ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ1290 · 2002-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:90 om ryska fängelser har frågat hur jag avser försäkra mig om att mänskliga rättigheter stärks i med anledning av mitt uttalande om behovet av ett utlämningsavtal med landet. befarar att detta kan uppfattas som ett legitimerande av förhållandena i ryska fängelser. Orsaken till mitt uttalande har sin grund i de ryska asylsökande som begår brott i . Det ska tilläggas att det rör sig om ett avtal om överförande av straffverkställighet, inte ett utlämningsavtal. Jag delar uppfattningen att mycket återstår att göra i inom området mänskliga rättigheter. har fortfarande åtskilligt att leva upp till innan landet kan betraktas som en demokrati av västerländskt snitt i detta avseende. har ett starkt intresse i denna utveckling. Vi agerar både i våra bilaterala kontakter och i det multilaterala samarbetet inom och . Och nej, vi legitimerar inte förhållandena i de ryska fängelserna. Tvärtom samarbetar vi aktivt med ryska myndigheter. Inte minst har den svenska kriminalvården länge varit aktiv i olika internationella insatser för att förbättra standarden i fängelserna och öka kompetensen om mänskliga rättigheter. ingicks ett samarbetsavtal mellan och på det rättsliga området. Inom ramen för samarbetsprogrammet 2002@2003, under avsnittet seminarier och besöksutbyten, kommer ett flertal viktiga frågor inom det rättsvårdande området att diskuteras, bland annat system för straffverkställighet, iakttagande av europeiska standarder när det gäller mänskliga rättigheter, personalutbildning samt hälsofrågor inom kriminalvården. ska påpekas att när en svensk myndighet fattar beslut om överförande av straffverkställighet till ett annat land ska denna myndighet ta i beaktande under vilka förhållanden verkställigheten kan tänkas ske i den främmande staten. Förhållandena för verkställighet i den andra staten kan alltså utgöra en grund för att inte samtycka till ett överförande.
frs · GQ1291 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:91 om platsbristen inom kriminalvården har frågat mig om jag avser att undersöka möjligheten att inrätta en kriminalvårdsanstalt i . Det är riktigt att beläggningssituationen inom kriminalvården är besvärlig och att kriminalvården behöver inrätta fler platser. Kriminalvården har fått ett tillskott på för att kunna möta det ökade platsbehovet. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att kriminalvården ska tillföras ytterligare för samma ändamål. Fram planerar att inrätta ca 350 nya häktes- och anstaltsplatser. Regeringens styrning av kriminalvården sker på ett övergripande plan och det är därför ansvar att inom ramen för tilldelade medel besluta var i landet de nya platserna ska vara belägna.
frs · GQ1292 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:92 om ID-handling för representation Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för representanter att få diplomatiska . Enligt lagen om privilegier och immunitet i vissa fall (1976:661), åtnjuter främmande staters beskickningar och deras medlemmar immunitet och privilegier i enlighet med Wienkonvention om diplomatiska förbindelser. En förutsättning för att kunna etablera en diplomatisk beskickning i mening, och omfattas av lag, är att erkänner den främmande statsbildningen och har diplomatiska förbindelser med landet i fråga. Eftersom inte har erkänt som stat, har representanter i inte heller någon diplomatisk status. Svensk praxis är att utfärdade av UD i princip bara ges till organ och personer som åtnjuter privilegier och immunitet i någon grad. Eftersom varken representation (Mission in ) eller deras representanter i åtnjuter sådana rättigheter, har UD heller inte utfärdat "diplomatiska " till någon av dem. Detta är också den vanligaste praxisen inom EU.
