ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111219 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1219 av () till statsrådet om valdeltagandet Delaktighet och inflytande i samhället återspeglas i valdeltagandet. Vid det senaste valet var det totala valdeltagandet det lägsta . Bland invandrade svenskar och de som endast kan rösta i kommunalvalet är valdeltagandet mycket lågt och har sedan det första kommunalvalet med rösträtt för utländska medborgare sjunkit från till . En undersökning om valdeltagandet bland utländska medborgare i visar att röstar. Valdeltagandet är ett viktigt mått på medborgarnas delaktighet i samhället. Även om det finns många förklaringar till det låga valdeltagandet bland de nya svenskarna är det viktigt att finna olika vägar för att stimulera deltagandet. Regeringen har tillfört resurser till riksdagspartierna för valinformation till invandrare. Detta är givetvis mycket bra men det behövs mer, som t.ex. oberoende information och utbildning på olika områden. För att den demokratiska processen ska vinna legitimitet måste delaktigheten och valdeltagandet vara ett prioriterat område. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera ett ökat valdeltagande bland svenskar med invandrarbakgrund?
fr · GP111220 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1220 av () till justitieminister om barnsexhandel på Internet Enligt flera uppgifter i medierna fungerar kontaktförmedlingar på Internet som fristäder för pedofiler. Pedofiler och barn möts sedan på offentliga toaletter i förorterna. På ett flott Stockholmshotell väntar köpare av unga pojkar som betalat ett par tusenlappar för ett hotellrum. Först och främst förmedlas dessa kontakter på kontaktförmedlingarna för bi- och homosexuella män. Men det finns även exempel på heterosexuella kontaktförmedlingar som förmedlar kontakter med flickor. Den värst utsatta gruppen tycks vara invandrarbarn. I en redan svår och sårbar situation blir alltför många invandrarbarn pedofilernas offer. Detta får inte fortgå. Lagstiftningen bör skärpas. Polisen behöver mer resurser för att kunna skanna dessa kontaktförmedlingar. krävs handling av regeringen för att stoppa denna öppna handel med barn i . Vad avser justitieministern att göra för att stoppa barnsexhandeln genom kontaktförmedlingar på Internet?
fr · GP111221 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1221 av () till justitieminister om offentligt biträde för barn Till rättshjälpsbiträde får förordnas advokat, biträdande jurist på advokatbyrå eller någon annan som är lämplig för uppdraget. Har den rättssökande själv föreslagit någon som lämplig ska denne förordnas om det inte medför ökade kostnader eller i övrigt finns särskilda skäl emot detta. Någon kompetens om hur barn fungerar krävs däremot inte för att komma i fråga som offentligt biträde för ett barn. Vederbörande ska vara lämplig för uppdraget men då det inte finns skrivet om att i begreppet bör ingå barnkompetens så kan inte detta hävdas. är vi medvetna om behovet av barnkompetens i mål som berör barn och följdriktigt bör detta också avspegla sig i de lagrum som reglerar förordnande av offentligt biträde för barn. En sådan förändring i lagen skulle också stimulera till behövlig kompetenshöjning i mål med barn inblandade. Min fråga till justitieminister är om man vidtagit någon åtgärd för att barnkompetens ska bli ett extra krav för att, som offentligt biträde, få företräda barn.
fr · GP111222 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1222 av () till justitieminister om kameraövervakning i taxi Frågan om kameraövervakning i taxibilar har diskuterats . ställde jag en fråga till justitieministern beträffande kameraövervakning i taxibilar. I det positiva svar jag då fick meddelade justitieministern att han hade för avsikt att tillsätta en särskild utredare som skulle utvärdera lagen om kameraövervakning utifrån ett brottsförebyggande perspektiv och då också se över frågan om möjlighet till kameraövervakning i taxibilar. har ett par taxiföretag beviljats tillstånd till kameraövervakning, men dessa tillstånd har överklagats av Justitiekanslern. Mot bakgrund av den snabbt ökade brottsligheten mot taxichaufförer finns det enligt min uppfattning goda skäl att göra det möjligt med kameraövervakning i taxibilar. Det finns teknik med slutna kamerasystem där bara polisen har möjlighet att titta på filmerna under förutsättning att brott mot taxichauffören begåtts. I annat fall raderas filmerna automatiskt . Jag vill därför fråga justitieministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att göra kameraövervakning i taxibilar möjlig.
