ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111501 · 2002-08-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1501 av () till näringsminister om marknadsföring av Vin & Sprit AB Vin & Sprit är helägt av svenska staten med motiveringen att det är viktigt att staten ser till att svensk alkoholpolitik är etiskt riktig. Bolaget marknadsför nu enligt uppgift brännvinet på den amerikanska marknaden med hjälp av alkoholpartyn på nattklubbar i sambarbete med tidningen . Mot den bakgrunden måste man fråga sig om ett helstatligt bolag ska bedriva affärsverksamhet med hjälp av nattklubbar och avklädda kvinnor. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att garantera att statligt ägda bolag uppfyller högt ställda etiska krav, också i den utländska affärsverksamheten?
fr · GP111502 · 2002-08-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1502 av () till försvarsminister om brandflygets framtid Brandflyget har spelat en viktig roll när det gäller att upptäcka bränder i svenska skogar. har beslutat att upphöra med denna verksamhet och har en remiss ute med olika förslag till alternativt huvudmannaskap. Ett alternativ är att skogsägarna själva ska stå för brandflygets verksamhet. Staten avser på så sätt att nedrusta på ännu ett område som berör människors gemensamma grundläggande trygghet. Min fråga till ministern blir därför: Avser försvarsministern att bifalla förslag att brandflyget inte längre ska vara ett statligt ansvar?
fr · GP111503 · 2002-08-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1503 av () till försvarsminister om sårbarheten vid naturkatastrofer har återigen oväntade skyfall lamslagit delar av landet. kommun drabbades så hårt att inte bara en stor del av vägnätet blev oframkomligt utan även @ och det måste anses vara det mest allvarliga @ telekommunikationerna slogs ut. Inte bara det markbundna nätet utan även mobiltelefonin och larmfunktionerna sattes ur funktion. I grannkommunen har sedan ovädret ännu olika teleabonnenter inte fått sina kommunikationsmöjligheter tillbaka. Det är uppenbart att sårbarheten är stor och beredskapen för snabba motåtgärder otillräcklig. Vilka åtgärder avser försvarsministern att initiera för att minska den nu ånyo ådagalagda sårbarheten?
fr · GP111504 · 2002-08-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1504 av () till justitieminister om polismän som dömts för kvinnomisshandel har gått igenom polisens personalansvarsnämnds beslut gällande polismän som dömts för kvinnomisshandel. I denna undersökning framgår det att personalnämnden i ett flertal fall kommit till annat ställningstagande än domstolen. Att den myndighet som har folkets förtroende att sköta lag och ordning inte följer domstols beslut i sina ställningstaganden är ytterst förvånande och djupt oroande. I undersökningen framgår det också att poliser som dömts för misshandel har placerats på befattningar som just tar hand om misshandlade kvinnor när de söker hjälp hos polisen. Det förekommer även att dömda personer arbetar som utredare av familjevåld. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att misshandlade kvinnor inte ska behöva riskera att möta en för kvinnomisshandel dömd polisman?
fr · GP111505 · 2002-08-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1505 av () till näringsminister om telekommunikationsproblem har många frågor rörande pågående utveckling av telekommunikationerna diskuterats. Det gäller frågan om strålningsrisker med mobilstationer, aviserade avtalsbrott rörande 3G-utbyggnadstiden, bredbandsutbyggnadens avstannande m.m. Dessvärre är problemen också ganska stora rörande den äldre telefonin. Näringsministern har talat om att det "gått snett" i utvecklingen med posten, men att det gått bra med telefonin. Både i normala situationer och i samband med oväntade naturkatastrofer upplever dock abonnenter och anställda inom de bolag, som en gång utgjorde , att det är stora problem. Ett i stora delar av landet föråldrat och "lappat" telenät och oklara och omotiverade ansvarsgränsdragningar mellan inom området verksamma företag, och bristande kommunikation dem emellan, skapar irritation för både anställda och kunder @ för de sistnämnda dessutom problem som negativt påverkar deras verksamhet. Staten är fortfarande såväl majoritetsägare för som huvudansvarig för teletrafiken. Det ansvaret borde leda till snara åtgärder för att säkra infrastrukturen inom teleområdet och förhindra kommande kollaps. Med anledning av det anförda får jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka snabba åtgärder ämnar näringsministern initiera för att säkra en nödvändig och bättre utveckling för telenätet i ?
