ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12878 · 2002-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:878 om homosexuellas situation i har frågat mig på vilket sätt den kommer att uppmärksamma situationen för homosexuella i , både bilateralt och inom EU-samarbetet. Diskriminering av människor på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. En lagstiftning eller praxis som innebär diskriminering av homosexuella är självfallet oacceptabel. När det gäller utvidgningsförhandlingarna grundas MR-bevakningen på de s.k. Köpenhamnskriterierna som är ett uttryck för EU:s MR-politik. Den politiken inkluderar även den allmänna icke-diskrimineringsprincipen @ en princip som är central när det gäller respekt för de mänskliga rättigheterna. Homo- och bisexuella personer omfattas således också av denna princip och då även av Köpenhamnskriterierna. Frågan om de homosexuellas situation är en viktig del av de politiska Köpenhamnskriterierna för medlemskap. Grunden för kandidatländernas åtaganden utgörs av artikel 13 i fördraget. Diskriminering tas också upp i EU:s stadga om grundläggande rättigheter som proklamerades vid toppmötet i , där det slås fast att all diskriminering på basis av bl.a. sexuell läggning ska vara förbjuden. Unionen har i sina förhandlingspositioner betonat att detta är en viktig del av det politiska kriteriet och uppmanat kandidatländerna att uppmärksamma frågan, samt att vidta åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning. Det finns ingen lagstiftning i som kriminaliserar homosexualitet och bedöms ha uppfyllt de politiska Köpenhamnskriterierna. Från svensk sida kommer vi också fortsättningsvis att noga följa att och övriga kandidatländer lever upp till sina åtaganden och vi kommer att, när det är påkallat, betona vikten av att åtaganden som följer av t.ex. medlemskap i och efterlevs.
frs · GP12879 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:879 om inackorderingsbidrag har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att inte skollagen ska bli ett hinder för ungdomar att utbilda sig till det yrke de önskar. Som säkert vet ansvarar hemkommunen för att ge ekonomiskt stöd vid inackordering till elever i kommunala gymnasieskolor. Till elever vid t.ex. fristående skolor kan ett statligt inackorderingstillägg lämnas efter prövning av . Frågan om inackorderingstillägg till elever i fristående gymnasieskolor togs upp i propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35). I propositionen anförde regeringen att frågan om inackorderingstilläggets omfattning i såväl den kommunala skolan som den fristående skolan bör ses över i anslutning till beredningen av förslagen från den översyn av riksrekryteringen som görs av 2000 (dir 2000:35). arbete ska redovisas i sin helhet . Dessutom pågår ett arbete inom med att färdigställa direktiv till en utredare som ska se över studiehjälpen. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GP12880 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:880 om utredning kring demens har frågat mig hur regeringen avser att samordna den utredning som av medicinsk metodik (SBU) genomför kring värdet av olika insatser för människor med demens och den arbetsgrupp för demensfrågor som regeringen beslutat tillsätta. SBU genomför en systematisk kunskapssammanställning om behandling av demens både ur medicinskt och socialt perspektiv. Regeringens demensarbetsgrupp kommer inte i första hand att utvärdera behandlingsinsatser utan i ett bredare perspektiv lyfta fram dementas och deras anhörigas situation i samhället och identifiera utvecklingsområden där åtgärder behöver sättas in på olika nivåer. SBU:s arbete kommer givetvis att bidra till den breda bild som arbetsgruppen eftersträvar och kontakter kommer att ske regelbundet med projektansvariga inom SBU för kunskapsutbyte gruppen arbetar.