frs · GQ1293 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:93 om folkgrupper i norra har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att internationellt uppmärksamma frågan om ökat självbestämmande för folkgrupperna assyrier/syrianer, kaldéer och andra etniska grupper i norra . Jag kan försäkra om att regeringen fortsätter att aktivt verka för att de mänskliga rättigheterna, inklusive etniska och religiösa minoriteters ställning i , respekteras. Detta gör vi bland annat inom ramen för EU och FN, liksom i våra bilaterala kontakter med olika irakiska företrädare. Skydd för mänskliga rättigheter i hela är centrala element i FN:s arbete med . Det gäller självfallet också de folkgrupper som frågeställaren avser. följer den politiska utvecklingen i mycket nära. Vi välkomnar den demokratiseringsprocess som inleddes i norra , och stöder på olika sätt den ekonomiska och sociala utvecklingen i området. Det är angeläget att alla minoriteter ges möjlighet att utöva sina mänskliga rättigheter, som till exempel rätten till ett eget språk och ett eget kulturliv. Den ser frågan om olika folkgruppers konstitutionella ställning i som en viktig demokratisk fråga för det irakiska folket. Hit hör bland annat frågan om rätten till självbestämmande. verkar i alla sammanhang för att ett demokratiskt styrelsesätt ska upprätthållas och respekteras. Det är vår fasta förvissning att ett demokratiskt samhälle bäst byggs när alla grupper har möjlighet att vara representerade.
frs · GQ1294 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:94 om islamofobi har frågat mig hur jag avser att agera för att motverka islamofobi och islamofobiska handlingar i världen. Regeringen arbetar aktivt för att motverka främlingsfientlighet och diskriminering av människor med muslimsk kulturbakgrund, både i och i övriga världen. Ett exempel är att inledde ett dialogprojekt med de muslimska länderna i . Ett annat exempel är boken klär vi granen @ möte med den muslimska kultursfären som tog fram och som har delats ut gratis till alla gymnasieskolor i , samt till invandrar- och ungdomsorganisationer. är att stärka dialogen mellan västvärlden och den muslimska världen, samt att skapa förståelse för, och minska, fördomarna mot människor med muslimsk kulturbakgrund. Boken har trycks i 250000 exemplar och har även översatts till arabiska och engelska. Ett annat resultat av det svenska engagemanget i dessa frågor är inrättandet av i . Institutet invigdes och har till uppgift att främja ökade vetenskapliga, kulturella och andra kontakter mellan och länderna i och . Institutet ska också utgöra ett forum för dialog mellan och . Det nya svenska centret vid generalkonsulatet i är också ett viktigt instrument i vår dialog med de muslimska länderna. Ännu ett initiativ i raden är det seminarium som , i samarbete med Centrum och , arrangerade , i syfte att belysa kvinnors roll i den muslimska världen, med särskilt fokus på mänskliga rättigheter och demokrati. Medverkade gjorde framstående kvinnor från , och . arbete för att förebygga islamofobi bedrivs även inom EU. På svenskt initiativ antog Barcelonaprocessens utrikesministermöte i ett handlingsprogram för dialogen mellan kulturer och civilisationer med särskild tonvikt på ungdom, utbildning och media. Som ett direkt resultat av detta initiativ har öppnat ett studentutbytesprogram kallat Tempus för partnerländerna vid . Inom EU pågår även förhandlingar om att upprätta ett nätverk av kulturinstitutioner runt för att stärka dialogen med de muslimska länderna. Även i detta arbete prioriteras ungdom, utbildning och medierna. tillhör de mest aktiva länderna i dessa förhandlingar, och deltar också i utformningen av ramen för EU:s dialog med såväl som med andra muslimska stater.