fr · GP111506 · 2002-08-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1506 av () till näringsminister om nedläggning av Fredriksbergstvätten i kommun drabbas av ett hårt dråpslag när tvätteriföretaget i lägger ned sin verksamhet, vilket man aviserar göra , en verksamhet som med regionalpolitiska motiv lokaliserades till 1979. ägs anläggningen av . Direkt och indirekt berörs 200 personer, varav är kvinnor, av nedläggningen. För en ort med ca 800 innevånare, i ett redan drabbat område, blir nedläggningen självfallet mycket kännbar. Kommunledningen i har tillsammans med andra myndigheter och berörda agerat på olika sätt för att mildra effekterna av Fredriksbergstvättens nedläggning. De har också i skrivelse, daterad , aktualiserat frågan hos regeringen. Bl.a. framförs behovet av statliga insatser för nyetableringar och ersättningsarbeten i . Min fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av den aviserade nedläggningen av Fredriksbergstvätten?
fr · GP111507 · 2002-08-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1507 av () till näringsminister om infrastrukturen i sydöstra Infrastrukturen i sydöstra riskerar eftersläpning. Den kommande utvecklingen med nya medlemsländer i EU, som och andra centraleuropeiska länder, kommer att medföra att trafiken avseende såväl gods- som persontransporter ökar över Ystads hamn @ i synnerhet de transporter som ska vidare norrut mot . Att då ta vägar via E65, över och vidare E6/E4 innebär en ökad körsträcka jämfört med vägförbindelser som väg 13 norrut från , via och till E4. Med hittillsvarande satsningar som sker i västra , förstärks denna utveckling om inte sydöstra infrastruktur också utreds mer genomgående. Det är viktigt att detta sker för att möta de ändrade trafikflöden, som uppstår vid mot . Om den ökande trafiken tar de bättre vägarna över , kommer trafik- och miljöproblem att uppstå i västra för den genomgående trafiken från mot och i övrigt. Därför måste en förstärkning i vägnätet norrut, som väg 13, från ske och planering redan nu påbörjas. Då kan Ystads hamn utnyttjas än bättre som brobyggare mot det nya EU och inte väljas bort för att infrastrukturen snedvrider konkurrensen för den framtida logistiken. Detta gagnar hela landets utveckling. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att sydöstra infrastruktur utreds mer ingående?
fr · GP111508 · 2002-08-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1508 av () till näringsminister om vägsatsning i Det finns en stor samstämmighet i , och bland allmänheten och näringslivets folk, att vår vägstandard bör upprustas. Det gäller såväl kapaciteten som kvaliteten. Det gäller de stora vägstråken, men det gäller också att säkra andra transportleder. En av de mest olycksdrabbade vägarna i är , avsnittet Borås@Ulricehamn@Jönköping. Enligt massmedierna så utlovades från regeringens sida pengar till att starta bygget av en av landets mest olycksdrabbade vägar. Dessutom har numera meddelats att eventuella överklaganden var undanröjda och den typ av invändingar inte längre skulle vara relevanta. I har regionen upprättat en infrastrukturplan som tillgodoser såväl kollektivtrafiken som vägnätets upprustning. till de stora vägarna gäller det utöver även vägstråken 44 Trollhättan@Uddevalla, 45 genom Älvdal och Värnersborg samt E20, särskilt avsnittet Alingsås@Mariestad. Alla dessa vägar är i stort behov av upprustning för att klara såväl näringslivets behov, allmänhetens nyttoresor och den totala trafiksäkerheten. Det är makabert att regionen och länet har "tvingats" gå in med förskottsstöd till staten för att över huvud taget komma igång med det som är försenat. Avser statsrådet att före öppnande meddela när byggnationen kan starta beträffande ?
