sou · GPB333 · 2002-01-01 00:00:00 — För Patentbesvärsrätten torde ett inrättande av ordningar med gemenskapspatent och gemenskapsmönster kunna leda till en bety- dande minskning i arbetsunderlaget eftersom beviljande eller icke- beviljande av dessa rättigheter inte skall prövas nationellt. Det finns därför all anledning för statsmakterna att utforma rättskipningen på området så att den inte splittras på olika organisationer med därav följande svårigheter att kunna upprätthålla ett kvalitativt dömande i frågor som är av stor bety- delse för svenskt näringsliv. Utredaren föreslår – i enlighet med vad som angetts i direktiven om att i första hand undersöka om verksamheten i Patentbesvärsrätten helt eller delvis kan överföras till – att Patentbesvärsrättens verksamhet inom det industriella rättsskyddet förs över till för att läggas samman med domstolens befintliga verksamhet inom det immaterialrättsliga området. Förslaget innebär därmed att till en allmän domstol kommer att överföras en stor mängd förvaltningsprocess- rättsliga mål, i huvudsak ärenden som avser överklagade beslut från Pa- tent- och registreringsverket. I detta sammanhang kan finnas anledning att uppmärksamma om andra organisationslösningar avseende rättskipningen av överklagade beslut från en myndighet ter sig ändamålsenligare såväl från en allmän synpunkt som, i detta fall, från näringslivets synpunkt. För det existerande europeiska patentet liksom för gemenskapsvaru- märket finns ingen möjlighet att få den prövande myndighetens be- slut överprövat i domstol. De överklagningar av respektive myndighets beslut att bevilja eller inte bevilja rättigheten prövas i stället av särskilda organ inom myndigheten. Motsvarande är tänkt att gälla för de föreslagna gemenskapspatentet och gemenskapsmönstret. De europeiska ordningarna ger alltså inte samma möjlighet att få den prövande myndighetens avgö- rande bedömt i domstol. En motsvarande ordning för prövning av respektive beslut skulle naturligtvis kräva vissa förändringar i dessa myndigheters hanteringar av sina ärenden för det industriella rätts- skyddet och i viss mån vara en återgång till vad som gällde före Patentbe- svärsrättens inrättande. En ordning som antytts behöver dock inte med nödvändighet inne- bära att möjligheten till domstolsprövning av registreringsmyndigheternas beslut helt skulle försvinna. Om en myndighet, trots invändning, beviljat en rättighet har invändaren möjligheten att få rättighetens bestånd prövat i allmän domstol efter en talan om ogiltighet av rättigheten. Möjligen väck- er invändaren, mot bakgrund bl.a. av det kostnadsansvar som kan drabba honom, en sådan talan i allmän domstol bara om det finns ett verkligt be- hov att få bort den beviljade rättigheten. För det fall man ser behov av också få ett beslut om att inte bevilja en rättighet prövat i allmän domstol kan övervägas att tillskapa en möjlighet att genom en form av fastställel- setalan få denna fråga prövad. En annan möjlighet kan vara att tillskapa en möjlighet till en begränsad talan (en legalitetskontroll) liknande den som får föras mot beslut av en överklagandenämnd hos EG:s varumärkesmyn- dighet (jfr artikel 63 i rådets förordning om gemenskapsvarumärken). Med detta synsätt torde man kunna förvänta sig en ökning av åtminsto- ne mål om ogiltighet av t.ex. beviljade patent. Härigenom skulle också, genom det ökade målunderlaget i domstolarna (Patentdomstolen och Pa- tentöverdomstolen), möjligheter kunna finnas att på fast basis knyta tekni- ker till domstolarna, som på motsvarande sätt som fastighets- och mil- jöråd, kan delta i beredningen av patentmål. Enligt min mening kan det utifrån allmänna domstolsorganisatoriska synpunkter vara värt att uppmärksamma om också andra lösningar kan stå till buds. Några frågor om Patentdomstolens sammansättning Utredarens förslag till Patentprocesslag innebär vissa ändringar i frågor om Patentdomstolens sammansättning vilka leder till ökade möjligheter att på ett enklare