frs · GQ1295 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:95 om USA-attack i har, bland annat mot bakgrund av raketattacken i , frågat mig vad jag tänker göra i EU och FN för att förmå och dess president att respektera internationella fördrag om mänskliga, medborgerliga och politiska rättigheter som självt undertecknat. Det är en grundmurad svensk uppfattning att terroristbekämpningen måste respektera de mänskliga rättigheterna. Detta är också EU:s linje, vilket bland annat framhölls i den danske statsministern anförande i FN . Regeringens deklaration vid den utrikespolitiska debatten i betonade att och EU med kraft måste delta i kampen mot internationell terrorism, men att behovet att agera snabbt inte får medföra att den enskildes rätt kränks. I mitt tal inför framhöll jag att grogrunden för terrorismen successivt försvinner i stater där social rättvisa och respekt för de mänskliga rättigheterna råder. Vad gäller raketattacken i sade jag att den utgjorde en summarisk avrättning som strider mot de mänskliga rättigheterna. Jag framhöll också att alla individer måste behandlas enligt folkrätten, annars kan vilket land som helst börja avrätta personer som de anser vara terrorister. har alltid tagit avstånd från utomrättsliga avrättningar, oavsett var de har skett. Vi framhåller således i relevanta forum vår uppfattning att terroristbekämpningen måste respektera de mänskliga rättigheterna. Dessa utgångspunkter kommer även fortsättningsvis att vägleda deltagande i EU:s och FN:s arbete mot terrorism.
frs · GQ1296 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:96 om islamofobi i har frågat mig hur jag tänker agera för att motverka islamofobi och islamofobiska handlingar i . Jag har besvarat en liknande fråga av . Jag har då bland annat framhållit att stora delar av det generella arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering är tillämpliga även på företeelser som islamofobi. En viktig grund för att förebygga och motverka islamofobi utgörs således av en effektiv lagstiftning och rättsvårdande myndigheters tillämpning av denna samt av och Ombudsmannen mot etnisk diskriminerings generella arbete på detta område. Jag har vidare även redovisat sådana åtgärder som särskilt riktats mot islamofobi. klär vi granen @ möte med den muslimska kultursfären. Vad som kan tilläggas är följande: Kampen mot rasism, främlingsfientlighet, inklusive islamofobi, kommer att få fortsatt hög prioritet i regeringens arbete och inom berörda centrala myndigheters verksamhet. inrättas myndigheten för levande historia. Forumets uppdrag att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter bör ha betydelse för att förebygga och motverka bland annat islamofobi. En del av arbetet mot islamofobi handlar om att förändra människors föreställningar, attityder och värderingar. Ett sådant arbete kräver ett brett engagemang från hela samhället, inte minst från frivilligorganisationer. För att underlätta detta arbete kommer regeringen att avsätta medel dels för att underlätta etablerandet av ett fristående centrum mot rasism och andra former av intolerans, dels till projekt mot islamofobi och antisemitism. kommer att redovisa regeringens uppdrag att mot bakgrund av terroristattacken i belysa situationen för muslimer i liksom eventuella åtgärder som har vidtagits. Redovisningen bör kunna ge underlag för att bedöma om ytterligare åtgärder kan behövas på området.
frs · GQ1297 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:97 om mediecensur i kriget mot terrorism har frågat statsrådet hur regeringen avser att agera för att förmå den att inte inskränka mediernas möjlighet att bevaka, rapportera och kritisera den antiterroristinsatser. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den ryska duman har antagit ändringar i medielagen som bland annat innebär förbud mot återgivande av terroristers uttalanden i massmedierna och förbud mot redogörelser av den taktik som används vid terroristbekämpning. Därutöver har det ryska pressministeriet lagt fram förslag till rekommendationer för hur pressen bör arbeta vid extraordinära händelser. Rekommendationerna går i samma riktning som dumans lagändringar och ska diskuteras med en lobbygrupp bestående av inflytelserika mediechefer. Avsikten är att förmå branschen att utöva självreglering. Ryska journalistfacket anser att sådana rekommendationer, av legitimitetsskäl, måste utarbetas och antas av facket självt. Den åtgärder är utan tvekan färgade av gisslandramat i . Förändringarna har redan vållat debatt i . Från journalisthåll framhålls att den nya lagstiftningen och rekommendationerna inte enbart har tillkommit för att kontrollera rapporteringen av händelser som gisslandramat, utan också utgör ett sätt för den att förhindra insyn i vad som pågår i . De ryska myndigheterna, å sin sida, hävdar att de föreslagna ändringarna till viss del har hämtats från västlig presslagstiftning- och etik, samt att mycket i den nya lagstiftningen redan finns i den antiterroristlagstiftning som har antagits. För svenskt vidkommande är det viktigt att uppmärksamma hur den nya lagstiftningen genomförs i praktiken. Att strukturera samarbetet mellan medier och myndigheter får inte utnyttjas för godtycklig kontrollutövning av journalister och minskade möjligheter till rapportering från till exempel kriget i . Respekten för demokratiska fri- och rättigheter är en grundförutsättning för att och EU:s samarbete med ska kunna utvecklas. har länge, både bilateralt och genom EU, understrukit vikten av fria och oberoende medier för framväxten av ett demokratiskt samhälle. Frågan återkommer på dagordningen såväl vid toppmöten mellan och som i våra egna kontakter med företrädare för den , och vi kommer fortsätta att framföra vår oro över brister på detta område så länge det finns behov av att göra detta.