fr · GP111509 · 2002-08-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1509 av () till utrikesminister om situationen i Sedan förre Unitaledaren i avlidit och då striderna mellan de olika militära grupperna i landet synes ha upphört och därtill ännu en överenskommelse om uppbyggnaden av landet har träffats, kan man hoppas att utvecklingen äntligen vänts rätt. Emellertid kvarstår mycket stora problem. Ett av dem är att är ett av världens mest minerade områden. Stora arealer är obrukbara för jordbruksproduktion och landet som var nettoexporterande har stora försörjningsproblem. Läget i landet är liknande det som var 1998. Då hade Unita också lagt ned vapnen och deras soldater med familjer fanns i stor utsträckning i läger, där de enligt löfte skulle tillförsäkras bl.a. mat. Detta löfte uppfylldes inte av regimen och därmed skapades en av de faktorer som ledde till återupptagna strider, oppositionens avstängning från parlamentet etc. Vi får nu täta rapporter om svält i lägren med f.d. Unitasoldater. Det har t.o.m. talats om dödsfall. var trycket på såväl regimen (MPLA-ledd) som Unita mycket svagt från omvärlden. Man kan t.o.m. hävda att man vände ryggen till. Det får inte ske en gång till! FN, EU och därmed måste verka för att blir ett demokratiskt och fredligt land. Brutna löften om försörjning, fiffel med olje- och diamantinkomster och korruption måste hindras fortsätta att hålla en av oroshärdar vid liv. Jag får därför fråga utrikesministern: Vilka initiativ avser utrikesministern att vidta för att och EU ska kunna stödja en fredlig och demokratisk utveckling i ?
fr · GP111510 · 2002-08-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1510 av () till utbildningsminister om lärarsituationen i Inför årets skolstart synes situationen med lärarbrist vid landets skolor vara värre . har också uttalat sig kritiskt om andelen obehöriga lärare på olika stadier. kommer dessutom ett mycket stort antal av de lärare som är födda , och som utgör en oproportionerligt stor del av lärarkåren, att gå i pension. Det talas på många håll t.o.m. om en annalkande katastrof. uppvisar andelen sökande till lärarutbildningarna en tydligt nedåtgående tendens i antal och enligt uppgifter även i kompetens. Utvecklingen måste vändas snabbt! Läraryrket måste göras attraktivt! Uttalanden, utredningar och önskningar hjälper föga @ endast kraftåtgärder! Med anledning av det anförda blir min fråga: Vilka är de åtgärder som utbildningsministern nu ämnar vidta för att rädda situationen i skolor ?
fr · GP111511 · 2002-08-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1511 av () till statsrådet om antalet studentbostäder öppnar universiteten och ett stort antal studenter är förväntansfulla inför studiestarten. Tyvärr riskerar bostadssituationen att grusa förväntningarna. Att bygga är dyrt och omgärdat av ett omfattande regelverk. Detta har medfört att nybyggnationerna av studentbostäder inte motsvarar antagningen till högskolan. Enligt SFS:s bostadsenkät har bostadssituationen förvärrats på de flesta studieorter. Bostadsbristen kan leda till att många studenter får svårt att starta men också fullfölja sina studier. Regeringens uttalade målsättning om ett ökat antal studenter kan spolieras av samma regerings höga skatter och regelverk för boende. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler studentbostäder ska byggas?
fr · GP111512 · 2002-08-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1512 av () till socialminister om bisfenol A i nappflaskor Undersökningar visar att det hormonstörande ämnet bisfenol A finns i nappflaskor. Bisfenol är ett av de vanligaste miljöfarliga ämnena inom byggbranchen och återfinns bl.a. i färg, plast, epoxylim, glas och keramik. Enligt studierna utgör ny plast ingen hälsofara men när plasten åldras kan bisfenol överföras till de produkter som finns i nappflaskan. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att förekomsten av bisfenol i nappflaskor ska minska?
