ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11647 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:647 av () till näringsminister om utländska fordon i vintertrafik är det inte ovanligt att utländska fordon är inblandade i trafikolyckor i . inträffade två olyckor med danska turistbussar i . Bussarna transporterade danska skidturister. I krävs godkänt prov i halkkörning för att erhålla körkort för bil. Det är förmodligen inte en alltför djärv gissning att förare, från t.ex. , har en sämre utbildning i halkkörning än svenska förare. Till yttermera visso krävs det inte att utländska fordon är utrustade med vinterdäck. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det givetvis inte tillfredsställande att ett stort antal förare av tunga fordon trafikerar våra vintervägar utan att ha tillräckliga kunskaper om vinterkörning. När det gäller de lätta fordonen saknas ofta både körskicklighet och tillräckligt bra däck för att de utländska förarna ska kunna genomföra en säker färd på svenska vintervägar. Svenska bilister får vid ankomst till anpassa däcksutrustningen till där gällande bestämmelser. har inte motsvarande krav. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att lösa denna trafiksäkerhetsfråga?
fr · GP11648 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:648 av () till justitieminister om ljuddämpare på jaktvapen I en interpellation till justitieministern tog jag upp frågan om ljuddämpare på jaktvapen. Med anledning av de besked som lämnades i den debatten finns anledning att nu återkomma i ärendet. Att ljuddämpare till jaktvapen är ett utmärkt verktyg för att förhindra hörselskador kan knappast råda något tvivel om. Det är enligt min mening absurt att man först måste få en hörselskada för att sedan kunna få dispens för att få en licens för en ljuddämpare. Justitieministern hänvisade till i förra debatten att frågan bereds på och att det kunde finnas anledning till att överväga frågor kring ljuddämpare ytterligare. När avser justitieministern lägga fram förslag till som ett resultat av den pågående beredningen?
fr · GP11649 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:649 av () till justitieminister om polisverksamheten i Polisstyrelsen i har beslutat att minska antalet poliser och civilanställda samt att dra in den enda polisbåt som finns i . Allt detta är mycket olyckligt. Det finns en stor oro i länet för de aviserade neddragningarna inom polisen. Färre poliser ger sämre service. Vad gäller polisbåten så blir effekten, om den försvinner, att det inte kommer att vara någon tillsyn över hela @ största insjö. Vad händer vid båtolyckor, sjöfylleri, oljeutsläpp, fisketillsyn m.m.? Ska hela bli ett laglöst hav? Justitieministern har uttalat att regeringen ska satsa på fler poliser och att mer resurser ska tillföras rättsområdet. Dessa uttalanden stämmer mycket illa med det som sker i . Polisstyrelsen har tyvärr inte fått mer resurser. Det är helt oacceptabelt. Den nedrustning av polis och rättsväsende vi nu ser får mycket negativa effekter. Enskilda litar inte på att polisen kommer när de behövs, och olika grupper startar "bevakningspatruller" inom olika tätorter, villa- och industriområden. Så vill vi inte ha det. Det har gått så långt att kommuner nu erbjuder sig att vara med och finansiera polisverksamheten så att man slipper neddragningar. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förhindra de försämringar som aviseras, vad gäller antalet poliser och polisbåt i ?
fr · GP11650 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:650 av () till utrikesminister om ansökan om medlemskap i Ett krav för att ska få medlemskap i är att landet beslutar att avskaffa dödsstraffet. Ett annat krav borde vara att man undanröjer den strafflindring som existerar vid åberopande av s.k. hedersmord. Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta med anledning av ovanstående?
fr · GP11651 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:651 av () till statsrådet om miljöflyktingar från i är ett örike bestående av nio småöar som hotas att försvinna. De 11000 invånarna har tvingats söka asyl i och . Orsaken är den ökade frekvensen av stormar och torka som leder till att jordbruksmarken översvämmas och försaltas. Detta gör jorden obrukbar. Då det inte finns några mineraltillgångar och få exportvaror, är jordbruk och fiske det som invånare lever av. Utan jordbruket tvingas nu befolkning att lämna sitt land och sin kultur. Studier vid pekar på att uppvärmningen av är nästan dubbelt så hög som det globala genomsnittet. Att den globala temperaturökningen beror på för höga koncentrationer av växthusgaser i atmosfären är forskarvärlden så gott som enig om. Den främsta källan till växthusgasutsläppen är förbränning av fossila bränslen där i-världen och därmed även , står för den största delen. Trots att är ett land utan stora utsläpp från industri eller trafik, är det land som blir det första att betala priset för i-världens livsstil. Vi menar att har ett ansvar att ta. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att och EU, utöver arbetet med att minska växthusgasutsläppen, tar ansvar för att underlätta för människor att stanna kvar i sina länder trots de konsekvenser som klimatförändringen medför?
