ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12479 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:479 om problem med tågtrafiken Mot bakgrund av tågtrafikens problem har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att förbättra situationen. Med anledning av trafikstörningarna under jul- och nyårshelgerna kallade jag till mig ledningen för , , Tåg i Bergslagen och för att informera mig om störningarna. Diskussionen visade att de allvarligaste bristerna gäller bl.a. informationen till resenärerna, snöröjningen, jourberedskapen och möjligheten att få fordonen reparerade. Jag har begärt att tillsammans med operatörerna redovisar en fördjupad problembeskrivning samt kommer med förslag till åtgärder för att förhindra att liknande problem uppstår igen. Jag vill ha denna redovisning . Detta gäller åtgärder på kort sikt, men regeringen har också vidtagit åtgärder på lång sikt för att skapa goda förutsättningar för järnvägssektorn så att riskerna för störningar minskar. För det första har beslutat om regeringens infrastrukturproposition där avsätts för järnvägsinvesteringar och för drift och underhåll av järnvägsnätet. För det andra har regeringen tillsatt en utredning om järnvägens organisation och lagstiftning. Utredningen har sin utgångspunkt i konsumentperspektivet. Den ska se över myndighetsstrukturen och ansvarsfördelningen inom järnvägssektorn samt lägga förslag om olika modeller för en utvecklad konkurrens. Avslutningsvis anser jag att det är oacceptabelt att resenärerna inte kunnat lita på tågtrafiken under storhelgerna med mycket resande. Jag förutsätter att tillsammans med operatörerna tar sitt ansvar för att förhindra att liknande problem uppstår igen.
frs · GP12480 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:480 om ansvaret för åtgärder beträffande strandade fartyg och vrak de har frågat justitieministern om regeringen avser vidta åtgärder för att genom lagstiftning eller på annat sätt ytterligare tydliggöra och förenkla berörda myndigheters ansvarsfördelning för att undanröja fara för sjöfart och allmänhet på grund av strandade och förfallna vrak och fartyg. Såsom arbetet är fördelat inom regeringen är det jag som ska svara på frågan. Det finns flera författningar som reglerar hanteringen av övergivna vrak och fartyg. I kungörelsen (1951:321) om undanröjande av för sjöfarten eller fisket hinderliga vrak m.m. regleras denna fråga. Uppstår hinder eller fara för sjöfarten genom att fartyg eller annat större föremål sjunkit i allmän farled kan under vissa omständigheter föranstalta om att det tas bort. Även lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg ger möjlighet att agera mot vrak som utgör en fara för miljön. Enligt den lagen kan besluta om att ägare till ett fartyg ska vidta verksamma åtgärder för att hindra ett hotande eller få slut på ett pågående utsläpp av ett farligt ämne. Om så inte sker kan verkställa åtgärder på bekostnad av fartygets redare eller ägare. Polisen har enligt polislagen (1984:387) en allmän skyldighet att förebygga störningar av den allmänna ordningen och säkerheten och ingripa när sådant har inträffat. Vidare ger länsstyrelser och kommuner ett generellt bemyndigande att besluta om undanröjande av nedskräpning. Ytterligare lagstiftning som har betydelse gällande vrak är lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Skeppsvrak är, om det kan antas att har gått sedan det blivit ett vrak, att anse som en fast fornlämning. Det är enligt lagen förbjudet att på något sätt skada en fast fornlämning. och får bärga ett sådant vrak eller ge tillstånd åt annan att göra det. Jag vill i detta sammanhang upplysa om att håller på att utarbeta en konvention som reglerar bl.a. skyldigheten för fartygsägare att på anmodan av behörig myndighet avlägsna vrak som utgör en fara för sjöfarten eller miljön. Det är visserligen korrekt att ansvaret för att bortforsla förlista fartyg och vrak inte är samlat i en lag eller hos en myndighet. När det gäller vrak som utgör en fara för miljön eller säkerheten till sjöss ligger emellertid ansvaret otvetydigt hos . I övrigt kan det bero på situationen i det enskilda fallet, exempelvis att vraket är strandat eller på de civilrättsliga förhållandena, när det gäller vilken myndighet som bär ansvaret. Mot bakgrund av ovanstående ser jag ingen anledning att vidta några åtgärder vad gäller myndigheternas ansvarsfördelning för att undanröja vrak.