fr · GP111513 · 2002-08-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1513 av () till finansminister om Vin & Sprit som statligt bolag I ägarpolicyn står inskrivet "Könsperspektivet en självklarhet". Vidare har bolaget i uppdrag att öka försäljningen av alkohol utomlands. har beslutat att den svenska alkoholkonsumtionen ska minska. Frågan om könsperspektivet tolkas uppenbarligen även det olika, beroende på om verksamheten riktar sig inom eller utomlands, eftersom Vin & Sprit medverkat och sponsrat porrtidningen fest där magasinets sexigaste utvikningsbrud utsågs. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder kommer finansministern att vidta för att statliga bolag ska efterleva ägarpolicyn?
fr · GP111514 · 2002-08-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1514 av () till finansminister om fastighetsskatten Fastighetsskatten drabbar många boende hårt, exempelvis dem som bor i bostadsrätter. Regeringen har tillsatt en utredning i frågan som ska presentera sitt förslag under nästa mandatperiod. Detta innebär att boende i bostadsrätter får fortsätta att betala den höga fastighetsskatten i väntan på ett ovisst förslag. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lämna ett besked angående fastighetsskatten på bostadsrätter?
fr · GP111515 · 2002-08-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1515 av () till utrikesminister om minoriteternas nationella och kulturella rättigheter i antog det turkiska parlamentet ändringar i sin lagstiftning gentemot landets minoriteter. Dessa ändringar har i medierna slagits upp som stora och genomgripande förändringar när det gäller turkiska medborgares "rätt att lära sig främmande språk och dialekter". Detta skulle, har det sagts, innebära att de många nationella minoriteterna i skulle få undervisning i sitt modersmål. Men det finns omfattande restriktioner. För det första handlar det endast om kurser i privat regi. För det andra ska varje enskilt projekt godkännas av . För det tredje ska kurserna ha ministerrådets tillstånd. För det fjärde ska Nationella säkerhetsrådet, dvs. i praktiken militären, ha tillstyrkt varje enskild kurs. Man kan förstås se förändringarna som något positivt såtillvida att man i turkiska parlamentet inte längre enträget förnekar minoritetsproblemen, men kan inte ses som något avgörande steg för att uppfylla Köpenhamnskriterierna för medlemskap i . Snarare är förslaget en papperstiger. Jag vill fråga utrikesministern : Vad avser ministern att göra för att i klargöra det faktiska innehållet och den verkliga betydelsen av s.k. språkreformer?
fr · GP111516 · 2002-08-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1516 av () till utrikesminister om militärt samarbete med Enligt uppgift i tidningen har svenska försvaret slutfört en affär med den israeliska vapenindustrin. kom en ingenjörsgrupp från vapentillverkaren till . Uppdraget var att slutmontera och testa ett antitorpedvapen för den svenska marinen. Affären är, enligt Sydöstran, värd . Frågan om den svenska vapenimporten behandlas inte i eller i något annat parlamentariskt sammansatt organ, men den har stor principiell betydelse. Vapenimport från ett annat land innebär att stöder detta lands vapenindustri. Det är synnerligen allvarligt att stöder den israeliska försvarsindustrin, som vi fördömer ockupation och brutala agerande på och i . Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att ta något initiativ till att stoppa allt militärt samarbete, däribland vapenhandel, mellan och ?
