frs · GP121442 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1442 om rattfyllerister har frågat mig vilka lagändringar jag tänker föreslå för att snabbt åstadkomma lagliga möjligheter för samhället att få bort svåra rattfyllerister från vägarna. har ställt frågan mot bakgrund av ett enskilt fall rörande återfall i rattfylleribrottslighet. Jag kan som justitieminister inte kommentera enskilda fall. Jag vill dock framhålla att självklart är det allvarligt att det förekommer att personer upprepade gånger kör bil när de är alkoholpåverkade. Jag är därför angelägen om att rättsväsendet ska ha effektiva verktyg att arbeta med för att vi ska komma till rätta med de problem som denna brottslighet utgör. Låt mig inleda svaret med att klargöra att bestämmelser om häktning även omfattar personer misstänkta för grovt rattfylleri. Således kan häktning ske bl.a. när det är motiverat för att förebygga fortsatt brottslighet. Som antyder i sin fråga är det naturligtvis oerhört viktigt att personer som begår brott och som har missbruksproblem erbjuds behandling. Nuvarande lagstiftning ger domstolarna goda möjligheter att döma till en påföljd som både tillgodoser ett vårdbehov och som är tillräckligt ingripande. Domstolen kan t.ex. förena påföljden skyddstillsyn med vårdföreskrifter av olika slag. En sådan påföljd kan även efter domen kompletteras av övervakningsnämnden med föreskrifter om olika vårdformer, program och krav på täta kontakter. Även inom ramen för verkställigheten av ett fängelsestraff erbjuds rattfyllerister riktad programverksamhet i form av ett månadsprogram med olika beståndsdelar. Trafiknykterhetsbrott måste emellertid i likhet med annan brottslighet bekämpas även med andra insatser. Jag vill i detta sammanhang särskilt peka på polisens verksamhet för att stävja trafikonykterheten. I den nationella strategi för polisens trafikövervakning som presenterades betonas att ett utbrett och frekvent utförande av alkoholutandningsprov bedöms ha en hög brottsförebyggande effekt. Varje polisiärt påkallat möte med en förare av motordrivet fordon bör i princip inbegripa ett alkoholutandningsprov. statistik visar också att polisen har tagit alltfler alkoholutandningsprov. Det arbetet är ett viktigt inslag för att vi ska kunna minska antalet rattonyktra förare. Försöken med villkorlig körkortsåterkallelse och alkolås utgör ett annat viktigt element för att säkra att föraren är nykter. har personer folkbokförda i , och , som gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott, möjlighet att få villkorlig körkortsåterkallelse, vilket innebär rätt att inom köra viss personbil som utrustats med alkolås. Personen ska förbinda sig att bl.a. genomgå läkarundersökning. Om inte villkoren följs tas frågan om körkortsingripande upp till förnyad prövning. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse och alkolås pågår fortfarande och någon slutlig utvärdering av projektet föreligger inte. har i departementspromemorian (Ds 2002:17) Vissa ändrade regler för körkort och alkolås föreslagit bl.a. att försöksverksamheten ska omfatta hela landet och att den ska pågå , dvs. till utgången av . Som jag inledningsvis nämnde ser jag naturligtvis med oro på förekomsten av alkohol- och drogpåverkade personer i trafiken. Självfallet följer jag noga utvecklingen och är inte främmande för att vidta ytterligare åtgärder om så skulle behövas. En översyn av trafikbrottslagens förverkandebestämmelse har inletts i syfte att underlätta för polis, åklagare och domstol att ta i beslag och förverka de bilar som används av personer som regelbundet kör onyktra. På ser jag också framför mig en mer övergripande översyn av påföljdssystemet och utformningen av de till fängelse alternativa påföljderna.