fr · GP11652 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:652 av () till statsrådet om miljöarbetet i Ute i landet jobbas nu med att omsätta de av fastlagda miljömålen. Alla mål är viktiga att uppfylla, men det som känns mest akut är att komma tillrätta med utsläppen av växthusgaser. När vi i mitt hemlän diskuterar frågan så är det så att största föroreningskällan finns utanför länet @ nämligen sjöfarten. Sjöfarten står för mycket stora utsläpp av både koldioxid och svavel då flera fartyg använder högsvavlig olja som drivmedel. Till detta kommer utsläpp av olja i vattnet. Arbete med att begränsa dessa utsläpp pågår inom IMO, men det händer lite och det går alldeles för långsamt. För och del skulle ett hårdare regelverk vad gäller arbetet med att begränsa utsläppen till vara till stor hjälp för att påskynda arbetet med att fullfölja miljömålen. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att införa hårdare regler vad gäller utsläpp till luft och vatten för ?
fr · GP11654 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:654 av () till statsrådet om brandvarnare omkom 137 människor i bränder, det är en kraftig ökning mot året innan. Antalet omkomna i eget äldreboende mer än fördubblades. Av dödsbränderna i bostäder inträffade sju av tio i hem utan fungerande brandvarnare. Man kan tydligt se att äldre och socialt utsatta människor är särskilt drabbade. Jag vet att en del kommuner tar detta problem på allvar och själva inför obligatorisk brandvarnare i kommunen, men många kommuner blundar. För att minska antalet dödsolyckor vid bostadsbränder, krävs en lagstiftning om obligatorisk brandvarnare i alla hem. Flera länder har redan gjort denna lagstiftning bl.a. . När jag för sedan debatterade med i denna fråga, lovade ministern att noggrant följa utvecklingen och om det inte blev någon förbättring ta upp diskussionen om en eventuell lagstiftning. Med detta som bakgrund önskar jag fråga om statsrådet nu avser att lagstifta om brandvarnare i alla hushåll ?
fr · GP11655 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:655 av () till statsrådet om kvalitetssäkring av innemiljön Innemiljön har stor betydelse för vår hälsa, eftersom vi tillbringar större delen av tiden inomhus. Undermålig ventilation, obeprövade bygg- och inredningsmaterial liksom fukt- och mögelskador bidrar till att människor upplever besvär. Den stora ökningen av allergier och annan överkänslighet beror till stor del på dålig inomhusluft, fukt och mögel. Därför behövs det en återkommande kontroll av fukt, mögel, radon, ventilation m.m. Det är således välkommet att regeringen aviserat att en proposition rörande inomhusmiljön ska föreläggas . Den lag som behandlar byggprocessen är (PBL). revisorer har i ett förslag till (2001/02:RR8) föreslagit en översyn av PBL. Men revisorer tog inte upp kvalitetssäkringen av byggnationen, varför det finns en risk för att detta inte kommer att ingå i översynen av PBL. När lagen ändrades 1995 blev byggherrens ansvar större, vilket dock inneburit att byggnadsnämndernas bygginspektion minskat och kvalitetssäkringen blivit osäkrare. Det är därför av stor vikt att kvalitetssäkringen av all byggnation behandlas i den aviserade propositionen om innemiljö och att ansvar ska kunna utkrävas om inte tillfredsställande kvalitetssäkring sker i byggnationen. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att formerna för kvalitetssäkring av byggnation behandlas i propositionen om inomhusmiljö?
fr · GP11656 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:656 av () till statsrådet om notifiering av När eller annan medlemsstat i EU inför nya lagar eller förordningar, måste dessa lagar och förordningar enligt EU-direktiv först anmälas till EU. Meningen är att de andra EU-länderna ska granska de nya reglerna och bedöma om de kan medföra handelshinder. Även har denna notifieringsskyldighet, vilken återfinns i en förordning för : "Regeringen skall anmäla förslag till författningar i enlighet med informationsförfaranden, som följer av medlemskap i unionen." har dock inte EU-notifierat . jagas folk med hjälp av för olika förseelser, en del bagatellartade, många omedvetna. Man kan fråga sig vad detta medför för trovärdighet. Flera rättsprocesser pågår med anledning av . Men enligt EU-direktivet kan inte lagen användas till att processa med, om lagen inte är EU-notifierad. Avser statsrådet verka för att blir EU-notifierad?