fr · GP111517 · 2002-08-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1517 av () till kulturminister om huvudman för Filmvårdscentralen i I regeringens budgetproposition föreslås en uppbyggnad av en Filmvårdscentral i som främst ska bevara hembygds- och museifilm. () tilldelades ett interrimistiskt huvudmannaskap för anläggningen, av uppbyggnaden. Filmägarna, i form av museer och hembygdsrörelse, protesterade kraftigt mot huvudmannakonstruktionen, som de saknar förtroende för, och anser att de inte kommer att bidra till ett säkert bevarande eller framtida tillgänglighet av vårt kulturarv i rörliga bilder. SFI saknar nödvändig etnologisk och kulturhistorisk kompetens. Dessa filmägare har också framfört denna inställning till den av regeringen tillsatta organisationskommittén, som fick i uppdrag att se över framtida verksamheter för Filmvårdscentralen i . Separata yttranden har också skickats till kulturminister och . I bl.a. finns Filmvårdscentral som är värd att studera och inhämta kunskap ifrån. Min fråga till kulturministern är: Vad kommer regeringen att föreslå för huvudmannaskap, som leder till att filmägarna med förtroende kan medverka till uppbyggnaden av ett verkligt nationalarkiv för den rörliga bilden?
fr · GP111518 · 2002-08-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1518 av () till kulturminister om bevarande av film Vårt kulturarv i rörliga bilder består till stor del av film. Bevarandet av detta kräver omkopiering till ny filmbas, digital restaurering till nya filmnegativ och sedan nedfrysning av dessa kopior och negativ. Det finns inget filmlaboratorium i som kan klara detta arbete. Teknikskiftet innebär att värdefull kompetens och maskiner försvinner. Bevarande förutsätter uppbyggnad av ett filmlaboratorium med fullservice, även med full kapacitet att hantera och processa optiskt och magnetiskt ljud. Särskilt viktigt är det att börja rädda nyhetsfilmer genom en planerad omkopiering av film. I regeringens budgetproposition , samt i det förslag som lagts av organisationskommittén som fick i uppdrag att se över planeringen av filmvårdscentralen i , nämns inget om uppbyggnad av ett fullservicelaboratorium för film eller om en planerad omkopiering och räddning av det svenska kulturarvet i rörliga bilder. Den tekniksatsning som föreslår är inte tillräcklig för att säkerställa ett bevarande. Min fråga till kulturministern är därför: Avser regeringen att säkerställa bevarandet av filmen genom att bygga upp ett filmlaboratorium med fullservice i med all nödvändig teknik (= säkra maskintillgång och kompetensöverföring till en ny generation), såväl kemisk (analog) som digital?
fr · GP111519 · 2002-08-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1519 av (c) till justitieminister om borgerlig vigsel och registrering av partnerskap ställde jag en fråga till justitieministern i detta ämne (fråga 2000/01:559), dvs. ersättning för förrättning av borgerlig vigsel och registrering av partnerskap. Denna ersättningsnivå har inte reglerats . I svaret från minister står att "även jag anser att det finns anledning att se över dessa regler. Översynen skall påbörjas ". De medborgare som ställer upp och sköter detta viktiga arbete med stort engagemang måste få skälig ersättning för detta . Antalet personer som använder sig av dessa tjänster har dessutom ökat markant. Min fråga till ministern: är ministern beredd att reglera ersättningen för förrättning av borgerlig vigsel och registrering av partnerskap?
fr · GP111520 · 2002-08-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1520 av (c) till statsrådet om säldöden Säldöden som under denna sommar drabbat större delen av , särskilt kommun, har summerats. För kommun beräknar tekniske chefen att slutnotan blir ca 300000@400000kr. är en liten kommun med en lång kuststräcka i förhållande till kommunens storlek och dessutom som med sina klippor är attraktiva för sälarna. Budgeten för skötsel av strand och bryggor på och denna är redan intecknad. Denna typ av incidenter som sommarens säldöd är oförutsedda händelser som borde vara en statlig angelägenhet att finansiera och inte en stor oförutsedd utgift för de kommuner där sälarna flutit i land. Sammantaget har 292 sälar fiskats upp och tagits om hand i kommun . Min fråga till statsrådet: Är statsrådet beredd att ge i uppgift att ersätta berörda kommuner för de kostnader de haft för sommarens säldöd?
