ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12665 · 2002-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:665 om åtgärder för att stryka svenskar från FN:s terrorlista har frågat justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att via andra kanaler än de genom försöka förmå att få de tre svenskarna strukna från sanktionslistan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. UD har utan att ta ställning i skuldfrågan erbjudit sig att hjälpa svenskarna och deras juridiska ombud genom att förmedla kontakter med , bl.a. för att erhålla dispens samt bistå med råd om hur en sådan dispensansökan ska utformas. Regeringen har vidare förmedlat en framställan från advokaterna om att de tre svenska medborgarna måtte avföras från listan. Sedan detta avvisats av tre av sanktionskommitténs medlemmar har regeringen begärt att sanktionskommittén prövar frågan på saklig grund. beslutade säkerhetsrådet att anta resolution . I denna ges i uppdrag att regelbundet uppdatera namnlistan på grundval av "relevant information" från FN:s medlemsstater. Den ståndpunkt är att därmed endast personer som uppfyller väl definierade kriterier ska föras upp på FN:s lista. Kriterierna bör bl.a. innebära att ett beslut ska ha fattats av en behörig myndighet beträffande de personer, grupper eller organisationer som avses. Denna ståndpunkt har framförts av svenska regeringsföreträdare såväl till EU-kretsen som till sanktionskommittén och FN:s generalsekreterare. Parallellt med detta fortsätter regeringens ansträngningar för att få till stånd relevanta kriterier och procedurer för FN:s sanktionskommittéer samt att inrätta möjlighet till överklagande och omprövning, i syfte att bättre tillvarata individens rättigheter vid beslut om individriktade sanktioner. Svenskarnas juridiska ombud kommer att besöka både företrädare för administrationen i och för i .
frs · GP12666 · 2002-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:666 om polisen i har frågat mig om jag är beredd att medverka till att i får ersättning för de merkostnader som uppkom i samband med . Jag svarade på en fråga med samma innehåll av . Mitt budskap då precis som är att det system som innebär att svarar för medelsfördelningen till och övriga polismyndigheter kommer att gälla även fortsättningsvis. Polisen kommer i sitt budgetunderlag redogöra för sin bedömning av de totala resursbehoven. Därefter tar vårens budgetarbete vid och i samband med detta kommer regeringen att göra en bedömning av polisens totala resursbehov i ett helhetsperspektiv. I det sammanhanget kommer naturligtvis även bedömning av resursbehovet med anledning av händelserna i att beaktas. Jag är medveten om att kravallerna i var av ett slag vi varit med om. Polisinsatsen var därför extraordinär och även förenad med stora kostnader, vilket har lett till att den ekonomiska situationen för i är allvarlig jämfört med övriga polismyndigheter. Det ackumulerade underskottet vid utgången av 2001 har av myndigheten beräknats till ca . Jag har fått berättat för mig att den ekonomiska situationen var allvarlig även och att anledningen till underskotten inte enbart är kommenderingen utan även att löneökningarna har varit höga. i har fått stora anslagsökningar. Myndighetens resurstillskott enbart för uppgår till exklusive ersättning för pris- och löneomräkning. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. bedrivs polisutbildning såväl vid i som vid universiteten i och . Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det 2004 finns 17 000 poliser. Den stora satsning som regeringen har gjort på polisen har lett till att polisen enligt den till regeringen senast inkomna prognosen hade ett överskott på ca vid utgången av 2001. De resurser som polisorganisationen har tilldelats har således varit tillräckliga för att finansiera både det underskott som fanns vid och den totala kostnaden för polisverksamheten inklusive kostnaden för bevakning av .
frs · GP12667 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:667 om skyddet av i har frågat vilka initiativ jag avser att ta för att skydda världsarvsområdet i . i Tanumsområdet är ett enastående exempel på bronsålderskonst av högsta kvalitet och ett unikt vittnesbörd om livet under europeisk bronsålder. Utöver framhåller kulturlandskapet som ett centralt motiv för skydd enligt Unescokonventionen. Konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv förutsätter att anslutna nationer har fullgod organisation och lagstiftning för att kunna ta hand om de egna objekten på . Den svenska lagstiftningen inom relevanta områden som kulturmiljö, miljö- och naturvård uppfyller således konventionens krav. Genom att ratificera världsarvskonventionen har åtagit sig att bevara de värden som motiverar de svenska områdenas världsarvsstatus. Regeringen har givetvis inte för avsikt att frångå detta åtagande och riskera att hamna på svarta lista. Enligt reglerna i 17 kap. är det regeringen som prövar tillåtligheten av nya större vägar. I en ansökan om sådan tillåtlighet ska alltid ingå en miljökonsekvensbeskrivning som belyser den planerade verksamhetens konsekvenser för bl.a. kulturmiljön. Vid regeringens prövning avgörs om den planerade verksamheten är förenlig med bestämmelser. Regeringen har inte fått in någon ansökan om tillåtlighet enligt 17 kap. avseende nu aktuell del av väg E 6. Jag kan inte föregripa regeringens kommande ställningstagande av ärendet genom att uttala mig i frågan. Det är dock, enligt min bedömning, självklart att kulturmiljöaspekterna måste väga tungt vid den kommande prövningen av ansökan.