fr · GP11657 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:657 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Den australiensiska regeringens flyktingpolitik är vad man kan förstå av mediernas omfattande rapportering under all kritik. Inget annat land i världen fängslar utan någon form av rättsligt förfarande tusentals män och kvinnor och hundratals barn för att de kommit till landet som flyktingar. Det sker ingen individuell prövning av varje flyktingfall. Det är inte nog med att de fängslas. De hålls fångna under förhållanden som innebär att deras mentala och därmed även fysiska hälsa äventyras och raseras. Placeringen av flyktingarna på avlägsna platser, avskilda från det australiska samhället i övrigt och under vedervärdiga omständigheter gör att man lugnt kan påstå att man i upprättat koncentrationsläger för flyktingar. Det är uppenbart att den australiensiska regeringen behandlar flyktingar som kommer till landet på ett sätt som strider mot FN:s konvention om mänskliga rättigheter. Sådana rättigheter tillkommer alla @ även flyktingar. Vi kräver slut på MR-brotten i . Vi måste rimligen kräva detsamma för det andra Olympialandet @ . Jag vill fråga utrikesministern : Vad avser ministern att göra som företrädare för , inom EU och i FN för att förmå att leva upp till sitt anseende som ett bland demokratiska länder som respekterar mänskliga rättigheter?
fr · GP11658 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:658 av () till utrikesminister om situationen i demonstreras så tydligt nödvändigheten av förebyggande åtgärder i form av bistånd i olika former för att förhindra krig och våld som i . Under Siad Barres tid gav och i olika omgångar utifrån sina egna stormaktspolitiska utgångspunkter landet sitt stöd. Med det slut och Barres maktställning eroderat utbröt inbördeskrig. Med undantag från ett ingripande från sida att ingripa militärt lämnades landet därhän. Regering saknades i landet. Krigsherrar härjade landet år tills president ordnade en konferens i Arte för alla klaner och en interimspresident och interimsregering bildades i , där de flesta av landets klaner från olika delar av landet var representerade. Denna regering har FN:s erkännande. Men är intresset för mycket svalt. Det är bara ibland landet får en plats på kartan; senast när Bushadministrationen trodde sig veta att terrorister dolde sig i den politiska oredan. Men det är så dags. Hade det internationella samfundet ingripit på ett tidigt stadium hade man sannolikt sluppit att leta terrorister. Då det i motionerats om bistånd till har utrikesutskottet hänvisat till EU, som har stora outnyttjade biståndsresurser. Vad jag förstått har dock inget initiativ tagits från EU:s sida. Landet och dess interimsregering röner ringa intresse i världen i övrigt såvida det inte handlar om militära ingripanden mot terrorister. Jag vill därför fråga utrikesministern : Vad kommer ministern göra i EU och FN för att situationen i inte lämnas därhän utan tas upp på allvar?
fr · GP11659 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:659 av () till utrikesminister om demonstreras så tydligt nödvändigheten av förebyggande åtgärder i form av bistånd i olika former för att förhindra krig och våld som i . Under Siad Barres tid gav och i olika omgångar utifrån sina egna stormaktspolitiska utgångspunkter landet sitt stöd. Med det slut och Barres maktställning eroderat utbröt inbördeskrig. Regering saknades i landet. Krigsherrar härjade landet år tills president ordnade en konferens i Arte för alla klaner och en interimspresident och interimsregering bildades i , där de flesta av landets klaner i olika delar av landet var representerade. Denna regering har FN:s erkännande. Sedan konferensen i Arte har ytterligare en konferens avhållits i som behandlade situationen både i och i . Ännu en konferens planeras i vår om i . Effekten av dessa lovvärda försök att lösa problem torde minska avsevärt om inte länder utanför ger sitt politiska stöd till denna fredsprocess i vardande. Ett steg i denna riktning skulle kunna vara att stärka interimsregeringens legitimitet. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att EU och FN ska engagera sig politiskt i den process som pågår på , där situationen i utgör en så väsentlig del?
fr · GP11660 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:660 av () till statsrådet om har haft till uppgift att analysera barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer. Utredningen har ägnat särskild uppmärksamhet åt bostadsbidragen. I de fall där barn har banktillgodohavanden som står under överförmyndares tillsyn, räknas dessa in i föräldrarnas disponibla inkomst, trots att medlen inte är disponibla. Detta har fått till följd att föräldrar, särskilt ensamstående, som lever tillsammans med sitt barn mister bostadsbidraget. har uppenbarligen uppmärksammat problemet . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabbt få en ändring av gällande regler till stånd, för att människor som de ovan beskrivna inte ska drabbas av ovannämnda förhållande?