frs · GP12481 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:481 om läkemedelsbiverkningar har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att garantera en öppen och opartisk rapportering om läkemedel. Bakgrunden till frågan är en artikel i en dagstidning om att läkares vidareutbildning om läkemedel ofta betalas av läkemedelsföretagen själva. En selektiv rapportering av vetenskapliga studier som gynnar enskilda produkter är ett uppmärksammat problem. Det har fått ny aktualitet bl.a. genom att chefredaktörerna för fem ledande medicinska vetenskapliga tidskrifter har gjort ett gemensamt uttalande med skärpta krav på material som ska publiceras. har analyserat och i olika sammanhang informerat hälso- och sjukvården om problemet. I nya direktiv avseende kliniska studier hänvisas till krav att resultaten av alla studier ska publiceras eller på annat sätt göras offentligt tillgängliga. Detta är också helt i linje med den ställning som arbetsgrupp för etik tagit. Patienternas säkerhet är inte hotad eftersom alla observationer om allvarliga biverkningar, som görs inom ramen för kliniska prövningar vilka godkänts i , måste rapporteras till . Uppgifter om klinisk effekt och biverkningar ingår i underlagen både vid godkännandet av ett nytt läkemedel och vid senare överväganden i säkerhetsfrågor. Landstingen avsätter numera resurser för producentoberoende läkemedelsinformation via sina läkemedelskommittéer. Detta gör även och andra berörda myndigheter. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att vidta någon åtgärd.
frs · GP12482 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:482 om påvens möjligheter att förhindra spridning av hiv har frågat statsministern om han är beredd att i likhet med den tidigare norska statsministern ta upp frågan om användning av preventivmedel i form av kondomer för att förhindra spridning av hiv/aids antingen skriftligen eller i samtal med påven. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar för frågor som rör smittskydd. höll en extra församling för att besluta en deklaration om hiv/aids. Samtliga medlemsländer var representerade och @ som inte är medlem i @ deltog vid församlingen som observatör. Inför generalförsamlingens beslut hölls flera uppmärksammade tal. EU:s anförande hölls av mig. I talet betonade jag bl.a. vikten av att de förebyggande insatserna måste utgöra huvudspåret i arbetet med att förhindra smittspridning. Efter tal och diskussioner antog generalförsamlingen enhälligt en deklaration om hiv/aids. I deklarationen noteras bl.a. att hiv/aids framför allt sprids bland befolkningen i utvecklingsländerna samt att det är kvinnor, unga föräldrar och barn som är de mest utsatta befolkningskategorierna. För att stoppa spridningen av hiv/aids anges att det i samtliga medlemsstater, särskilt de som är mest drabbade av hiv/aids, ska finnas särskilda program för att förebygga smittspridning. Programmen ska inkludera information, kommunikation och utbildning i syfte att dels förhindra ett riskfyllt sexuellt beteende dels uppmuntra till ett ansvarstagande sexuellt beteende bl.a. genom ökad tillgång till och användning av kondomer. Sammanfattningsvis har regeringen i olika internationella sammanhang @ där även är representerad @ redan betonat vikten av det förebyggande arbetet för att förhindra spridning av hiv/aids. Regeringen kommer också, i enlighet med vad som antagits i deklarationen, att fortsätta detta nationella och internationella arbete bl.a. genom att förespråka en ökad användning av kondomer.