frs · GP12668 · 2002-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:668 om polisens prioriteringar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den av fastslagna inriktningen av prioriteringar för polisen ska kunna genomföras. Av frågan framgår att syftar på den inriktning som anges i budgetpropositionen för . Regeringen styr polisens arbete på flera sätt, bl.a. i form av ekonomisk styrning och regelstyrning. Styrningen sker både genom dokument och genom en dialog mellan och . är ett av de viktigaste styrdokumenten. I regleringsbrevet för har fått i uppdrag att redovisa de åtgärder som har vidtagits för att vidareutveckla och sprida det problemorienterade arbetssättet. Av redovisningen ska framgå bl.a. vilka åtgärder som har vidtagits för att närpolisen ska bli basen i polisverksamheten. Det ska också framgå vilka åtgärder som har vidtagits för att erfarenheter från polisens lokala brottsförebyggande projekt ska tas tillvara i utvecklingsarbetet och finnas tillgängliga för alla polismyndigheter när nya projekt planeras. Uppdraget ska redovisas . slutredovisade sin granskning av närpolisen. redovisade sina överväganden och de åtgärder som har vidtagits med anledning av rådets slutredovisning. har vidtagit åtgärder på flera områden. Det gäller bl.a. underrättelsebaserat polisarbete, metodutveckling inom brottsutredningsverksamheten och utbildningsfrågor. Det är också viktigt att polisen har tillräckliga resurser för att kunna arbeta i enlighet med statsmaktens intentioner. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. bedrivs polisutbildning såväl vid i som vid universiteten i och . Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det 2004 finns 17 000 poliser. Som nämner är det som fördelar resurserna mellan polismyndigheterna. Fördelningen sker efter en budgetdialog mellan rikspolischefen och länspolismästaren.
frs · GP12669 · 2002-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:669 om stöld har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att avskaffa brottsbeteckningen snatteri. har ställt frågan mot bakgrund av ett mål i en domstol där frågan om ett brott skulle rubriceras som snatteri eller stöld diskuterades utifrån det tillgripnas värde. Som ger uttryck för i sin fråga har i praxis, främst vid butikstillgrepp, värdet av det tillgripna ofta varit av avgörande betydelse för om brottet ska betecknas som stöld eller snatteri. Det bör emellertid framhållas att frågan om ett stöldbrott är att anse som ringa och till följd därav ska rubriceras som snatteri inte ska bedömas bara med hänsyn till värdet av det tillgripna utan också med beaktande av övriga omständigheter vid brottet. Ett tillgrepp av egendom med ringa värde kan sålunda bedömas som stöld om omständigheterna i övrigt är försvårande, t.ex. om tillgreppet skett genom inbrott. Snatteri utgör en väl inarbetad och känd brottsbeteckning, som har funnits . Att enbart slopa denna utan att göra någon annan ändring av straffbestämmelsen ser jag inte som något ändamålsenligt. Jag är därför inte beredd att verka för den åtgärd som föreslår.
frs · GP12671 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:671 om kontroll av temperatur i kyl- och frysutrymmen har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon avser att vidta för att åtgärda kontrollen av temperaturer i kyl- och frysutrymmen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Livsmedelstillsynen i bygger på egenkontrollprogram för företagen, vilka utformas och följs upp av tillsynsmyndigheterna. Egenkontrollprogrammen bygger på att företagen dokumenterar sitt arbete med hantering av livsmedel. Dokumentationskravet är generellt och är inte uttryckt särskilt för kyl- och frysanläggningar. reglerar vid vilken temperatur olika typer av livsmedel ska förvaras. Regler finns för såväl kyl- som frysförvaring. I finns också regler om utformningen av livsmedelslokaler för kyl- och frysförvaring liksom vilka krav som ställs på den som hanterar livsmedel yrkesmässigt. Det är angeläget att företagen uppfyller sina åtaganden i egenkontrollprogrammen, i synnerhet dokumentationskravet. Dokumentationskraven i egenkontrollprogrammen måste anpassas till anläggningens art och vilken typ av livsmedel som ska förvaras där. Något generellt krav på vilken utrustning och metod som ska användas vid dokumenteringen kan därför inte ställas.