fr · GP111223 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1223 av () till statsrådet om lokalisering av När tillskapades uttalades en tydlig viljeinriktning från regeringens sida att verkets lokaler skulle lokaliseras till i . Så skedde också i centrala lokaler i . I stadsdelen , som är ett s.k. miljonprogramområde, har pågått ett viktigt omvandlingsprojekt som innebär att man bryter segregationen och ökar attraktionskraften för bostadsområdet. Ett viktigt inslag i detta arbete är att det finns arbetsplatser i anslutning till bostadsområdet. är ett bra exempel på en sådan arbetsplats i kraft av sin karaktär och sin storlek. Av tidningsuppgifter har det framkommit att ledning nu ser över möjligheten att flytta från . En sådan utveckling vore en direkt felsignal från statsmakternas sida och skulle avsevärt skada det fortsatta integrationsarbetet och arbetet för minskad segregation som man är mitt uppe i i . En flyttning av verket är också obegriplig med tanke på den relativt korta tid man funnits i och de stora effektivitetsförluster och kostnader som uppstår vid ännu en omlokalisering. Min fråga till statsrådet , med ansvar för integrationsfrågor, blir denna: Kommer statsrådet att verka för att får vara kvar i , , och därmed leva upp till den viljeinriktning regeringen tidigare angivit?
fr · GP111224 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1224 av () till jordbruksminister om underkända jämställdhetsplaner FN har riktat kritik mot för att det finns så få kvinnor på ledande poster och att det fortfarande finns stora löneskillnader mellan män och kvinnor. Regeringen har gång på gång kritiserat näringslivet för att inte arbeta tillräckligt med jämställdhet och därför tillsatt en utredning för att öka antalet kvinnliga ledare inom näringslivet. Någon motsvarande åtgärd har dock inte vidtagits inom offentlig sektor. Ändå vet vi t.ex. att endast en av fyra myndighetschefer är kvinna och att av 84 ambassadörer är endast 17 kvinnor. Samma dystra bild finns när man ser till de statligt ägda bolagen. Som exempel på osakliga löneskillnader mellan män och kvinnor räcker det att se till där kvinnliga handläggare i genomsnitt tjänar mindre än motsvarande manlig kollega. JämO har granskat elva större myndigheter och bara en får godkänt för sin jämställdhetsplan. Detta trots att skyldigheten för arbetsgivare att upprätta en årlig jämställdhetsplan funnits . Enligt JämO saknar de granskade jämställdhetsplanerna en kartläggning av kvinnors och mäns löner och en handlingsplan mot sexuella trakasserier. Detta är under all kritik. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra myndigheternas kompetens när det gäller att upprätta godkända jämställdhetsplaner?
fr · GP111225 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1225 av () till jordbruksminister om kamphundar Under pingsthelgen fick vi höra att en kvinna blivit attackerad och allvarligt biten av en pitbullterrier. Vi ser det allt oftare. I bl.a. , och har människor dött till följd av angrepp från kamphundar. I har ett stort antal människor skadats. I och krävs licens för att inneha vissa hundraser. I finns lagstiftning som kräver att alla pitbullhundar måste steriliseras. I finns en lag mot farliga hundar vars syfte är att snabbt få ett stopp på de svåra personskador som orsakats av kamphundar. I finns en lag som förbjuder införsel av kamphundar. Det finns all anledning att även här i skärpa lagstiftningen mot kamphundar. Det som går att göra i bl.a. , , , och borde väl också vara möjligt i ? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skärpa lagstiftningen vad gäller kamphundar?