eller ändamålsenligare sätt än avgöra tvistemål. Såle- des föreslås möjligheten att avgöra mål efter huvudförhandling i förenklad form och att avgöra mål utan huvudförhandling men med ordinarie sam- mansättning i rätten. Enligt min mening finns dock – även om antalet tvistemål på patent- och växtförädlarrättens område inte är särskilt många – anledning att ta upp vissa ytterligare möjligheter till att på ett enkelt och ändamålsenligt sätt avgöra målen. Införande av dessa möjligheter bör ses mot bakgrund dels av den utveckling som skett i frågan om tingsrätts sam- mansättning i tvistemål och som möjliggör att rätten består bara av en do- mare, dels av att ett praktiskt behov kan finnas av att ha vissa andra sär- skilda sammansättningsregler. Det kan i sammanhanget också uppmärk- sammas att det förekommer att tingsrätten i t.ex. mål om varumär- kesintrång eller hävning av varumärkesregistreringen, med tillämpning av 1 kap. 3 a § tredje stycket , består av en domare. Mot den bakgrunden framstår förslaget om Patentdomstolens sammansättning vid avgörande av ärenden (tre ledamöter) som onödigt rigorös och inte sva- rande mot ett ändamålsenligt utnyttjande av tillgängliga resurser. Vid avgörande av patentmål är ibland inte den avgörande frågan av teknisk natur utan kan i stället röra sig om enbart tolkning av ett licensav- tal eller den rättsliga innebörden av t.ex. en gemenskapsrättslig reglering. Utgången i målet är med andra ord bara beroende av bedömningen av rättsliga frågor. I sådana fall kan det inte anses nödvändigt att Patentdom- stolen består av två lagfarna ledamöter och två patentråd. Ett bättre – även om det med hänsyn till målmängden inte framstår som avgörande – re- sursutnyttjande skulle kunna uppnås om rätten i ett sådant fall bara bestod av lagfarna ledamöter. För parternas skulle det i dessa fall där fråga enbart är om rättsliga bedömningar också kunna ses som önskvärt att rätten har en ren juristsammansättning. En bestämmelse med nu skisserad innebörd skulle kunna föras som ett ytterligare stycke till 7 § och ha följande lydel- se: - - Vid huvudförhandling i mål enligt 1 § 1 och 2 får domstolen bestå av tre lagfarna ledamöter om parterna samtycker till det eller det är uppen- bart att det i målet inte krävs teknisk sakkunskap. Utredarens förslag innebär, som redan sagts, en möjlighet att avgöra mål när huvudförhandling hålls i förenklad och att domstolen då skall bestå av en lagfaren ledamot med möjlighet till deltagande av ett patentråd. stämmelsen motsvarar 1 kap. 3 a § andra stycket . Där- emot tar utredaren inte upp möjligheterna från tredje stycket i den nämnda bestämmelsen i att domstolen vid huvudförhandling är domför med en lagfaren domare – och för dessa mål med ett patentråd – om parterna samtycker till det eller målet är av enkel beskaffenhet. Enligt min mening finns det inte anledning att frånhända sig denna möjlighet även för patentmålens del särskilt som den ordningen dessutom redan fö- rekommer för andra speciella måltyper som konkurrens- och marknadsfö- ringsmål. Exempel finns också från tingsrättens verksamhet på patentmål som får sägas vara av enkel beskaffenhet – dock inte så enkla att saken är uppenbar – i form av att parts talan i målet utförs på ett närmast obegrip- ligt sätt som helt klart bara kan leda till viss utgång. Även om den senaste typen av mål i många fall skulle kunna avgöras förenklat i samband med förberedelsen, därför att saken är uppenbar, eller utan huvudförhandling är utrymmet för en bestämmelse med nu angiven innebörd inte utesluten och bör inte undvaras. I enlighet med vad som sagts bör förslaget om Pa- tentdomstolens sammansättning vid huvudförhandling i förenklad form byggas ut för att få den innebörd som angetts: - - Vid huvudförhandling i fall som avses i 1 kap. 3 a § andra och tredje styckena skall Patentdomstolen bestå av en lagfaren ledamot. I sådana fall får dock även ett patentråd ingå i domstolen. Den lagfarne ledamoten för därvid ordet. Förslaget