frs · GP12672 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:672 om närradion som kunskapsförmedlare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att närradiolagen inte ska utestänga människor från kunskapsgivande information. Syftet med närradion är att vara en ortsbunden föreningsradio med utrymme för olika åsikter och intressen. Huvudregeln för sändningar i närradion är att tillståndshavarna endast får sända program som producerats särskilt för den egna verksamheten. Det råder således i huvudsak ett förbud mot sändning av centralproducerat programmaterial, det s.k. riksförbudet. utvidgades det dåvarande undantaget från riksförbudet och tillståndshavarna fick under vissa förutsättningar rätt att sända program som är centralproducerade eller sänds av flera tillståndshavare under . Bestämmelsen om det s.k. riksförbudet har funnits sedan närradion introducerades och tillkom för att motverka nätverkssändningar. Regeringen underströk också i samband med att reglerna för närradion ändrades 1998 (prop. 1997/98:77, s. 23) att riksförbudet utgör en nödvändig avgränsning mot lokalradion och kommersialismen. har uppmärksamhet riktats mot att det bl.a. förekommer att föreningar som får sändningstillstånd för närradio har för avsikt att sända program utan, eller med begränsad, anknytning till det lokala föreningslivet. En sådan utveckling skulle kunna leda närradion bort från att vara en lokal föreningsradio med utrymme för olika åsikter. En ytterligare utvidgning av undantaget från riksförbudet skulle kunna verka i samma i riktning genom att förutsättningarna att sända centralproducerade program ökar. Regeringen har uppdragit åt Radio- och att bedöma hur närradion uppfyller syftet att vara en lokal föreningsradio utan kommersiella intressen (Ku2001/2829/Me). Uppdraget ska redovisas . Det finns självfallet program, t.ex. kunskapsgivande information, som skulle vara värda att sända i större omfattning än vad som är möjligt i närradion. Mot bakgrund av utvecklingen inom närradion bedömer jag emellertid att möjligheten att sända centralproducerade program inte bör utvidgas. Det viktigaste är i stället att värna om den mångfald i lokal informations- och kunskapsförmedling som sändande föreningar på olika orter står för.
frs · GP12673 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:673 om har frågat statsminister om vilka åtgärder han avser att vidta för att inte sätta det svenska folket i skuld genom en kreditgaranti åt . Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har till överlämnat en proposition om ett bemyndigande att mot en riskavspeglande avgift utfärda en kreditgaranti till . I samband med propositionen har också framställt förnyade krav på , som innebär att bolaget ska genomföra en omstrukturering och koncentrera sig på kärnverksamheten samt minska risktagandet. har som framgår av fråga ännu inte beslutat om propositionen. Det finns därför heller ingen anledning att föregå riksdagsbehandlingen av frågan.
frs · GP12674 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:674 om statliga jobb i har frågat mig vad jag avser att göra för att uppfylla statens löfte så att ytterligare 130@140 statliga jobb etableras i . är en av de prioriterade försvarskommunerna. har regeringen, främst genom den s.k. Omställningsgruppen, tillsammans med bl.a. kommunerna, bedrivit ett intensivt arbete med att utforma program för en långsiktig, stark utveckling, vilket är ett av huvudsyftena med regeringens uppdrag. Som en del av programmen ingår bl.a. att etablera det antal statliga arbetstillfällen som regeringen angett i sin skrivelse till . Etablering av statliga arbetstillfällen bör ske med omsorg, bl.a. eftersom en verksamhet så väl som möjligt bör passa in i kommunens planerade utveckling och näringslivsstruktur. Det är därför glädjande att regeringen fattade ett antal beslut som ger nya statliga arbetstillfällen i . Besluten innebär bl.a. tillskapandet av ett centrum för modellering och simulering för försvarets materialförsörjning samt av ett nationellt centrum för statistikförsörjning och olycksuppföljning i regi. Vidare har regeringen fattat beslut om att låta bygga upp en forsknings-, utvecklings- och utbildningsmiljö inom vissa profilområden i och beviljat kommun bidrag till delfinansiering av tre utvecklingsprojekt inom nämnda profilområden. Förutom de 10@20 arbetstillfällen som förlägger i beräknas dessa åtgärder sammantaget innebära att regeringens utfästelse till är uppfylld.