fr · GP111226 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1226 av () till socialminister om hemtjänst till sommargäster när sommaren nalkas flyttar många ut till sina sommarstugor. I fyra@fem-dubblas befolkningen i många kustkommuner under några sommarmånader. Detta gör att belastningen på hemvården och hemsjukvården ökar dramatiskt. Enligt dagens lagstiftning drabbar dessa insatser praktiskt och ekonomiskt vistelsekommunerna med stora ökade kostnader till följd. Detta är en orimlig belastning på många små kommuners socialbudgetar. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att stävja detta förhållande?
fr · GP111227 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1227 av () till näringsminister om biogas som drivmedel har avsatt medel för projekt som främjar en kostnadseffektiv utveckling av produktion, distribution och användning av biogas för fordonsdrift. har fått i uppdrag att stödja projekten, som ska vara samverkansprojekt med "berörda aktörer". har nåtts av signaler att intentioner kan komma att förfelas. tycks ha tolkat "samverkan med berörda aktörer" till att huvudsakligen omfatta biogasföreningen. Där spelar företag som också satsar på naturgas en framträdande roll. Stödet till ökad biogasanvändning riskerar därmed på ett olyckligt sätt leda till ökad användning av fossil naturgas. Jag anser att det finns en fara för att projekt som är fokuserade på biogas sållas bort i ett tidigt skede och att enbart eller huvudsakligen projekt som gynnar naturgas får stöd, och att därmed medel, avsedda för att främja biogas, i själva verket kommer att främja ökad användningen av fossil naturgas. Jag vill fråga: Vad avser näringsministern att göra för att tillförsäkra att intentioner uppfylls och att medel avsedda för att främja utveckling av biogas för fordonsdrift används för detta ändamål och inte för att främja användning av fossil naturgas?
fr · GP111228 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1228 av () till näringsminister om sysselsättningsmål Målet öppen arbetslöshet har inneburit att politiken i alltför hög utsträckning fokuserat på att flytta människor från öppen arbetslöshet till åtgärder av olika slag för att på så sätt få en bättre statistik. Det andra målet som lanserats om en 80-procentig sysselsättningsgrad är bättre än målet om öppen arbetslöshet. Men också sysselsättningsmålet måste formuleras om. I takt med att sjukskrivningarna ökar, ökar också sysselsättningen. Detta eftersom både de sjukskrivna och de arbetslösa som t.ex. får ett sjukvikariat räknas som sysselsatta. Den sysselsättningsuppgång som skett åren 1997@2001 har till bestått av ökad sjukfrånvaro. Utredaren påvisar i SOU 2002:5 hur missvisande nuvarande mål är och problemen med den nuvarande produktionen av statistik som inte på ett lättillgängligt sätt mäter andelen människor i arbete. Utredningen visar också att olika statistikproducenter har olika syften med sin statistikproduktion varför t.ex. definitioner och åldersindelningar skiljer sig åt. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att införa ett sysselsättningsmål som fokuserar på de som verkligen arbetar (exklusive sjukfrånvaro) och utifrån detta sysselsättningsmål statistiskt mäta och redovisa sysselsättningen i ?
fr · GP111229 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1229 av () till näringsminister om olycksfallen på västsvenska vägar Olycksfallen på vägarna har minskat i större delen av . I har däremot olycksfallen ökat dramatiskt. Det är troligt att det till dels beror på hög belastning och låg vägstandard. Försenade vägutbyggnader och dåligt underhåll är ett annat troligt skäl. För att minska olycksfallen fordras snabba och kraftfulla åtgärder. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att minska trafikolyckorna i ?