frs · GP12483 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:483 om insjöfartens framtida förutsättningar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta i avsikt att säkra insjöfarten framledes. nämner att aviserat en 30-procentig höjning av avgifterna , vilket kan komma att bli "en dödsstöt" för Vänersjöfarten. När det gäller lotsavgifter har under en lång följd av år kostnadstäckningsgraden för lotsningsverksamheten varit . ansåg därför det nödvändigt att höja lotsavgifterna och införa en tidsbaserad lotstaxa. Detta för att förbättra överensstämmelsen mellan tillhandahållen service och debiterad lotsningsavgift. Det nya systemet innebar markant höjda avgifter för viss trafik som till exempel Vänertrafiken. För att lindra konsekvenserna av det nya systemet utgick en generell rabatt på på lotsavgiften för all Vänertrafik genom trafikområde. höjde lotsavgifterna i hela landet . Vänertrafiken var den enda som inte fick höjda lotsavgifter. Det är riktigt att kommer att ytterligare höja lotsavgifterna i hela landet . Enligt vad jag erfarit från kommer dock Vänertrafiken även att undantas från höjningen. När det gäller de statliga farledsavgifterna är inrikestrafiken mellan och befriad från sådana avgifter. Avgiftsbefrielsen tillkom på grund av transporternas regionalpolitiska betydelse. I övrigt vill jag liksom i tidigare frågesvar om Vänersjöfartens framtid hänvisa till det arbete bedriver för att ta initiativ till åtgärder som stärker och verksamheter med anknytning till .
frs · GP12484 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:484 om flygande inspektioner har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att polisens fordonskontroller på väg, de s.k. flygande inspektionerna, ska kunna upprätthållas i enlighet med beslut. Regering och riksdag har markerat betydelsen av ökad trafiksäkerhet. Enligt beslut är nollvisionen det långsiktiga målet för trafiksäkerheten inom vägtransportsystemet. Nollvisionen utgår från att olyckor inte alltid kan förhindras, eftersom människor ibland gör misstag. Vägar, gator och fordon måste därför utformas så att misstagen inte leder till dödsfall eller allvarliga personskador. Den långsiktiga målsättningen är att ingen ska dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor. Flygande inspektioner görs för att kontrollera beskaffenhet och utrustning hos fordon som anträffas på väg. Inspektionerna är ett betydelsefullt inslag i arbetet för trafiksäkerheten. De ska bl.a. ses i ljuset av den minskning av de periodvisa kontrollbesiktningarna som beslutade om . Regeringen föreslog i propositionen om trafiksäkerhet på vägarna inför 2000-talet (1992/93:161) att och polisen skulle få träffa överenskommelser om omfattningen av fordonskontroll på väg. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att antalet flygande inspektioner borde kunna uppgå till 120 000. och har senare i sina överenskommelser frångått det kvantitativa måttet. Motiveringen för det har varit dels uppfattningen att kvantitativa mått är att se som ett medel och inte ett mål i sig för verksamheten, dels att det antal bilinspektörer och tekniker som polismyndigheterna skulle ha till sitt förfogande inte skulle kunna genomföra 120 000 flygande inspektioner. I budgetpropositionen för behandlades verksamheten flygande inspektioner på väg. Regeringen bedömde att det fanns brister både vad gäller samordning och måluppfyllelse. revisorer granskade verksamheten flygande inspektioner i samband med en granskning av . Revisorerna noterade brister i samordning och måluppfyllelse och föreslog att en analys skulle genomföras av skillnaderna mellan län i fråga om utfallet av de flygande inspektionerna. Regeringen gav i uppdrag att tillsammans med dels genomföra en analys av orsakerna till att polisens fordonskontroller på väg inte fått avsedd omfattning och varför verksamhetsutfallet uppvisar stora länsvisa skillnader, dels överväga vilka åtgärder som bör vidtas för en förstärkt samordning av verksamheten. bedömer att det finns små möjligheter att förändra verksamheten inom nuvarande organisationsform. Verket föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att utreda en förbättrad organisation av den tekniska fordonskontrollen inom eller utanför polisorganisationen. Det framgår av rapporten att inte delar de uppfattningar och värderingar som för fram i den. Ärendet bereds i . Jag vill avvakta med att presentera någon uppfattning om vad som bör göras till dess att beredningen är avslutad.