frs · GP12675 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:675 om tillverkning av järnvägsräls har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bibehålla rälstillverkningen i . Bakgrunden till frågan är att i , som är ett helägt dotterbolag till och som var den enda rälstillverkaren i , försattes i konkurs . Eftersom Inexas verksamhet i har varit betydelsefull för regionen och landet utifrån flera utgångspunkter har jag och mitt departement varit djupt engagerade i arbetet med att försöka hitta olika rekonstruktionslösningar. Tyvärr har det emellertid, trots mycket enträgna och kraftfulla försök, inte varit möjligt att hitta en hållbar lösning. har beslutat om en planeringsram för järnvägsinvesteringar på för perioden 2004@2015. Det innebär, precis som framhåller, att behovet av att upphandla järnvägsräls kommer att öka. Det är naturligtvis mycket beklagligt att Inexa, som svarade för två tredjedelar av rälsinköp, har försvunnit som möjlig leverantör. Vad gäller de framtida förutsättningarna för rälsproduktion i , liksom för all annan verksamhet i näringslivet, gäller att regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringarna. Den syftar främst till att skapa goda generella villkor för företagande så att samlade kunnande, kapital och övriga tillgångar utnyttjas på bästa sätt. Regeringens arbete bygger således i första hand på att skapa goda basvillkor för alla branscher.
frs · GP12676 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:676 om pollettering av cyklar på tåg har frågat mig vilka ätgärder jag tänker vidta för att underlätta och stimulera så att cykel kan tas med på tåg. En utgångspunkt i den svenska transportpolitiken är att interregional kollektivtrafik ska ske på kommersiella grunder. I detta ligger även att operatörerna självständigt bestämmer utbud och service med utgångspunkt i efterfrågan. Staten har ingen möjlighet att direkt påverka den kommersiella trafiken. Om det inte är möjligt att bedriva viss trafik på kommersiella grunder kan staten besluta att trafiken ska upphandlas om den är transportpolitiskt motiverad. Rikstrafiken är den myndighet som har till uppgift att göra en bedömning av vilken interregional persontrafik som staten av transportpolitiska skäl ska upphandla. Rikstrafiken ska i detta arbete även definiera vilka kvalitetskrav som ska ställas i upphandlingen. Jag vet att man inom Rikstrafiken är medveten om denna fråga och att man i olika sammanhang diskuterat hur man ska kunna ta med cyklar på tåg.
frs · GP12677 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:677 om dammbygget i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att dammbygget som planeras i Bujagali inte ska finansieras delvis genom svenskt bistånd. Det aktuella dammbygget utgör en del av ett planerat vattenkraftverk som ska byggas i floden i sydöstra . Kraftverket i Bujagali är en betydelsefull satsning för att öka landets egen energiproduktion. bedriver en framsynt utvecklingspolitik fokuserad på att minska landets fattigdom. I sin utvecklingsstrategi ger landet hög prioritet till att nå en förbättrad nationell elförsörjning. saknar tillräcklig kapacitet att generera elkraft vilket innebär återkommande ransoneringar. arbetar därtill på en ambitiös strategi för elektrifiering av landsbygden. Denna satsning ska genomföras med finansiering från och till viss del Sida. har åtskilliga studier gjorts för att utröna de bästa alternativen för energiförsörjning. Andra energikällor har visat sig vara antingen mindre miljövänliga eller avsevärt dyrare för konsumenterna. Att utnyttja Nilens vatten har bedömts vara den bästa energikällan vad gäller kraftförsörjning . Tillgång till inhemsk energiproduktion baserad på vattenkraft anses utgöra ett viktigt inslag för att upprätthålla den ekonomiska tillväxt landet behöver. Den miljökonsekvensanalys som ligger till grund för bedömningen av miljöaspekterna är gjord av företagen ., och WS/Atkins Epsom, . Analysen har godkänts av enligt landets nationella regelverk, IFC/och . World Commission on Dams har tagit fram generella rekommendationer om hur frågor som folkligt deltagande och inflytande, beaktande av utbyggnadsalternativ m.m. bör hanteras vid dammbyggen. Det är IFC/IDA:s bedömning att dessa rekommendationer i princip har följts. Berörda familjer kommer enligt kontraktet att flytta till nya bättre bostäder med mer mark . Kompensation utgår för förlorad mark, byggnad eller skörd. Företaget avsätter också resurser för att stärka turismen i området. Enligt undersökningar kommer fisken i inte att nämnvärt påverkas. När frågan behandlades i var enigt med de övriga länderna i den nordisk-baltiska valkretsen om att rösta för förslaget att ge världsbankslån till projektet. I det fall det blir aktuellt att besluta om svenska biståndsmedel för att bidra till finansieringen av Bujagalikraftverket kommer givetvis projektets miljökonsekvenser att prövas mer ingående, liksom de allmänna förutsättningarna för biståndet till .