frs · GP12881 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:881 om övervakningen av svenska har frågat mig om jag avser att verka för att de nuvarande stationeringsorterna för behålls och stärks för att inte övervakningen av den svenska ska försvåras. Det är ur flera aspekter viktigt med en väl fungerande övervakning längs de svenska kusterna. Förutom att ha säkerhetspolitisk betydelse har också övervakningen betydelse för gräns- och fiskerikontrollen samt för sjösäkerhetsarbetet och miljöövervakningen m.m. Regeringen anser att övervakningsfrågorna har hög prioritet. I propositionen Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier har föreslagits att ska tillföras ytterligare ca för att skärpa övervakningen till havs och öka satellitspaningen (prop. 2000/01:130). I detta sammanhang är det annars framför allt två aspekter på hur övervakningen kan effektiviseras som jag vill lyfta fram. För det första förbättras förutsättningarna för en väl fungerande övervakning kontinuerligt genom att ny teknik införs. Ett exempel på detta är de s.k. transpondrar som ska möjliggöra automatisk identifiering av fartyg enligt en standard som heter (). Enligt beslut i ska samtliga handels- och passagerarfartyg över 300 tons bruttovikt vara utrustade med sådana . Inom EU pågår bl.a. i enlighet med detta ett arbete med att ta fram ett direktiv om skärpt övervakning av sjötrafiken. Detta kommer att ge medlemsländerna ökade möjligheter att övervaka fartyg som trafikerar deras vatten. Den andra aspekten är det allt intensivare internationella samarbete som pågår kring övervakning av . Vid ett extraordinärt ministermöte i (HELCOM) enades ministrarna i Östersjöstaterna om att respektive land ska ha ett fungerande nationellt AIS-system. Man initierade också ett arbete för att till åstadkomma ett gemensamt AIS-baserat övervakningssystem för . samverkar med motsvarande myndigheter i övriga Östersjöstater, bl.a. inom ramen för HELCOM och Östersjöstaternas råd (). Vidare pågår ett fördjupat bilateralt samarbete kring övervakningsfrågor mellan och . I sitt tal vid tioårs jubileum i Svetlogorsk påtalade utrikesminister bl.a. också vikten av att skapa ett gemensamt Östersjöbaserat AIS-system för civila sjöfarten samt en gemensam databank för kustbevakningarna runt . Av förordningen (1988:256) med instruktion för framgår att det inom myndigheten finns en central ledning, fyra regionala ledningar samt en lokal organisation.
frs · GP12882 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:882 om energipolitiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att regeringens miljömål inte får negativa effekter på andra viktiga faktorer som ekonomisk tillväxt och utvecklingen på arbetsmarknaden. Frågan berör till stor del energipolitikens utformning och skulle därför kunna besvaras av näringsministern. Eftersom den är ställd till mig till följd av ett uttalande som jag gjorde i om vindkraftens utbyggnad, som frågan berör regeringens miljömål, finner jag det lämpligt att besvara denna. Regeringens övergripande miljöpolitiska mål är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Regeringen har redovisat sitt arbete med detta i propositionen Svenska miljömål @ miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) och i propositionen Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) samt i propositionen klimatstrategi (prop. 2001/02:55). har ställt sig bakom den inriktning som redovisas i propositionerna och arbetet med att nå en hållbar utveckling i fortsätter. beslutade regeringen om propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143). En grundläggande princip är att energipolitiken ska trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska även skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Detta görs så att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. I propositionen redovisar regeringen bl.a. huvudriktningen för ett nytt regelsystem för främjande av förnybar elproduktion. Systemet planeras införas . Regeringen föreslår ett produktionsmål för utökad tillförsel av förnybar el på . Detta mål kan omprövas och om det visar sig att det finns förutsättningar för att ytterligare öka elproduktionen med förnybara energikällor, är det regeringens bedömning att ambitionsnivån skulle kunna höjas i samband med denna prövning. För att ytterligare stimulera en utbyggnad av vindkraften föreslår regeringen också en övergångslösning. Regeringen föreslår även ett planeringsmål för vindkraften på . Denna politik står vi socialdemokrater bakom tillsammans med och . Slutligen vill jag också betona att hänsyn till industrins konkurrenskraft och att kan fortsätta och växa ekonomiskt självfallet är viktiga utgångspunkter för utformningen av såväl regeringens miljömål som riktlinjer för energipolitiken.