frs · GP12485 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:485 om arkeologiska fynd på Tempelplatsen i Skånberg har frågat mig om jag avser agera internationellt för att påtala vikten av att inte Tempelplatsen i skövlas. Det är svårt att få en entydig bekräftelse på huruvida skadegörelse på arkeologiska fynd skett på . Visserligen finns en israelisk organisation, of the Temple , som hävdar att den islamska religiösa stiftelsen , som i praktiken utövar kontroll över Tempelplatsen, skadat arkeologiska fynd. Dessa uppgifter har på sina håll vunnit tilltro. Trovärdiga experter, med vilka ambassaden i varit i kontakt, hävdar emellertid att vad som pågått varit vanliga underhållsarbeten och att inga arkeologiska fynd skadats. Uppgifterna är med andra ord motstridiga. finns dessutom uppgifter i israeliska media om att den nämnda stiftelsen och israeliska myndigheter kommit överens om proceduren för framtida reparationer av södra grunden av . Överenskommelsen innebär att Waqf liksom utför själva arbetet i samråd med den israeliska arkeologiska myndigheten. finns därför ingen anledning för mig att agera i denna fråga. Jag vill framhålla att skyddet av och respekten för de heliga platserna är en faktor av väsentlig betydelse för en fredlig lösning av den israelisk-palestinska konflikten. I detta syfte har tillsammans med ett antal likasinnade länder engagerat sig i ansträngningarna att finna en för alla parter godtagbar ordning. Vi kommer att fortsätta att aktivt verka i denna fråga.
frs · GP12486 · 2002-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:486 om dispens för jordbrukare har frågat mig om jag avser att se över dispensvillkoren så att den tidsperiod en jordbrukare får för att åtgärda ett problem är rimlig. På det aktuella området finns detaljerade EG-bestämmelser, framför allt i form av två olika EG-direktiv, rådets direktiv /46/EEG av om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter och kommissionens direktiv /362/EEG av om allmänna hygienvillkor vid mjölkproducerande anläggningar. Dessa bestämmelser har införts i vår nationella lagstiftning genom Statens jordbruksverks föreskrifter. Enligt föreskrifter (SJVFS 1994:33) om hygien och hälsa vid produktion av mjölk ska kraven som anges i författningen vara uppfyllda för att mjölk för humankonsumtion ska få levereras från en mjölkproduktionsanläggning. Mjölkproduktionsanläggningen ska genomgå regelbunden tillsyn minst och om det framkommer att kraven inte följs ska veterinären ge möjlighet till rättelse inom en av veterinären angiven tid. Om inte rättelse sker trots att rimlig tid för rättelse givits ska veterinären göra anmälan om detta till . tar kontakt med lantbrukaren som ges möjlighet att komma in med ett yttrande. Om t.ex. oförutsedda yttre omständigheter har medfört att lantbrukaren inte har kunnat åtgärda bristerna kan ett föreläggande ges där ytterligare tillfälle till rättelse ges. Om rättelse trots detta inte sker fattar beslut att lantbrukaren inte får leverera mjölk till humankonsumtion till dess en distriktsveterinär har genomfört ett tillsynsbesök och konstaterat att kraven har uppfyllts. Beslutet kan omprövas av om nya uppgifter tillkommer och producenten kan även överklaga beslutet till länsrätten. De aktuella reglerna har fastställts av EU och det finns inga möjligheter att bevilja dispens på grund av att detta är ett konsumentskydd som fastställer lägsta kraven för hygien av konsumtionsmjölk. Jag håller naturligtvis med om att lantbrukare ska ges rimlig tid att åtgärda problem, men jag anser inte att alltför frikostiga och långa undantag från kraven på god djurhållning och god mjölkhygien är en bra metod. Om lantbrukaren inte kan visa att hans eller hennes anläggning uppfyller de olika krav som ställs vid produktion av mjölk, trots att möjlighet till rättelse givits i flera omgångar, kan inte lantbrukaren längre tillåtas leverera mjölk till mejeriet. Det är mycket viktigt att de regler som finns vad gäller djurhållning och hygien följs. Jag ser därför inte det som nödvändigt att vidta några åtgärder på det här området.