om Patentdomstolens sammansättning vid avgörande av ärenden kan som inledningsvis påtalats utformas annorlunda för att därigenom åstadkomma en bättre resursansvändning. En flexiblare lösning, i princip motsvarande den som gäller enligt 1 kap. 3 a § tredje stycket, skapar också förutsättningar för snabbare avgörande än om alla ärenden skall avgöras i kollegial sammansättning. Med en lösning, motsvarande sammansättningsregel, torde några farhågor inte kunna uppstå för att Pa- tentdomstolen i någon större utsträckning prövar överklagande i frågor om patent med en domare; dessa ärendens kvalifikationsgrad talar emot det. Däremot kan väl större utrymme finnas för att pröva överklagade varu- märkesbeslut enligt en flexiblare ordning. Regleringen om Patentdomsto- lens sammansättning vid avgörande av ärenden (8 § i förslaget till patent- processlag) bör därför kompletteras med en bestämmelse som kan lyda: - - Domstolen får dock bestå av en [lagfaren] ledamot om i annat fall än som avses i första stycket domstolen anser det tillräckligt att en domare sitter rätten och parterna samtycker till det eller ärendet är av enkel be- skaffenhet. Om en komplettering av regeln om Patentdomstolens sammansättning vid avgörande av ärenden bedöms lämplig bör motsvarande reglering för Pa- tentöverdomstolen (13 §) justeras. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall se över ordningen för prövning av mål som handläggs vid Patentbesvärsrätten samt av patentmål vid . Utredaren skall ta ställning till om Patentbesvärsrättens verk- samhet helt eller delvis kan överföras till . Det står dock utredaren fritt att föreslå andra organisationslösningar. Utredaren skall också lämna förslag om hur det processuella regelver- ket för prövningen av de aktuella målen och ärendena bör utformas. Nuvarande ordning för prövning av patent m.m. Domstolsprövning av vissa frågor som rör det industriella rättsskyddet sker dels i Patentbesvärsrätten, dels i allmän domstol. Patentbesvärsrätten prövar överklaganden av Patent- och registrerings- verkets beslut i frågor enligt patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (1960:644), namnlagen (1982:670) och la- gen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttran- defrihetsgrundlagens områden. Patentbesvärsrätten prövar också överkla- gade beslut av enligt vad som föreskrivs i växtför- ädlarrättslagen (1997:306). Patentbesvärsrättens beslut överklagas till Re- geringsrätten. En prövning där förutsätter dock att prövningstillstånd med- delas. På patenträttens område prövar mål som gäller patentintrång, bättre rätt till patentsökt uppfinning, patents ogiltighet eller överföring av patent på annan än den som har erhållit patentet, meddelan- de av tvångslicens, fastställande av nya villkor för eller upphävande av sådan licens m.m. Beträffande prövningen i allmän domstol av mål som rör mönsterrätt, varumärkesrätt och växtförädlarrätt gäller i första hand de allmänna fo- Mål inom dessa rättsområden kan således förekomma vid samtliga tingsrätter. I normalfallet väcks talan vid den tingsrätt inom vars domkrets svaranden har sitt hemvist. Om behörig domstol saknas enligt - i huvudsak när svaranden inte har sitt hemvist i - skall emellertid i vissa typer av mål talan väckas vid . Vad gäller mönsterrätten är detta fallet vid talan om bättre rätt till mönster, om hävning av mönsterregistrering m.m. Inom växtförädlarrätten gäller motsvarande bestämmelse beträffande talan om bättre rätt till en växtsort, om hävning av registrering av en växtsort m.m. I varumärkesmål gäller forumregler med ett undantag. är exklusivt forum i vissa mål om gemenskapsvaru- märken (se nedan), bl.a. i mål om intrång i ett gemenskapsvarumärke. Ett tingsrättsavgörande överklagas till hovrätt. Hovrättens avgörande får överklagas till vars prövning dock förutsätter att prövningstillstånd meddelas. När en förvaltningsmyndighets beslut får överklagas till tingsrätt utgör vanligen lagen (1996:242) om domstolsären- den