frs · GP12678 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:678 om UNHCR:s finansiering har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att och övriga EU-nationer ska ta ett större ekonomiskt ansvar när det gäller UNHCR. Låt mig börja med att säga att jag delar uppfattning att fler länder borde ta ett större ansvar för UNHCR:s finansiering. UNHCR har ett unikt globalt mandat att skydda och bistå flyktingar och bör genom en så bred givarbas som möjligt vara, för att använda flyktingkommissarien egna ord, en "äkta multilateral" organisation; en organisation som hela det internationella samfundet känner och tar ett ansvar för. UNHCR har haft problem med underfinansiering. En av Lubbers första åtgärder som ny flyktingkommissarie blev därför att anpassa UNHCR:s verksamhet och organisation till tillgängliga resurser och söka nya finansieringskällor, bl.a. genom en breddning av givarbasen och genom att uppmuntra icke-traditionella givare, såsom den privata sektorn. Resultatet av dessa reformer är att omfattningen av UNHCR:s verksamhet har minskat genom en koncentration till dess kärnverksamhet. Budgeten för har således minskat jämfört med , från till . Man har med detta, enligt flyktingkommissarien, nått lägsta acceptabla nivå på verksamhet och budget. har UNHCR:s budget till 60@70 % finansierats av de fem största givarna (, , kommissionen, och ). Enligt en formel som Lubbers gärna använder sig av för att åskådliggöra hur snedfördelat det ekonomiska ansvarstagandet för UNHCR är, skulle alla länder kunna bidra med per capita. är det bara en handfull länder som lever upp till det kravet (de nordiska, , och ). Bland de länder som enligt flyktingkommissariens formel skulle kunna bidra betydligt mer återfinns ett antal större EU-länder, såsom t.ex. och . UNHCR försöker på olika sätt förmå dessa länder att öka sina bidrag. stöder flyktingkommissariens reformarbete. Vid mitt möte med flyktingkommissarien i konstaterade vi vår gemensamma syn på behovet av att bredda givarbasen och förmå givarna, icke minst vissa av EU:s medlemsländer, att ta ett större ansvar för finansieringen av UNHCR:s budget. Det gemensamma bidrag som EU ger genom kommissionen var nere på en, jämfört , kraftigt sänkt nivå; . höjdes dock bidraget igen, till . var bidragen från såväl kommissionen som andra givare i faktiska tal avsevärt större, eftersom UNHCR:s behov på grund av då var extraordinära. Kommissionen och UNHCR har aktivt sökt ett närmare samarbete, vilket uppmuntrar. Frågan om ett närmare och bättre samarbete mellan EG/EU och FN är för högt prioriterad och samarbetet mellan EU och FN-organen tog flera steg framåt under det svenska EU-ordförandeskapet. är UNHCR:s fjärde största givare. Vi ger ett i princip obundet stöd som erbjuder UNHCR en hög grad av förutsägbarhet och flexibilitet i sin planering. Vi uppmanar ständigt andra länder att ta ett större ekonomiskt ansvar för UNHCR. Vi kommer att fortsätta göra så, till stöd för flyktingkommissariens nödvändiga ansträngningar att få god ordning på UNHCR:s finansiella situation och öka antalet bidragsgivare så att organisationen har resurser att utföra sitt mycket betydelsefulla uppdrag.
frs · GP12679 · 2002-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:679 om nationellt rovdjurscentrum har frågat jordbruksministern när regeringen avser att lägga fram förslag om var ett rovdjurscentrum ska placeras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som påpekar behandlade frågan om ett rovdjurscentrum. Utgångspunkten för utredningens förslag var att använda någon eller några av befintliga anläggningar. Utredningen fann det dock inte moget att närmare ange var ett eller flera sådana rovdjurscentrum skulle inrättas, eller omfattningen av statligt stöd för verksamheten. Regeringen konstaterade i sin proposition om en sammanhållen rovdjurspolitik att den verksamhet som skulle kunna vara aktuell att stödja vid ett rovdjurscentrum på olika sätt har koppling till informationsverksamhet. I det uppdrag som regeringen gett till med anledning av ställningstagande till propositionen ingår att redovisa förstärkta informationsinsatser om stora rovdjur. I det sammanhanget ska verket särskilt ange vilken roll ett rovdjurscentrum kan spela samt vilka resurser som behövs för att upprätthålla en kontinuerlig informationsverksamhet. Verket ska redovisa denna del av sitt uppdrag . Jag finner det lämpligt att avvakta redovisning innan ställning kan tas till lokalisering och finansiering av ett eller flera rovdjurscentrum.