frs · GP12487 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:487 om synskadades rätt till skriftspråk har frågat mig vad jag avser att göra för att synskadade ska få rätten och möjligheten till ett skriftspråk. Jag är väl bekant med den problematik tar upp. Under den senaste månaden har jag fått fyra skrivelser, bl.a. från , som beskriver problemet. Det är alla människors rätt att få tillägna sig ett skriftspråk och det är samhällets skyldighet att medverka till att var och en får det. Ett skriftspråk är grundläggande för utbildning och studier, i arbetslivet och för att i övrigt kunna delta i samhällslivet. Jag har för avsikt att bjuda in berörda myndigheter och organisationer för att diskutera hur det aktuella problemet kan lösas.
frs · GP12488 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:488 om flytten av har frågat mig om jag har planer på att stoppa flyttningen av från /, till /. beslutade att Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet () ska omlokaliseras från till (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Omlokaliseringen skulle vara genomförd . visade det sig att det inte är möjligt att genomföra omlokaliseringen till den tidpunkten. Bl.a. gäller att flyttningen måste genomföras i ett steg i stället för successivt som ursprungligen var planerat. Jag har redovisat detta i ett svar på en fråga av (fråga 2000/01:950). Genom en ändring av regleringsbrevet för Försvarsmakten uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att vidta förberedelser för att ha slutfört omlokaliseringen av till . I samma beslut uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att i årsredovisningen @ dvs. @ lämna en lägesredovisning avseende omlokaliseringen. anför i sin fråga att kostnaderna för flyttningen av skulle uppgå till 800@900 miljoner kronor. De uppgifter jag har fått från Försvarsmaktens högkvarter pekar på att den totala investeringskostnaden kommer att uppgå till . gör i sin fråga också gällande att det har kommit order om att besparingar ska göras på ca . I denna del vill jag hänvisa till vad jag svarade i en fråga om hemvärnets verksamhet (fråga 2001/02:478). Försvarsmakten har varit tvungen att vidta åtgärder för att komma i ekonomisk balans. Åtgärderna som beslutades av överbefälhavaren innebar en minskning i Försvarsmaktens verksamhet. De besparingar hänvisar till är inte besparingar utan en del av Försvarsmaktens interna planeringsprocess där förbandschefer anpassar sin verksamhet till beslutade ekonomiska ramar. beslutade om de ekonomiska ramarna för Försvarsmaktens verksamhet. Av detta beslut framgår att några nya besparingar inom försvaret inte är aktuella. Den inriktning avseende omlokaliseringen av som jag lämnade i svaret kvarstår, dvs. att det är viktigt att omlokaliseringen genomförs och på ett sådant sätt att verksamheten inte påverkas negativt.
frs · GP12489 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:489 om Posten AB:s försäljning av frimärken har mot bakgrund av Posten AB:s nya villkor för återförsäljare av frimärken frågat mig ifall jag avser att agera och ge nya direktiv till avseende servicen i landsbygden och glesbygden. har minskat den rabatt som återförsäljare får på inköpspriset av frimärken. Det finns dock inget hinder för t.ex. butiker eller kiosker att sälja frimärken utan att tecknat avtal om rabatt. Det är Posten och ledning som är ansvarig för beslut om försäljning av frimärken. Bolagets ändring av villkoren vid återförsäljning av frimärken får ses som en naturlig del av den löpande översyn bolaget gör av sina kostnader och intäkter. Enligt bolaget kommer besluten om vilka återförsäljare som ska erhålla rabatt beslutas lokalt. Tillgängligheten för kunderna kommer att vara styrande vid dessa beslut. satsar på ett nytt utvidgat servicenät, vilket kommer att bestå av ca 3 100 serviceställen tillsammans med samarbetspartners som OK/Q8, Ica, , Pressbyrån, m.fl. Vidare har bolaget genomfört en förändring och utvidgning av sortiment med förfrankerade kuvert och paketemballage. Det är för tidigt att uttala sig om dessa förändringars samlade effekt på servicenivån och möjligheten till inköp av frimärken i landet. Jag kan dock konstatera att vad avser möjligheten till inköp av frimärken i glesbygd så kommer lantbrevbärarna även fortsättningsvis att sälja frimärken till kund. För regeringen är det av vikt att postservicen i landet upprätthålls och är tillgänglig för alla. Jag kommer därför noga att följa utvecklingen av den servicenivå bolaget lämnar men ser inga skäl till att vidta några åtgärder.