frs · GQ1298 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:98 om sjuksköterskor som en bristvara har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för sjuksköterskor som har fått sin utbildning i länder utanför EU/EES att få svensk legitimation. Sjuksköterskor som har utbildats inom EU/EES omfattas av ett direktiv som bygger på erkännande med automatik. Medlemsstaterna har åtagit sig att utforma utbildningen så att den ska uppfylla vissa minimikrav avseende antagningsvillkor, vilka ämnen som ska ingå, utbildningens längd samt att utbildningen till minst hälften ska vara praktiskt inriktad. För sjuksköterskor som har utbildats i länder utanför EU/EES och som har en fullbordad, eftergymnasial utbildning som bedöms likvärdig med svensk utbildning bereds tillfälle att genomgå kompletteringsprogram för att erhålla svensk legitimation som sjuksköterska. Programmet innehåller bland annat språkprov, kurs i samhälls- och författningskunskap, medicinskt kunskapsprov samt praktik. Gymnasieutbildade sjuksköterskor hänvisas till högskolan för komplettering av utbildningen varvid det då är högskolan som beslutar om hur kompletteringen ska ske och vilka krav som ställs på förkunskaper. Inom bedrivs, på uppdrag av regeringen, ett projekt med syfte att erbjuda kompletterande utbildning inom bristyrken för personer med utländsk högskoleutbildning. Inom projektet, som fortsätter , har sjuksköterskeutbildningen en framträdande roll. Planeringen av projektet sker i nära samverkan med , högskolor/universitet och parterna på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av den kritik som framförts mot kompletteringsprogrammen har tillsatt en utredare som ska se över språkprovets validitet och tillförlitlighet. En rapport ska avlämnas . har också inlett ett arbete med att se över ändamålsenligheten i den övriga kompletteringen. Styrelsen samråder i den delen med bland annat , olika yrkesorganisationer, , , och . Att få till stånd ett system som på ett enkelt och bra sätt tar till vara den resurs som utländsk vårdpersonal utgör är en viktig fråga. Jag kommer att noga följa de åtgärder som vidtagits, bland annat översyn av kompletteringsprogrammet och utesluter inte att ytterligare åtgärder från regeringen behöver vidtas.
frs · GQ1299 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:99 om specialistkompetens inom reumatologi har frågat mig om jag är beredd att stoppa ett förslag om borttagande av reumatologi som egen specialitet om förslaget inte skulle innebära en markant förbättring för landets reumatiker och därmed stödjas av reumatikernas organisationer. har fått i uppdrag att göra en översyn av de specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås för läkare. I uppdraget ingår också att göra internationella jämförelser i syfte att försöka uppnå större samstämmighet. Utifrån översynen ska föreslå de förändringar som är påkallade. Uppdraget ska redovisas till regeringen . har ännu inte redovisat sitt uppdrag. Jag har därför inte för avsikt att nu uttala mig i frågan utan avvaktar redovisning av uppdraget.