frs · GP12883 · 2002-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:883 om dieselbeskattningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge det svenska jordbruket rättvisa konkurrensförutsättningar, särskilt vad gäller dieselbeskattningen. menar att beskattningen av dieselolja i är en av de högsta i världen. Enligt leder detta till att konkurrensen med jordbruksföretag i andra länder försvåras. Vidare menar att regeringen gett ett löfte till jordbruksnäringen om att lindra beskattningen av dieselolja. Jag vill inledningsvis framhålla att beslutat, i enlighet med regeringens förslag, att det för energiförbrukning inom jordbruket inte tas ut någon energiskatt och att uttaget av koldioxidskatt begränsas till . Vidare har beslutat, även detta i enlighet med regeringens förslag, att uttaget av fordonsskatt för jordbrukstraktorer slopas. Därutöver har det i kommittédirektiv (dir. 2001:55) för översynen av skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel bl.a. angetts att utredaren ska bedöma effekter på jordbrukets internationella konkurrenskraft. Regeringen har således redan dels föreslagit åtgärder för att förbättra det svenska jordbrukets konkurrensförutsättningar, dels beslutat om översyn av vissa specifika skatteuttag för jordbruket. Frågan om beskattningen av dieselolja för jordbruksnäringen har tidigare besvarats (fråga 2001/02:755). Mitt svar är detsamma som givits tidigare. Några löften om en sänkning av dieseloljeskatten för arbetsfordon inom jordbruket har inte lämnats i regeringsförklaringen. Däremot har aviserats att en särskild utredare ska se över dieseloljeskatten för jord- och skogsbrukets motordrivna fordon. I kommittédirektiv (dir. 2001:12) till anges således bl.a. att beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner ska ses över. har lämnat en promemoria om beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner (Fi 2002/674). I promemorian redovisas en del av uppdraget som avser beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner. Utredaren har i promemorian pekat på olämpligheten av att ändra beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner innan de grundläggande principerna för trafikbeskattningen utretts. För det fall regeringen vill tillmötesgå kraven på en sänkt dieseloljeskatt för arbetsmaskiner har utredaren föreslagit att dieseloljeskatten sänks till den nivå som gäller för uppvärmningsolja. Ett ställningstagande från regeringen huruvida beskattningen av dieselolja ska förändras förutsätter att frågan först bereds. Promemorian har därför lämnats på remiss och svar ska lämnas . Remissvaren kommer därefter att sammanställas och utvärderas.
frs · GP12884 · 2002-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:884 om samarbetet mellan regering och riksdag i EU-frågor har frågat statsministern vilka samarbetsformer regeringen föreslår för att möjliggöra för att tidigare delta i utarbetandet av svenska ståndpunkter. Frågan har överlämnats till mig. I riksdagsordningens 10 kap. 2 § anmodas regeringen att "informera om sin syn på de förslag från Europeiska gemenskapernas kommission som regeringen bedömer som betydelsefulla". Regeringen fullgör sin informationsplikt genom att till löpande överlämna faktapromemorior om kommissionsförslag som gäller viktigare grönböcker, vitböcker (innehåller konkreta förslag till åtgärder inom ett speciellt område), förslag till rättsakter och regelsystem eller principiellt viktiga ändringar i gällande lagstiftning. Detta ger utskotten och möjlighet att redan på ett tidigt stadium i EU:s beslutsprocess identifiera och bevaka för viktiga frågor. Faktapromemoriorna överlämnas till från det att den svenska översättningen av förslaget inkommit till rådet. Under innevarande riksdagsår har regeringen överlämnat ett 70-tal faktapromemorior till . Faktapromemoriorna publiceras löpande på och regeringens hemsidor. Kommissionens grönböcker får en vid spridning, bl.a. publiceras de på Internet för att ge alla intressenter möjlighet att lämna synpunkter och kommentarer. innehåller diskussionsunderlag som syftar till att skapa debatt och därmed förse kommissionen med synpunkter som kan beaktas när förslag till ny lagstiftning utarbetas. Även här ges möjlighet att i ett tidigt skede bevaka för viktiga frågor. Utskotten ska följa arbetet inom sina respektive områden (RO 10 kap. 3 §). Om utskotten så begär är regeringen skyldig att informera utskottet om arbetet inom dess arbetsområde (RO 4 kap. 10 §). De olika fackdepartementen informerar fortlöpande respektive fackutskott vid möten och genom att information överlämnas. använder sig av tillkännagivanden till regeringen och yttranden från utskotten till framföra sin ståndpunkt. Jag vill påminna om det gedigna arbete som gjort i förslaget 2000/01:RS1 inför 2000-talet, sedermera antaget av , där tydligare former för detta arbete anges. Vid en jämförelse med andra medlemsstater ger den svenska modellen bilden av ett väl utvecklat samarbete mellan regering och riksdag där har goda möjligheter att medverka i utarbetandet av den svenska ståndpunkten. Regeringen välkomnar ökat samarbete med i EU-frågor.