frs · GP12490 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:490 om skatten på skidliftsverksamhet har frågat mig om jag avser att återkomma till med förslag om sänkt skatt på skidliftsverksamhet. Mervärdesskattesatsen för personbefordran sänktes från . anser att det är olyckligt att inte även skattesatsen för transport i skidliftar har sänkts till . Han anför att har skattesatserna för dessa tjänster följts åt. Avsikten med skattesänkningen på personbefordran var att kollektivtrafik och annan yrkesmässig trafik delvis skulle kompenseras för en samtidig höjning av dieselskatten. I det sammanhanget var det inte aktuellt att föreslå en sänkning av skattesatsen för transporter i skidliftar. Liksom andra delar av turistnäringen, såsom hotell- och campingverksamhet, är verksamhet avseende transport i skidliftar redan skattemässigt gynnad genom att få tillämpa den reducerade skattesatsen . Det är inte aktuellt att föreslå en ytterligare sänkning av skattesatsen på transport i skidliftar.
frs · GP12491 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:491 om vindkraftverk och flygsäkerhet har frågat mig om på vilket sätt jag avser verka för att fler vindkraftverk byggs utan att flygsäkerheten hotas. Det är naturligtvis av största vikt att höga byggnader, bland andra vindkraftverk, lokaliseras så att de inte medför fara för flygsäkerheten. Frågor av detta slag ska prövas av kommunen i samband med bygglovsprövningen enligt . För vindkraftverk på föreligger vidare prövningsplikt enligt . Vid denna prövning ska bl.a. säkerhetsfrågor bedömas. Vad gäller den civila flygfarten ska vid prövningen tillämpas de regler om hinderytor i anslutning till start- och landningsstråk som finns i bestämmelser för civil luftfart (BCL). Frågor om vindkraften och försvaret, bl.a. militär flygverksamhet, i samband med planering och bygglovsprövning behandlas i en skrift @ Försvarsmaktens deltagande i den fysiska planeringen @ som Försvarsmakten tillsammans med gav ut . Vid prövningen av vindkraftsetableringar läggs normalt stort vikt vid Försvarsmaktens synpunkter.
frs · GP12492 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:492 om försäljning av försvarsmateriel har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av erfarenheterna efter den första försäljningsomgången av överskottsmateriel. I mitt svar på frågan om försäljning av militär materiel påpekade jag att det regelverk som möjliggör försäljning av statens lösa egendom även gäller Försvarsmakten och att myndigheten således kan genomföra en affärsmässig försäljning av exempelvis övertaliga fordon. Försvarsmakten har i denna process beaktat de totala kostnaderna för avveckling, vilket inkluderar lagerhållning, bevakning, vidmakthållande och försäljningsomkostnader m.m. Den försäljningsmetod som tillämpades vid den första försäljningsomgången kommer att analyseras av Försvarsmakten och för att myndigheterna därefter ska kunna fatta beslut om fortsatt försäljningsmetod. Jag utgår från att myndigheterna vid detta beslut beaktar den helhetssyn som regeringens inriktning för skyndsam avveckling av övertalig materiel och affärsmässig försäljning kräver. Hur detta arbete fortskrider kommer jag sedan att få tillfälle att informera om mer i detalj i kammaren.