fr · GP111230 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1230 av () till näringsminister om rymdsamarbetet Staten minskar sin satsning på rymdindustrin. Rymdstyrelsens budget är mot tidigare . Den relativt lilla nedskärningen beräknas få stora konsekvenser. Rymdstyrelsen hävdar att man skulle behöva i budgetförstärkning för att undvika drastiska nedskärningar i det europeiska rymdsamarbetet. Nedskärningarna skulle omintetgöra svensk medverkan i utvecklingen av den europeiska Arianeraketen. Ur ett svenskt näringslivsperspektiv med bl.a. och Aero som aktörer vore detta vore synnerligen olyckligt. Aero har satt på den internationella kartan i så hög grad att dess kompetenser nu efterfrågas också av den amerikanska rymdindustrin. Rymdverksamheten utgör spjutspetsen för utveckling av såväl teknologi som specialister och tekniker inom landet. Att delta i det europeiska rymdsamarbetet har lett till väsentliga positiva effekter för svensk företagsverksamhet och för samarbetspartners inom universitet och högskolor. Det vore negativt för vårt lands anseende, näringslivet, forskningen och högteknologin om skär ned på rymdsamarbetet. Vilka åtgärder ämnar ministern att vidtaga för att säkerställa att åtagande i det europeiska rymdsamarbetet kan fortgå som tidigare?
fr · GP111231 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1231 av () till näringsminister om I den allmänna debatten har pensions- och bonusavtal inom näringslivet för företagsledningar debatterats livligt. Det orimliga i själva storleken på ersättning har upprört många. De flesta menar också att det är viktigt vilka riktlinjer som regeringen ger för hur dessa frågor ska hanteras. Det är de statliga bolagens och de affärsdrivande verkens styrelser som utformar villkoren i de enskilda fallen men dessa ska följa de riktlinjer som regeringen beslutar. I står följande: "Postchefen får i bonus, med argumentet att personalen och kunderna sägs vara nöjda. Men facket är kritiskt. Ledningen vet inte vad de mäter anser facket." omsätter ca och är ett av de största statliga bolagen. Trots detta redovisar Posten i princip ingen vinst. Det är mycket märkligt att ett företag som omsätter ca 20 miljarder inte förmår att redovisa någon vinst. En förklaring till detta kan vara vd:s bonusavtal som alltså redovisats i medierna. Där framgår att vd:s bonus på utfallit på grund av resultatet vad gäller index för (en) nöjda kunder och (två) nöjda anställda. Från har framförts kritik mot hur "nöjda kunder" och "nöjda anställda" mäts genom enkätundersökningar. Det är glädjande att Postens kunder och anställda är nöjda om så verkligen är fallet. Men ägaren torde vara missnöjd med att Posten inte ger någon vinst som måste avsätta för att finansiera den grundläggande kassaservicen. Enligt är det "uppseendeväckande" att bonus utbetalades trots att resultatet blev svagt. Jag vill fråga : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att en vd för ett statligt företag inte ska få bonus som företaget knappt visar någon vinst?
fr · GP111232 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1232 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Just nu sitter den 26-åriga kvinnan i en dödscell i staden i och väntar på att dödsdomen mot henne ska verkställas genom stening. Brottet: Zafran har utsatts för flera våldtäkter av sin svåger och har därmed gjort sig skyldig till otrohet mot sin för mord dömde make. Beviset för hennes skuld finns att se för alla: en nyfödd baby i sin mors armar. Domen utgör en tillämpning av den islamiska straffrätten, Hodûd, som infördes i . Människorättsorganisationer rapporterar nu att så många som hälften av de kvinnor som gör polisanmälan om våldtäkt åtalas för otrohet. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta mot den pakistanska regeringen för att få ett slut på steningarna av kvinnor och för att kvinnors grundläggande mänskliga rättigheter ska respekteras i ?
fr · GP111233 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1233 av () till statsrådet om bostadspolitiken genomförs ett informellt bostadsministermöte i , . Temat är "Sustainable Housing". Mötet är framför allt inriktat på produktionsperspektivet (kvalitetsfrågor), ett socialt och ekonomiskt perspektiv (hushållens levnadsförutsättningar) samt det ekologiska perspektivet (ökat välbefinnande tillsammans med begränsad resursåtgång). Från har förberedelserna för hållning till dessa frågor () ännu inte påbörjats. Vid förfrågan hos statssekreteraren framkom att statsrådet med ansvar för de boendepolitiska frågorna inte personligen deltar. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att arbeta för internationell samverkan vad gäller bostadspolitiken?
