). Examensbenämningarna är Certificate (HNC) och Diploma (HND). Det förekommer även andra examina, men dessa är mer sällsynta (t ex Advanced Diploma i ). HNC utgör en 2-årig utbildning på deltid, medan studietiden för HND är 2 på heltid och på deltid. Antagningskraven för nämnda BTEC/SQA-program är att sökande har fyllt och har åtminstone en godkänd GCE A level (General , Advanced Level) samt godkända betyg i ytterligare några ämnen i sin GCSE (General of Secondary Education). Andra antagningskrav kan vara BTEC Certificate of Achievement (gymnasial yrkesteknisk utbildning) samt relevant yrkespraktisk erfarenhet. I vissa fall kan tillgodoräknas inom ramen för ett bachelorprogram vid ett universitet. Den vanligaste examensformen inom högre yrkesutbildning är Associate Degree, men även olika certificates och diplomas före- kommer. Associate Degree-utbildningar utgör 2-åriga program vid statliga och privata Junior/Community Colleges i . Även några 4-åriga colleges och universitet erbjuder utbildningsprogram som leder till en Associate Degree och det är vanligt att dessa utbildningar får tillgodoräknas i en bachelorutbildning på ett college eller universitet (s.k. transfer credit). Amerikanska Junior/ Community Colleges är mycket flexibla vad gäller antagning till sina utbildningar och ett är inget absolut krav. Antagningen till prestigefyllda skolor kräver dock High School Diploma samt goda resultat från antagningsproven Scholastic Apptitude Test (SAT), () m.fl. Utbildningarna ges såväl på heltid som på deltid då med för- dubblad utbildningstid. Utbildniningar är inriktade främst mot teknik/jordbruk. Utbildningar ges vid Technical Colleges, Regional Colleges eller i anslutning till vissa universitet. Examina utfärdas på nationell nivå av och som också utövar tillsyn över utbildningsanordnarna. Det finns såväl ett som tvååriga yrkesutbildningar. Den ettåriga utbildningen leder till examen technai. Den tvååriga utbildningen avslutas med examen handassai som översätts till engelska som applied engineer. Den finns även som ett påbyggnadprogram för personer som har examen technai. Inträdeskraven är minst avslutad 12-årig skolgång. De flesta antagna har även bagrut dvs israelisk studentexamen som ger behörighet till högre studier. Utbildningarna är studiestödsberättigande i och handassai-examen kan tillgodoräknas som motsvarande inom ramen för en ingenjörsutbildning som leder till Degree of Bachelor vid något av universiteteten. har ett binärt högskolesystem med uppdelning på universitet och högskolor. Kortare yrkesutbildningar ges vid hogescholen/instituts supérieur och inom flera områden t ex media och kommunikation, audiovisuella media, elektronik, kemi och biokemi, logistik, mode, flygteknik mm. Inom samma sektor finns även förskole- och grundskolelärarutbildningar, social- assistentutbildning, kortare vårdutbildningar. Utbildningen är organiserad i treåriga sammanhållna program och avslutas med examen gegradueerde/gradué(e). Ingångsnivå är samma som till all högre utbildning dvs slutförd gymnasieutbildning. Vid samma hogescholen/instituts supérieur ges även längre utbildningar på universitetsnivå. Grundläggande yrkesutbildning (på anda stadiet) som leder till yrkesinriktad grundexamen bygger på fullgjord 9-årig grundskola. Den som genomfört gymnasiestudier (el motsv) kan också söka till denna typ av utbildning och tidigare studier räknas då till godo (ett halvt till studier). Den grundläggande yrkesutbildningen är i de flesta fall 3-årig (120 sv) och (20 sv) handledda och målinriktade studier på arbetsplatser ingår. Yrkesinriktad grundexamen ger behörighet för yrkeshögskolestudier inom motsvarande bransch.