frs · GQ12137 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:137 om brist på hantverkare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avhjälpa bristen på hantverkare. Jag delar åsikt om att det är av vital betydelse att samhällets behov av kunniga hantverkare liksom annan arbetskraft kan tillgodoses genom de utbildningsformer samhället erbjuder. I regeringens skrivelse 2001/02:188 Utbildning för kunskap och jämlikhet @ regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning redovisas regeringens syn på den yrkesinriktade utbildningen på både gymnasial och eftergymnasial nivå. För den gymnasiala nivån betonas bland annat betydelsen av den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen och för den eftergymnasiala nivån nämns mångfalden i utbildningsutbudet som en väg att möta såväl individens som samhällets behov av yrkesutbildning. I gymnasieskolan bedrivs grundläggande hantverksutbildning inom främst Hantverksprogrammet. Kursplanerna i karaktärsämnet Hantverksteknik är så utformade att de kan användas för vitt skilda hantverk. Hantverkare benämns också många yrken knutna till byggsektorn. Inom det nationella Byggprogrammet finns möjligheter att utbilda hantverkare som snickare, golvläggare och glasmästare för att nämna några exempel. Minst av utbildningen ska ske i arbetslivet, men kan utökas om behov och förutsättningar finns. Någon övre tidsgräns för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen finns i princip inte. För att ytterligare underlätta för skolhuvudmän, såväl kommunala som fristående, att erbjuda utbildningar inom smala yrkesområden pågår försöksverksamheten Lärande i arbetslivet där av utbildningen bedrivs i arbetslivet enligt en särskild kursplan. En ersättning om per elevplats utbetalas för att främst användas som ekonomisk ersättning till arbetsplatsen. ska redovisa gjorda insatser och erhållna resultat. 2000 lämnar sitt slutbetänkande med anledning av regeringens uppdrag (dir. 2000:35). Kommittén skall bland annat utifrån en analys av samhällets och arbetsmarknadens förändring överväga hur gymnasiala utbildningar bör organiseras och hur ett ökat inslag av lärande i arbetslivet bör utformas. För många yrken sker färdigutbildningen i arbetslivet efter gymnasieskolan och är i många fall reglerad i särskilda branschavtal. I andra fall krävs fortsatta studier i eftergymnasiala utbildningsformer som kvalificerad yrkesutbildning (KY), påbyggnadsutbildningar inom vuxenutbildning (PU), kompletterande utbildningar eller YTH. Regeringen avser vidare att inrätta en yrkeshögskoleexamen för att vidareutveckla utbudet av yrkesutbildningar inom högskolor och universitet. Olika hantverksutbildningar återfinns inom samtliga eftergymnasiala yrkesutbildningsformer men kanske främst inom kompletterande utbildningar. En översyn av de kompletterande utbildningarna som erhåller statligt bidrag sker inom enligt övergångsbestämmelserna i om statligt stöd till kompletterande utbildningar (SFS 2000:521). ska enligt regleringsbrevet för , , redovisa verksamheten vid de kompletterande utbildningarna som står under statlig tillsyn, berättigar till studiestöd eller erhåller statsbidrag. Även påbyggnadsutbildningarna inom den kommunala vuxenutbildningen behöver utvecklas. Ett arbete med en översyn av utbildningarnas naturliga hemvist i ett förändrat system har påbörjats inom tillsammans med Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och . Det är väsentligt att samhällets behov av skickliga hantverkare av olika slag tillgodoses, men som framgår av redovisningen ovan sker översyner och utredningar inom flertalet av de utbildningsformer som berör hantverksområdet. Jag är därför inte beredd att vidta nya åtgärder innan uppdragen och utredningarna redovisats.