fr · GP111234 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1234 av () till justitieminister om sekretess av personuppgifter Enligt uppgift lever tusentals kvinnor ständigt på flykt, skräckslagna för att mannen ska hitta dem och barnen. En utväg blir att söka skyddad identitet vilket ca 8000 svenskar har , av dessa är kvinnor (yngre män, pojkar på flykt tillsammans med mamman). Denna siffra har fördubblats . Nästa steg är att söka helt ny identitet vilket är väldigt svårt att få, det finns ca 20 stycken i med fingerad identitet @ ca hälften är kvinnor och barn. Det händer alltför ofta att kvinnors gömställen avslöjas till mannen. En man som kan lägga stor kraft, mycket tid och ha vänner som ställer upp och hjälper till i sökandet kan lyckas att hitta kvinnan. De som avslöjar skyddade adresser kan vara , kommunen och det har hänt att t.o.m. tingsrätt genom slarv eller okunskap röjt kvinnans skyddade adress. Enligt uppgift kan en kvinna på flykt kan inte äga en bil under eget namn för lämnar ut all information som finns i deras register. Jag vet att ett flertal utredningar jobbar med dessa frågor. Man kan dock enligt min mening konstatera att det är i det dagliga praktiska arbetet i våra myndigheter som det oftast brister i rutiner. Brister i rutiner som kan orsaka stor fara för flyende familjer. Att situationen är sådan trots att dessa frågor uppmärksammats är otillfredsställande. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa att uppgifter om kvinnor och barn som är flyende inte röjs?
fr · GP111235 · 2002-05-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1235 av () till socialminister om teckenspråkets ställning beslutade en enig riksdag att ge regeringen till känna om behovet av en översyn av teckenspråkets ställning. beslutade i enlighet med förslag i betänkande 2000/01:KU14. Det är angeläget att teckenspråkets ställning ses över. De dövas och hörselskadades rättigheter när det gäller teckenspråket och teckenspråksinformation måste säkerställas. Enligt beslut behövs en översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråket, liksom dövas och hörselskadades tillgång till samhällets utbud av kultur och litteratur. Eftersom översynsarbetet ännu inte kommit i gång vill jag fråga: Kan socialministern ge besked om när översynen av teckenspråkets ställning kan påbörjas?
fr · GP111236 · 2002-05-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1236 av () till statsrådet om föräldrapenning för vuxna funktionshindrade Det svenska stödet till föräldrar är ur ett internationellt perspektiv ganska omfattande, med föräldraförsäkring, tillfällig föräldrapenning, kontaktdagar etc. Under de tidiga barnaåren, när behovet av omsorg och stöd är som störst, finns också de största möjligheterna till bidrag. När barnet blir äldre minskar även möjligheterna till bidrag. Detta är för det mesta en rimlig ordning, men det finns undantag. Handikappade barn är ett sådant exempel. För dem finns det möjlighet till förlängning av den tillfälliga föräldrapenningen till , och i vissa fall till . Problemet är att det finns funktionshindrade som inte klarar av att leva ett eget liv, och som är lika beroende av sina föräldrar som när de var . Vid t.ex. sjukhusbesök behöver de stöd av sina föräldrar. Detta är nödvändigt på grund av fysiska funktionshinder och på grund av att de behöver psykiskt stöd i en miljö som den handikappade upplever som obehaglig. Detta gäller inte minst förståndshandikappade. får alltså inte dessa föräldrar ersättning för detta. De får bekosta det själva, trots att de gör en viktig insats. Betald personal skulle annars behöva göra samma sak. Detta är inte rimligt. Vad avser statsrådet att att vidta för åtgärder för att föräldrar till vuxna funktionshindrade ska kunna få tillfällig föräldrapenning eller motsvarande ersättning för att assistera vid t.ex. sjukhusbesök?