fr · GQ11220 · 2002-12-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:220 av de () till finansminister om skatterna för småhusägare Småhusägarna i har drabbats hårt av fastighetsskattehöjningarna . Särskilt hårt har människor med låga inkomster, bosatta i områden med höga taxeringsvärden drabbats. Många småhus har dessutom fått så stora höjningar av taxeringsvärdena att de även drabbas av förmögenhetsskatt. Enligt uppgift i visar en utredning av att den gröna skatteväxling som s tillsammans med v och mp inför kommer att slå hårt mot dem som bor i småhus. Hushåll i småhus förlorar upp till 1110kr , medan flerfamiljsboende vinner mellan 100 och 715kr på den föreslagna skatteväxlingen. Förklaringen är enligt utredningstjänsten att det är vanligt att värma småhus med el. I flerfamiljshus är det vanligast med fjärrvärme som endast till en mindre del baseras på olja. Vilka konkreta åtgärder avser finansministern att vidta för att fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och energiskatter inte ska medföra att människor tvingas flytta?
fr · GQ11221 · 2002-12-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:221 av () till försvarsminister om skogsbrandsflyget Många människor vistas runtom i våra marker. Friluftslivet och naturen är viktiga av många skäl och allemansrätten ska vi vara rädd om. innebär det en stor risk att det uppstår bränder när folk är oaktsamma. Enligt uppgift uppstår av skogsbränderna på detta sätt. Skogsbrandsflyget är viktigt, för att kunna ha en bra bevakning och skydda skog och natur. Larmas räddningstjänsten i sent läge blir naturligtvis räddningsinsatsen mer omfattande. Med ett tidigt larm och vägvisning till brandplatsen kan arbetsinsatsen minskas och skadorna begränsas. Reaktionerna över beslut att lägga ned skogsbrandsbevakningen har väckt mångas reaktioner och protester. "besparing", som angetts till 3 till , blir sannolikt en samhällsekonomisk kostnad. I kostade till exempel brandflyget ca . Detta måste, i sitt sammanhang, ses som marginella belopp. går ju in och hjälper kommuner om kostnaderna blir för höga. Då måste det väl vara bättre att lägga pengarna på förebyggande insatser i stället, som på brandflyget! Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att skogsbrandsflyget ska kunna fortsätta med sin viktiga uppgift.
fr · GQ11222 · 2002-12-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:222 av () till kulturminister om nationellt uppdrag till Säters Film- och Biografmuseum Film- och Biografmuseum i invigdes . har museet växt betydligt, både vad gäller yta och föremålssamling. Privatpersoner, organisationer, filmbranschen och har donerat stora samlingar. Sedan stora delar av Svenska Filminstitutets samlingar sålts eller kasserats har Film- och Biografmuseum i blivit en de facto nationell angelägenhet. Förutom samlingarna så inrymmer museet en biografsalong där ett femtiotal personer åt gången kan se på film och prova på biografstolar från olika epoker. Museet är öppet för allmänheten och i övrigt för grupper. Museet används också för utbildning. Museet är unikt, en stor nationell tillgång. 1995 tilldelades de en för kreativa insatser. Jag anser det vara en självklarhet att museet ska tilldelas ett nationellt uppdrag, och en möjlighet att samordna museiaktiviteterna på området i vårt land, samt utveckla internationella kontakter med utländska filmmuseer och arkiv. Med detta som bakgrund frågar jag om kulturministern avser verka för att Film- och Biografmuseum i tilldelas ett nationellt uppdrag.