tillämplig processordning för handläggningen i domstol. För sådana ärenden krävs i en del fall prövningstillstånd för att hovrätten skall pröva ett överklagande av tingsrättens beslut. har deltagit i det europeiska patentsamarbetet, vilket innebär att patent med giltighet i inte enbart meddelas av det svenska utan också av det europeiska patentverket, EPO. Inom Europeiska gemenskapen (EG) pågår arbete med att utarbeta en gemensam rättsordning för patent. utfärdade kommissionen en grönbok (KOM (97) 314) om gemenskapspatent och patentsystemet i . I denna ombeds medlemsstaterna, industrin och andra intresserade kretsar att ge sin syn på en mängd olika frågor. I detta sammanhang har diskuterats bl.a. en ordning som går ut på att tvistemål om gemenskapspatent skall kunna prövas av ett begränsat antal nationella domstolar, vars avgöranden kan överklagas till en gemensam europeisk instans. avgav ett yttrande om grönboken . har kommissionen i ett meddelande gjort en uppfölj- ning av grönboken (KOM (99) 42 slutlig). Inom EPO har diskussioner förts om en samordnad överprövning av ogiltighetsfrågor inom ramen för det befintliga europeiska patentsystemet. Ett system för gemenskapsvarumärken har tidigare etablerats inom EG. Sökanden kan efter en enda ansökan till EG:s varumärkesmyndighet få ett varumärke registrerat som gäller inom hela gemenskapen. Vidare har Sve- rige tillträtt det s.k. Madridprotokollet som möjliggör en internationell varumärkesregistrering hos för den intellektuella äganderätten (). Kommissionen har vidare föreslagit att ett system för registrering av gemenskapsmönster inrättas. har ännu inte avslutat sin första läsning av förslaget. Kommissionen förväntas presentera ett nytt förslag . Enligt den s.k. Haagöverenskommelsen finns möjlighet till en internationell registrering av mönster. har inte tillträtt denna överenskommelse. deltar emellertid aktivt i arbetet med att utforma en ny sådan överenskommelse. Arbetet sker inom . Inom EG finns också ett system för registrering av växtförädlarrätt. Patentbesvärsrätten avgjorde 92 patentmål och 611 övriga mål. Under /87 avgjorde Patentbevärsrätten 524 patentmål och 232 övriga mål. Sedan anslöt sig till det europeiska patentsystemet har antalet patentmål stadigt minskat. Systemet för gemenskapsvarumär- ken introducerades . Detta system har ännu inte inneburit någon minskning av antalet mål avseende nationella varumärken. Det är svårt att bedöma huruvida antalet mål om mönster kommer att minska om ett sys- tem för registrering av gemenskapsmönster införs. Mål om växtförädlarrätt är mycket ovanliga. Den dömande personalen vid Patentbesvärsrätten utgörs av patenträtts- råd, som skall vara tekniskt kunniga eller lagfarna. Patenträttsråden ut- nämns av regeringen. Vid domstolen finns fem lagfarna ledamöter. De tekniskt kunniga ledamöterna har successivt minskat från tretton (1984) till fem (1998). De tekniskt kunniga ledamöterna är rekryterade utifrån särskild kompetens inom det elektrotekniska området, det kemiska områ- det och det mekaniska området. Patentbesvärsrätten är domför med tre ledamöter. Sammansättningen av ledamöter beror på måltypen. I patentmål som inte gäller pantsättning av patent eller av patentansökningar och i mål om växtförädlarrätt skall minst två tekniskt kunniga ledamöter ingå i rätten. En ledamot skall vara lagfa- ren om inte rätten finner att medverkan av en lagfaren ledamot är obehöv- lig. I mål om pantsättning av patent eller av patentansökningar samt i mål som gäller mönster, varumärken och namn eller utgivningsbevis för perio- disk skrift skall minst två lagfarna ledamöter ingå i rätten. Sådana mål avgörs i flertalet fall av tre lagfarna domare. är i patentmål domför med två lagfara domare och två tekniskt sakkunniga ledamöter. Beredningen av sådana mål utförs av en lagfaren domare, i vissa moment biträdd av en tekniskt sakkunnig le- damot. Regeringen förordnar i sänder minst tjugofem personer att tjänstgöra som tekniskt sakkunniga