fr · GP111237 · 2002-05-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1237 av () till näringsminister om elräkningar När elmarknaden avreglerades 1996 var syftet bl.a. att marknadskrafterna skulle leda till lägre priser samt att det skulle bli en ökad rörlighet bland elköparna. Förhoppningarna har inte helt infriats bl.a. på grund av att den enskilde konsumenten har svårt att jämföra priser hos olika kraftleverantörer. Den huvudsakliga anledningen till detta är att räkningarna anses svåra att förstå, för att inte säga obegripliga, för vanliga konsumenter. Tyvärr verkar dessutom branschen ointresserad av att förbättra möjligheten att förstå räkningarna. Olika grupper som företräder konsumentintresset har agerat i frågan. har vid olika tillfällen i yttranden och remissvar påtalat problematiken. Det har gått elmarknaden avreglerades och inte mycket har hänt beträffande elräkningarnas utseende. Det är inte tillfredsställande. Ämnar statsrådet att vidta några åtgärder för att skynda på processen med att göra räkningarna mer konsumentvänliga?
fr · GP111238 · 2002-05-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1238 av () till statsrådet om rehabilitering för kvinnor har det inom kommun bedrivits ett projekt, , som har syftat till att stödja lågutbildade och arbetslösa kvinnor med barn till att påbörja studier eller andra aktiviteter som ska leda till arbete. Projektet har inriktats på att utveckla metoder som har kunnat stödja kvinnorna utifrån deras individuella behov och livssituation. finansierades verksamheten av , , arbetsförmedlingen samt kursbidrag från . gjordes en ansökan tillsammans med ovanstående finansiärer och till Växtkraft mål 3. Tyvärr avslogs ansökan. Efter detta har arbetsförmedlingen och dragit sig ur och bedrivs verksamheten av kvinnokooperativet . Många ser detta projekt som en mycket bra form av rehabilitering och av deltagarna i projektet har gått vidare i utbildning, jobb eller andra positiva åtgärder. är dock signalerna att inte kan hjälpa till. Många av deltagarna är arbetslösa och sjukskrivna och enligt §8 i regleringsbrev från sägs det att "medel får inte användas för köp av aktiva rehabiliteringsinsatser för arbetslösa sjukskrivna". Jag vill därför fråga socialförsäkringsminister : Vad avser statsrådet att göra för att undanröja dessa hinder som finns i regleringsbrev för att ge en ökad möjlighet till dessa kvinnors rehabilitering?
fr · GP111239 · 2002-05-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1239 av () till utrikesminister om rättssystemet i Det har rapporterats att flera framstående intellektuella arresterats eller försvunnit . Det ser ut som om en ny våg av terror sveper över riktad mot författare, konstnärer och andra kulturarbetare liknande den som inträffade då författarna m.fl. mördades. Det avslöjades senare att dessa "seriemord" på författare och intellektuella hade genomförts av den iranska säkerhetstjänsten. En av dem som var med om att avslöja och utreda dessa mord var författaren och advokaten . har regimen tagit hämnd för Zarafshans tidigare insatser och dömt honom till fängelse och 50 piskrapp. Det är uppenbart att det iranska rättsväsendet är djupt korrumperat och statt i djupaste förfall. Den iranska allmänheten har förlorat all respekt för det sedan man inte bara arresterat oppositionella kulturarbetare utan även reformsinnade parlamentariker när de yttrat sig kritiskt om regimen. Vad avser utrikesministern att göra som företrädare för och inom EU för att i den kritiska dialogen verka för att juridiska instanser i följer FN:s konventioner om mänskliga rättigheter, så att förföljelser av intellektuella och jurister som Zarafshan, som påtagit sig uppgiften att granska polisiära och juridiska instansers verksamhet i , stävjas?