fr · GQ11223 · 2002-12-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:223 av () till statsrådet om ökad kunskap om hedersrelaterat hot och våld Hundratals flickor i lever under hot. De finns där integrationspolitiken misslyckats och där segregerade områden växt fram. Där råder stor arbetslöshet och en känsla av utanförskap. Då växer hemlandets kultur sig allt starkare och man skapar sin egen lag och ordning, en stat i staten. Det tvingar dessa flickor, som självklart är lägst i denna hierarki, att leva ett dubbelliv. som arbetet med att förbättra mottagandet måste ske runtom i landet så måste alla de som finns här få chans att leva ett fritt liv i enlighet med svensk lag. Men för alla de flickor och hela familjer som behöver hjälp måste berörd personal på ett kunnigt och kompetent sätt se, stötta och inripa för att förhindra ytterligheter som könsstympning, tvångsgifte och mord. Därför är det av stor vikt att det finns en tydligt samlad kunskap på området som kan ligga till grund för att utbilda personal inom skolan, det sociala, polisen och rättsväsendet och att det kommer berörd personal till del. Vad avser integrationsministern göra för att utbilda berörd personal samt öka deras kunskap kring hedersrelaterat hot och våld?
fr · GQ11224 · 2002-12-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:224 av () till statsrådet om vägutbyggnader i / generaldirektör har sagt att de pengar fått av regeringen/endast räcker till underhåll och drift av befintligt vägnät. Detta uttalande har naturligtvis skapat reaktioner i där bland annat två stora vägbyggen finns och som hotas av senareläggning. Det är den numera nästan "världsberömda" Salaproppen, med både omfattande tung trafik och all "turisttrafik" till och från och dels sträckan Falun@Ornäs. Vi moderater har tidigare i pekat på att befintliga väganslag inte kommer att räcka för en tillräcklig utbyggnad av vårt vägnät. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att nämnda vägbyggen ska komma till stånd genom att se till att ytterligare resurser tillförs ?
fr · GQ11225 · 2002-12-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:225 av () till statsrådet om handläggningstider I vårt land förs ofta en debatt om invandrares rätt att stanna i landet eller ej. Den debatten rör ofta barn, ofta i kombination med att barnen bedöms ha större möjligheter till sjukvård här än i sitt hemland. En annan kategori är de invandrare som varit i utan att ha varit gömda. Ofta har dessa personer kommit in i samhället @ sedan kommer staten, efter lång handläggningstid, och vill utvisa dessa personer. Jag är fullt medveten om att vi inte kan eller ska diskutera enskilda personer. Men låt mig ta "fallet X", en person boende i mitt hemlän . Han driver numera egen rörelse, han betalar skatt och har skaffat sig svenskt körkort. Han har varit i . Han är sammanboende och vid senaste valet fick han också rösta. Men utvisningshotet finns och folket i hans hemkommun, , där X har sin rörelse har engagerat sig i fallet och skrivit protestlistor för att X ska få stanna och jobba vidare i . Folk reagerar på att det tar så att komma fram till beslut och att en person som kommit in i samhället utvisas. Det är inte rimligt att vi har handläggningstider och där "etablerade" personer ska utvisas. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att handläggningstiderna kraftigt kortas ned?
fr · GQ11226 · 2002-12-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:226 av () till socialminister om antalet specialistgrenar inom sjukvården Enligt vad jag erfarit pågår just nu ett arbete inom om förändring av antalet specialistgrenar inom sjukvården. Ett förslag om förändring lär komma till snart. Det jag också har fått veta är att man hyser oro, att regeringen sedan kommer att fatta beslut om en eventuell förändring, utan att förslag om detta behöver läggas till . Eftersom fattat beslut om olika prioriteringsgrupper inom sjukvården, anser jag att det är av största vikt att ett evenuellt förslag om framtida specialistförändring beslutas av , och inte av regeringen. Mot bakgrund av att kommande förändring kan komma att påverka sjukvårdens möjligheter att efterleva beslut om prioriteringsgrupperna frågar jag: Avser ministern att låta en eventuell kommande förändring av antalet specialistgrenar inom sjukvården beslutas av ?