ledamöter i tingsrätten och hovrät- ten. Rättens ordförande väljer bland dessa för varje särskilt mål vilka som skall ingå i rätten. Därvid anlitas företrädesvis patenträttsråd. Hänsyn tas i övrigt till önskvärd teknisk sakkunskap. I övriga mål vid allmän domstol har domstolen den sammansättning som gäller för tvistemål och brottmål i allmänhet. I patentmål har , och Patentbesvärs- rätten behov av likartad kompetens vad gäller både lagfarna och tekniskt sakkunniga ledamöter. Patentprocessen inrymmer mycket kvalificerade bedömningar av såväl juridisk som teknisk natur. har antalet beslut avseende patent som överklagats till Patentbesvärsrätten stadigt minskat. Detta har motiverat en minskning av antalet tekniskt kunniga ledamöter i domstolen. har arbetsbör- dan i ökat. Från tingsrätten har framförts önskemål om att det permanent skall knytas tekniskt sakkunniga ledamöter till tings- rätten för en effektivare beredning av patentmålen. Resultatet av de diskussioner som förs inom EG om bl.a. gemenskaps- patent och en gemensam överinstans för prövning av intrångs- och ogiltig- hetsfrågor kan komma att innebära en minskad måltillströmning, både till och till Patentbesvärsrätten. Även i förs diskussioner som kan komma att påverka måltill- strömningen. Exempelvis diskuteras om det bör vara möjligt att hos begära administrativ omprövning av patent och hävning av varumärkesregistrering i administrativ ordning. I en promemoria utarbetad inom föreslogs att Pa- tentbesvärsrätten skulle upphöra och dess verksamhet överföras till allmän förvaltningsdomstol (Ds 1993:34 s. 37 f., se även Ds 1992:38 s. 150 f.). En majoritet av remissinstanserna avstyrkte emellertid förslaget (Ds 1994:17 s. 114 f.). Möjligheten att få en kvalificerad bedömning i patentmål är av mycket stor betydelse för näringslivet. Patentprocessen kräver en långtgående så- väl juridisk som teknisk sakkunskap, som verksamheten inte ger underlag för mer än ett begränsat antal specialister. Problemet med svik- tande målunderlag och det faktum att den kompetens som efterfrågas är uppdelad på två domstolar väcker frågan om verksamheten i första in- stans bör koncentreras till en domstol. Därvid torde endast tingsrätt kom- ma i fråga eftersom det kommer att handla om bl.a. straff och skadestånd. Vid bedömningen av denna fråga bör beaktas att i princip identiska patenträttsliga frågor kan prövas vid både Patentbesvärsrätten och . Eftersom dessa domstolar har olika överinstanser beror det på tillfälligheter huruvida prejudikat avseende patents giltighet på området kommer från Regeringsrätten eller . En särskild utredare ges uppdraget att se över ordningen för prövning av mål och ärenden som handläggs vid Patentbesvärsrätten samt av patentmål vid . I uppdraget ingår att överväga om Patentbesvärsrättens verksamhet helt eller delvis kan inordnas i de allmänna domstolarna. I första hand bör ut- redaren undersöka om verksamheten i Patentbesvärsrätten helt eller delvis kan överföras till . Ett syfte bör därvid vara att resur- serna utnyttjas på bästa möjliga sätt. Om utredaren finner det lämpligt att överföra handläggningen av patentmål till , skall det också övervägas var de övriga mål som handläggs vid Patentbesvärs- rätten bör hanteras. Det står utredaren fritt att föreslå andra organisationslösningar. I så fall skall utredaren lämna förslag om hur kompetensbehovet vid prövningen av patentmål kan lösas. Utredaren skall beakta de konsekvenser som förslagen innebär för och lämna förslag till de förändringar för verksamheten i som utredaren finner påkallade. Utredaren skall redogöra för fördelar och nackdelar med de organisa- tionslösningar som behandlas varvid kostnadseffekter och övriga konsek- venser skall redovisas. Utredaren skall också lämna förslag om hur det processuella regelverket för prövningen av de aktuella målen och ärendena skall utformas. Regel- verket bör tillgodose kravet på effektivitet i handläggningen och skapa förutsättningar för en för parterna