fr · GP111521 · 2002-08-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1521 av () till utbildningsminister om Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning med uppdrag att arbeta med två parallella alternativ vad gäller särskolans framtid. Det ena att särskolan som skolform upphör med eleverna integrerade i grundskola och gymnasium, och det andra att särskolan som skolform består. Utredningen har att förutsättningslöst göra en analys av fördelar och nackdelar av respektive alternativ. Därefter ska ett av alternativen förordas. Utbildningsministern har på förekommen anledning redan tagit ställning för det alternativ som förordar att särskolan ska kvarstå som egen skolform. Mot den bakgrunden synes det vara mindre meningsfullt att utreda ett nedläggningsalternativ. Bättre är då att kraftsamla på en analys av förslag som syftar till att stärka särskolans förutsättningar att möta elever med utvecklingsstörning. Regeringen bör därför mot bakgrund av utbildningsministerns ställningstagande återkomma med nya direktiv till , den s.k. . Mot bakgrund av ovanstående frågar jag utbildningsministern: Ämnar utbildningsministern skriva nya direktiv till ?
fr · GP111522 · 2002-08-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1522 av () till utbildningsminister om särskolans framtid Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté () för att se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Kommitténs övergripande uppdrag är att föreslå hur den framtida utbildningen ska formas och den ska arbeta med två parallella alternativ, nämligen att särskolan och särvux kvarstår alternativt upphör som egna skolformer. Utbildningsministern uttalar nu tydligt att särskolan ska vara kvar som egen skolform. Utredningens arbete och möjlighet att fullgöra sitt uppdrag påverkas naturligtvis när regeringen i förväg tagit ställning. Frågan som jag riktar till utbildningsministern är i grunden principiell. Jag vill fråga utbildningsministern : På vilket sätt överensstämmer utbildningsministerns ställningstagande i särskolefrågan med de direktiv som regeringen gett utredningen om särskolans framtid?
fr · GP111523 · 2002-08-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1523 av () till utbildningsminister om studeranderabatten på resor Från SJ:s sida har man aviserat att man ska ändra sitt rabattsystem för studerande. Det har t.o.m. använts uttrycket "avskaffa". Det är allvarligt med det fusk som man påstår sig ha uppdagat, men man får inte "kasta ut barnet med badvattnet" i sina åtgärder mot ett litet antal fuskare. Från studerandeorganisationer befaras att den aviserade ändringen av studeranderabatter för resor kommer att få många negativa effekter till följd. Det är ännu oklart hur systemet ska ändras, men från studerandeorganisationerna befaras att ett antal negativa effekter, som man inte tagit med i beräkningen, kommer att uppstå. Det gäller t.ex. social snedrekrytering, sämre genomströmning och avhopp från olika utbildningar. Bostadsbristen gör att många studenter tvingas bo miltals från studieorten. Många av utbildningslinjerna har sina praktikperioder förlagda långt från studieorten dessutom. Praktikplatser bort är inte ovanliga. Jag får därför fråga utbildningsministern vilka åtgärder som kommer att vidtagas för att man i förändringen av rabattsystemet inte får de befarade negativa verkningarna.
fr · GP111524 · 2002-08-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1524 av () till utbildningsminister om utredning om studiemedelssystemet Regeringen gav i uppdrag att undersöka konsekvenserna av det förändrade studiemedelssystemet. Rapporten skulle ha varit klar , men den försenades och presenterades . Kortfattat så visade HSV:s rapport att det nya systemet slår hårt mot de längre utbildningarna, de som pågår längre än . Detta hade redan tidigare framkommit genom enkäter t.ex. genomförda av de medicinstuderandes organisation, MSF. Även de estetiska utbildningsvägarnas studerande drabbas. En rapport med ett så alarmerande resultat bör ju snabbt leda till någon åtgärd. Min fråga till utbildningsministern blir därför: Vad avser statsrådet att göra med anledning av rapportens faktaredovisning om studiemedelssystemets negativa verkningar för de långtidsstuderande?