fr · GP11661 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:661 av () till utbildningsminister om kunskapsmålen statistik visar entydigt att andelen elever som inte klarar betygskraven ökar. Över en fjärdedel saknar godkända betyg i ett eller flera ämnen. Naturligtvis finns inte någon enkel lösning på detta problem, men alldeles för lite görs . Kunskapsbetygen är det yttersta måttet på om skolan lyckas eller inte. Elevernas kunskap eller brist på sådan är det som måste stå i fokus för den svenska skolan. , docent i pedagogik vid understryker att det går att reducera antalet underkända elever radikalt. Skolorna måste tydligt prioritera kunskapsmålen och jobba med ett positivt socialt klimat. Enligt Grosin handlar det om att skolan måste vara tydlig på att det beror på eleverna själva om de ska lyckas. Det är viktigt att staten och ställer tydliga krav på skolorna att målmedvetet arbeta för att kunskapsmålen ska nås och stå i fokus. Min fråga till skolministern är därför: Hur avser skolministern att agera för att skolorna tydligare ska fokusera på kunskapsmålen och därigenom stoppa den alarmerande ökningen av antalet underkända elever?
fr · GP11662 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:662 av () till utrikesminister om Bushadministrationen I egenskap av företrädare för den oskyldigaste av stater i världen förklarade president i sitt årliga tal till nationen att de främsta "skurkstaterna" i världen är , och . Enligt TT menar ett flertal amerikanska bedömare att hans tal var en "indirekt krigsförklaring" mot dessa länder. Det rättfärdigas med att det handlar om "krig mot terrorismen". har dock i praktiken fört ett krig mot som hårt drabbat landets befolkning @ mer än 1,5 miljoner människor har dött till följd av den dödliga kombinationen av bombningar och FN:s sanktioner. Den fäbless Bushadministrationen har för militära lösningar på politiska problem finns det anledning att befara att man nu avser att försätta och redan plågade befolkning i samma situation som . Jag hyser ingen sympati för vare sig , Khatemi/Khameneis eller regimer, men när president , i namn av kamp mot terrorismen, tror sig bekämpa dessa genom att militärt angripa dessa länders förtryckta befolkning för han en ytterst farlig politik som snarare underblåser än stävjar terrorism och hotar freden i stora delar av världen. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra inom EU för att påverka Bushadministrationen i denna fråga?
fr · GP11663 · 2002-02-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:663 av () till utbildningsminister om våld mot lärare Våldet mot lärare och annan skolpersonal ökar kraftigt. Detta framkommer i en rapport från som presenterades . Antalet anmälda hot mot skolpersonal har ökat från 45 stycken , till 87 stycken . Antalet anmälda på grund av våld mot skolpersonal ökade från 148 till 218 stycken. Denna utveckling är naturligtvis mycket allvarlig. Att lärare och elevassistenter, fritidslärare och specialister får ta emot hot, eller utsätts för våld i sin arbetsmiljö är fullkomligt oacceptabelt. Det finns stora problem med att rekrytera lärare, många lämnar dessutom yrket . Orsakerna till det kan vara många, men en otrygg arbetsmiljö är sannolikt en viktig orsak. DN refererar i en artikel till , numera f.d. lärare. Han blev nedsparkad av en elev när han försökte stoppa ett bråk på skolan. Enligt honom har arbetsmiljön i dagens skola blivit hårdare, och många lärare är rädda. "De vågar inte säga till av rädsla för att de skall få igen det, för att deras bil skall förstöras till exempel. Därför går de omkring med skygglappar", säger han till . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stävja det ökande våldet mot skolpersonal?
fr · GP11664 · 2002-02-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:664 av () till utbildningsminister om resurser till skolorna Uppgifter från pekar på att det är upp till en fjärdedel av eleverna som inte klarar betygskraven i . pekar bl.a. på att det handlar om att metoder i skolarbetet behöver utvecklas. Men som också betonas av på så visar resultaten att det ofta är elever med utländsk bakgrund som har särskilt svårt att klara målen. Det har också bekräftats i tidigare undersökningar. har vi sett att man inom främst borgerliga kommuner går från fördelning av resurser till skolan efter behov till enhetliga pengsystem, där skolan får samma resurser för varje elev oavsett den enskilde elevens behov. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta i syfte att närmare följa upp hur man inom kommunerna fördelar sina resurser till skolorna?