mindre kostsam process. Utredaren skall lämna förslag om hur rätten, i såväl underrätt som överrätt, skall vara sammansatt. Utredaren skall lämna de lagförslag och förslag i övrigt som utredaren finner motiverade. Utredningen skall bedrivas med beaktande av de diskussioner som förs i bl.a. om gemenskapspatent och om en gemensam europeisk över- instans i patentmål. Utredaren skall samråda med (Ju 1997:11) och den utredare som förordnas för att göra en översyn av mönsterskyddsla- gen, m.m. (dir. 1999:27). Uppdraget skall redovisas . Kronologisk förteckning över viktigare händelser i utredningsarbetet Sammanträde i ; överlägg- ning med generaldirektören Sammanträde i Patentbesvärsrätten; överläggning med ord- föranden i domstolen, patenträttsrådet (sedermera förordnad som expert i utredningen) Sammanträde i ; överläggning med lagmannen och chefsrådmannen Sammanträde i ; överläggning med hovrätts- presidenten , hovrättslagmannen och hovrättsrådet Överläggningar (utredaren och sekreteraren) med ordföran- den i , justitierådet Sammanträde i Albihns Patentbyrås i Överläggningar (utredaren och sekreteraren) i Regerings- rätten med regeringsråden och Överläggningar i , (utredaren och sekre- teraren), rörande frivillig begränsning av patent med före- trädare för Patent- og Varemærkestyrelsen Överläggningar (utredaren och sekreteraren) med revi- sionssekreteraren Sammanträde i ; samtal med generalsekreteraren Överläggningar och inhämtande av information i (utredaren och sekreteraren) rörande bl.a. arbetet med ge- menskapspatent med företrädare för den svenska represen- tationen och med företrädare för Samråd (utredaren och sekreteraren) med (Ju 1997:11) och (Ju 1999:07) Samråd (utredaren och sekreteraren) med (Ju 1997:11) och (Ju 1999:07) Sammanträde i Sammanträde i Patentbesvärsrätten Sammanträde i Samråd (utredaren och sekreteraren) med (Ju 1997:11) och (Ju 1999:07) Överläggningar i med hovrättslagmannen och f.d. hovrättslagmannen . Sammanträde i Sammanträde i Sammanträde i Patentbesvärsrätten Överläggningar (utredaren och sekreteraren) med , Director of International Legal Affairs, Europeiska patentverket, Överläggningar (utredaren och sekreteraren) med , President of the Federal Patent Court, Patent, varumärken, mönster, namn samt utgivningsbevis för periodisk skrift åren 1995–2000. Nationella patentansökningar samt antalet avgjorda ärenden. Inkomna och avgjorda ärenden om nationella och internationella varumär- ken samt balans vid årets utgång. Inkomna och avgjorda ärenden om mönster samt balans vid årets utgång. Inkomna och avgjorda ärenden om namn samt balans vid årets utgång. Utgivningsbevis för periodisk skrift Inkomna och avgjorda ärenden om utgivningsbevis för periodisk skrift samt balans vid årets utgång. Patent-, varumärkes- och mönsterskyddsmål, namnmål, mål om utgiv- ningsbevis för periodisk skrift samt mål om växtsortskydd åren 1995– 2000. Mål om utgivningsbevis för periodisk skrift Ansökningar om prövningstillstånd (PT) i patentmål, varumärkesmål, mönsterskyddsmål, namnmål och mål om utgivningsbevis för periodisk skrift åren 1995–2000 samt antalet meddelade prövningstillstånd. Antal ansökningar om PT Det har inte varit möjligt att få fram statistik avseende antalet meddelade prövningstillstånd i RR. Enligt PBR:s bedömning torde RR med- dela prövningstillstånd i högst fem mål . Inkomna patentmål åren 1995–2000. Därav mål som rört i patentmål åren 1995–2000 samt den genomsnittliga handlägg- ningstiden för dessa mål. Enligt uppgift från kan den genomsnittliga handlägg- ningstiden för de mål som prövades materiellt uppskattas till . Överklagade patentmål åren 1995–2000. Utgående balans av patentmål . i patentmål –2000 samt den genomsnittliga hand- läggningstiden för dessa mål. ¹ Två patentmål skrevs av efter återkallelse, i det ena fallet (målet var ) endast någon dag före utsatt huvudförhandling i målet. Det andra målet var endast någon månad gammalt. ningstiden för dessa mål uppgick till 6 månader.