frs · GP12885 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:885 om omställningsarbetet på har frågat mig när regeringen, som ett led i omställningsarbetet på , kommer att fatta beslut om tre ytterligare projekt. I samband med strukturomvandlingar inom Försvarsmakten initierade regeringen ett utvecklingsarbete för kommuner med särskilda omställningsproblem under ledning av den s.k. Omställningsgruppen. Dess uppgift var att, tillsammans med bl.a. företrädare för berörda kommuner, föreslå och genomföra utvecklingsprogram. Omställningsgruppen uppnådde de utfästelser som regeringen och utlovade i samband med det senaste försvarsbeslutet och upphörde . Jag vill erinra om de insatser som regeringen beslutat om i det gotländska omställningsarbetet: Utlokalisering av delar av allmänna försäkringskassa har skett till i . Minst 110 arbetstillfällen kunde härigenom utlokaliseras från till . Utöver detta har regeringen beviljat för konsulttjänst avseende arbete med analys och utvecklingsplan (), till Högskolan på för projektet , till som delfinansiering av projektet , till som stöd för det fortsatta omställningsarbetet samt till för projektet på . har träffat berörda kommuner för att gå igenom nuläget och de önskemål om eventuellt ytterligare åtgärder som kan finnas hos dessa. Regeringen kommer att fatta beslut .
frs · GP12886 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:886 om CSN har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att () ska leva upp till kravet på snabb och effektiv handläggning av studiestödsärenden. För någon vecka sedan besvarade jag en skriftlig fråga av med liknande innehåll. Mitt svar blir därför i huvudsak samma som . Jag delar naturligtvis uppfattningen att studenterna har rätt att kräva en snabb handläggning av sina studiemedelsansökningar från CSN:s sida. Huvudorsaken till att ett antal ärenden inte har kunnat slutbehandlas är att CSN väntar på kompletterande uppgifter från utbildningsanordnaren eller den studerande. CSN har fått nya resurser för att förbättra sin service. Jag förutsätter att myndigheten, nu när det reformerade studiestödet är infört, fortsätter arbetet med att effektivisera sin ärendehantering. har CSN stått inför två omfattande förändringar som ställt stora krav på myndigheten. För det första har införandet av det nya studiestödssystemet, som trädde i kraft , ställt stora krav på teknikutveckling, internutbildning och fördelning av de personella resurserna. För det andra har inrättandet av ett kundcenter och ett helt nytt ärendehanteringssystem inneburit stora omställningar i arbetsorganisationen för CSN:s anställda. är det angeläget att CSN förmår att fullt ut utnyttja de fördelar som det nya arbetssättet möjliggör. Jag avser därför att mycket noga följa utvecklingen inom myndigheten framöver.
frs · GP12890 · 2002-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:890 om kvarskatt på grund av förhöjda taxeringsvärden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att husägarna ska informeras om hur stor deras beräknade fastighetsskatt kommer att bli. I frågan säger att många husägare i samband med att de får sina deklarationsblanketter kommer att upptäcka att omräkningen av taxeringsvärdena innebär att de får en rejäl kvarskatt. När omräkningsförfarandet infördes anfördes i förarbetena (prop. 1994/95:53 s. 73) att det är lämpligt att omräkningstalen offentliggörs så snart de fastställts bl.a. för att det kan ha betydelse vid begäran om jämkning av preliminär skatt. Dessutom togs en bestämmelse in i fastighetstaxeringsförordningen om att skattemyndigheten på lämpligt sätt ska informera om fastställda omräkningstal. Omräkningstalen för beslutades och offentliggjordes . informerade om detta i ett pressmeddelande . Vidare hade regeringen i budgetpropositionen föreslagit att skattesatsen för småhus skulle sänkas från 1,5 till för att begränsa uttaget av fastighetskatt på grund av de ändrade taxeringsvärdena. Efter att beslutat i enlighet med regeringens förslag utkom lagändringen från trycket i . Besluten om de nya omräkningstalen och sänkningen av skattesatsen uppmärksammades naturligtvis också i massmedierna. Information om fastighetsskatten har således varit tillgänglig före årets början. Det hör också till bilden att härefter beslutat om ytterligare åtgärder som verkat i sänkande riktning, nämligen dels en skattesänkning till , dels införandet av den s.k. begränsningsregeln. Myndigheterna har på olika sätt även informerat om dessa beslut som dessutom rönt stor uppmärksamhet i massmedierna. Någon ytterligare information kan inte anses vara nödvändig. Jag avser därför inte att vidta några sådana åtgärder som efterfrågar.