fr · GP11665 · 2002-02-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:665 av () till justitieminister om åtgärder för att stryka svenskar från FN:s terrorlista I den svenska grundlagen föreskrivs i 1kap. 1§ regeringsformen att all offentlig makt i utgår från folket och i 1kap. 2§ regeringsformen att den offentliga makten ska utövas med respekt för människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Av dessa bestämmelser måste anses följa att regeringen ska använda sin makt för att värna landets medborgares friheter och rättigheter. lär ha fått ett underhandsbesked från om att de tre svenskarna inte kommer att strykas från FN:s terroristlista. De tre svenska medborgare som drabbats gör nu allt för att vinna rättelse i frågan om sanktionerna. Vilka åtgärder kommer ministern ytterligare att vidta för att via andra kanaler än de genom försöka få att få dessa personer strukna från listan?
fr · GP11666 · 2002-02-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:666 av () till justitieminister om polisen i Jag frågade justitieministern om han var beredd att medverka till att och blir ersatta för den merkostnad på som uppkommit i samband med . Han svarade att "Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen, utan av . Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan rikspolischefen och berörd länspolismästare." Som jag skrev i min fråga så ger kommentaren ifrån inte något hopp om att man ska ersättas för den extra kostnad som man åsamkats. Det är naturligtvis en viktig signal om regeringen anser att de som ställer upp och tar ett ansvar för ett internationellt toppmöte som urartar, också ska stå för extra kostnader i samband med detta. Detta är helt oacceptabelt. Det kommer att resultera i att vi inte arrangerar liknande toppmöten . Om framhärdar i sin vägran om detta så måste regeringen gå in med anslag ur katastroffonder eller liknande. Med anledning av det ovan sagda vill jag återigen fråga justitieministern om han är beredd att medverka till att rättvisa skipas och /får ersättning för de merkostnader som uppkom i samband med .
fr · GP11667 · 2002-02-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:667 av () till kulturminister om skyddet av i frågade jag om regeringen avser att vidta några åtgärder för att se till att i även kan betecknas som "världsarv". Frågan var föranledd av förslag till sträckning av genom området. I svaret skriver kulturministern att har åtagit sig att bevara de värden som motiverar de svenska områdenas världsarvsstatus och att regeringen inte har för avsikt att frångå detta åtagande. har ånyo föreslagit att E6 ska få en sträckning som uppenbarligen kommer att skada världsarvet. anser att förslaget är oacceptabelt från kulturmiljösynpunkt och förordar ett annat alternativ för att det medför "minst skada avseende barriäreffekter och visuella och audiella intrång inom världsarvsområdet och riksintresset". I en tidigare frågestund uttryckte kulturministern också att hon själv, miljöministern och andra ministrar i regeringen är djupt engagerade i hur infrastruktursatsningar placeras i olika kulturlandskap. Vid frågestunden gav emellertid näringsministern först ett allmänt positivt svar på möjligheten att tillföra extra medel för att rädda känsliga kultur- och naturområden: "Det kostar pengar och det måste det få göra", för att sedan, vad beträffar området i , uttrycka att förslag till sträckning genom världsarvsområdet "inte gör intrång på det sätt som uttrycks här när det gäller detta kulturvärde". Med anledning av det anförda vill jag fråga kulturministern: Vilka initiativ avser kulturministern att ta för att skydda världsarvsområdet i ?
fr · GP11668 · 2002-02-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:668 av () till justitieminister om polisens prioriteringar I budgetpropositionen står följande, gällande prioriteringar på politikens inriktning som avser polisen: "Polisen skall fortsätta att utveckla verksamheten så att den får tydlig prägel av ett långsiktigt perspektiv och ett kunskapsbaserat, problemorienterat arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. Koncentrationen av polisverksamheten till närpolisområdena skall fortsätta. Polisen skall fortsätta att utveckla sin förmåga att i samverkan med andra myndigheter och organisationer hantera och bemästra allvarliga ordningsstörningar i samhället. Antalet poliser skall öka så att polisen kan förstärkas och föryngras." Inriktningen på polisen i går i motsatt riktning. ska antalet poliser minskas från 417 till 410. Antalet administrativa tjänster hos polisen minskas från 145 till ca 86. erfarenheter visar att polisen får överta arbetsuppgifter från denna grupp om den minskas. Närpolisverksamheten i sex Värmlandskommuner halveras. Eftersom fördelar den summa som bestämt har den även ansvar för inriktningen av verksamheten. Vilka åtgärder avser justitieministern, som har det övergripande ansvaret, vidta för att den av fastslagna inriktningen kan genomföras?