frs · GP12891 · 2002-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:891 om syn på valet i har frågat mig hur regeringen avser att påverka och dess president att ta större ansvar för att förmå att utvecklas i demokratisk riktning. Presidentvalet i den 9@10 mars var varken fritt eller rättvist. Valprocessen präglades av våld, övergrepp på pressfriheten och rent fusk. SADC:s (Southern African Development Community) parlamentariska grupp, som observerade valen, konstaterade att valförfarandet inte uppfyllde de normer som SADC självt ställt upp. De norska valobservatörerna, liksom de från Samväldet, har också i starka ordalag kritiserat valets genomförande. Det har ännu inte gjorts någon officiell kommentar av valresultatet av den sydafrikanska regeringen. President deltog dock i den trojka som enhälligt beslutade att utesluta ur Samväldet , vilket kan betraktas som en mycket kraftig åtgärd. President har i ett uttalande sagt att mot bakgrund av grannlandets ekonomiska och humanitära kris, kommer att samarbeta med , oavsett vem som innehar presidentämbetet. och övriga länder i området har ett stort ansvar att, ställda inför president uppenbara maktmissbruk, hävda respekten för de mänskliga rättigheterna och demokratiska principer. och EU:s inställning till utvecklingen i är föremål för fortlöpande diskussion med liksom med SADC-ländernas ledare. I samband med att president besökte , hade statsministern i ett möte med honom tillfälle att diskutera situationen. EU beslutade vid i 15@16 mars att skicka EU-representanter till regionen för att diskutera de mest angelägna frågorna med regionens ledare. och EU följer fortsatt noga utvecklingen i . Jag kan försäkra att vi fortsatt aktivt kommer att arbeta för en demokratisk utveckling .
frs · GP12893 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:893 om fasta skoldel har frågat mig när jag avser att återkomma till med ett förslag som upphäver riksdagsbeslutet om avvecklingen av fasta skoldel. I mitt senaste svar till har jag förklarat min syn på verksamhet. För att så många elever som möjligt ska få tillgång till kompetens anser jag det vara viktigt att både resurscenterverksamheten och den skolverksamhet som bedrivs i anslutning till denna utvecklas. Skolverksamhet eller en fast skoldel kommer även att finnas vid Resurscenter syn . Denna verksamhet är oerhört viktig för elever som bedöms behöva insatser från resurscentrets sida. Som jag har redovisat kan en sådan placering vara en kortare eller alltefter elevens behov. Enligt kommittédirektiven Visstidsplacering (dir. 2002:36) bör en sådan placering kunna innebära att elevens hela skolgång förläggs till resurscentret. Jag anser att en skolverksamhet vid Resurscenter syn enligt det sagda ryms inom fattade riksdagsbeslut.
frs · GP12894 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:894 om förskoleplikt har frågat mig om jag avser att verka för att förskolan ska bli obligatorisk på samma sätt som är obligatorisk. Den allmänna förskolan, som införs , ska erbjudas alla barn i åldern . Den ska omfatta minst och vara avgiftsfri. Det ska vara obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola, men frivilligt för barnen att delta. Förskolan har alltid varit frivillig för barnen att delta i. Min avsikt är att den ska så förbli. Svaret på fråga är alltså nej.
frs · GP12896 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:896 om mobbningsrisker på fritidshem har frågat mig vad jag avser att göra för att minimera riskerna för mobbning i skolbarnsomsorgen. Fritidshemmen har varit utsatta för stora besparingar . De har heller inte fått ökade resurser på samma sätt som förskolan. Fritidshemmen är en viktig del av de yngre skolbarnens vardag och kan bidra till att skolan blir en trygg och stimulerande miljö. omfattar verksamheten av alla barn i åldern 6@9 år. Det är riktigt att barngrupperna har blivit betydligt större och personalen minskat. som publicerades visar att även om föräldrarna känner sig trygga med den omsorg fritidshemmen ger, upplever personalen frustration över att inte hinna med att ge alla barn vad de behöver. ansåg i sin rapport att fritidshemmen inte uppfyllde de mål som finns för verksamheten. Särskilt framhölls att personalen inte hade tid eller möjlighet att planera verksamheten, att barngrupperna var för stora och att lokalerna inte alltid var lämpliga. Regeringens uppfattning är att ju färre vuxna som finns i en verksamhet, desto svårare är det att fånga upp barn med problem. Detta är skälet till att regeringen förstärkt resurserna kraftigt till skola och fritidshem. Den stegvisa satsning som påbörjades och som ska pågå , kommer fullt genomförd att ha omfattat . Därefter övergår satsningen till en varaktig höjning av det generella statsbidraget med . Medlen ska i sin helhet gå till strategiska personalförstärkningar i skola och fritidshem.