ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11782 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:782 av () till näringsminister om väg44 Väg 44 mellan och har haft en kraftig trafikökning. Vilket bl.a. beror på att folk arbetspendlar mellan de båda städerna. Regionens beslut att slå samman sjukhusen har också bidragit till ökad trafik. De senaste årens konjunktur har även lett till ökad belastning av tunga fordon. Väg44 har varit och fortsätter att vara oerhört olycksdrabbad. Bara har tre trafikolyckor med dödlig utgång inträffat. Trots detta har det inte hänt mycket med den utlovade utbyggnaden utan arbetet går långsamt. Denna situation är inte hållbar. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skynda på utbyggnaden av väg44?
fr · GP11783 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:783 av () till justitieminister om sambandscentralen i Vid studiebesök hos polisen i togs frågan angående framtiden för polisen i upp. Vid en samordning av sambandscentralen med och nuvarande sambandscentraler i leder detta troligen till en flyttning till . Det skulle således bli en för hela regionen. Detta skulle innebära att allt sköts från , vilket givetvis kommer att innebära sämre kontakter i närområdet samt omflyttningar av personal från bl.a. till . Detta kommer att betyda mycket för polisens framtida verksamhet i . Närheten till de boende i betyder mycket för tryggheten för den enskilda människan i distriktet. Man måste också ta hänsyn till den stora tillströmning av besökande under semestertid samt de besök som följer av gränshandeln i norra . Med anledning av ovan anförda vill jag fråga ministern: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att förhindra att utarmas i detta avseende?
fr · GP11784 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:784 av () till statsrådet om biståndet till , EU och FN stöder fredsarbetet i . Det sker genom den östafrikanska samarbetsorganisationen (Inter-Governmental Authority on Development). Man har mandat att leda fredsförhandlingarna mellan och den sydsudanesiska /A. ger vidare ett omfattande humanitärt bistånd till . Ofta framställs dock situationen i som en konflikt mellan det muslimska norr och det kristna syd. Denna bild är dock inte helt korrekt. Även i östra finns områden som inte kontrolleras av den islamistiska regeringen i Karthoum. Dessa områden kontrolleras av NDA (), vars mål är att upprätta ett demokratiskt , där man ersätter sharialagarna med respekt för mänskliga rättigheter. Inom NDA återfinns såväl muslimer som kristna. Man har dock kontakter och samarbete med SPLM. allmänna inriktning och bistånd är helt inriktat på södra , medan förhållandena i östra inte alls finns med i bilden. En ökad uppmärksamhet när det gäller östra och NDA:s verksamhet skulle stämma väl överens med en politik som syftar till att undvika religionskonflikter och inriktar sig på kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att svensk biståndsverksamhet även ska nå i östra och NDA?
fr · GP11785 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:785 av () till statsrådet om representant i Det är viktigt att återigen utser en representant i . en utsänd var stationerad i var det en värdefull tillgång som ökade kontakterna mellan våra länder. Det var en viktig politisk markering. Det är viktigt att nära kunna följa att ett fullgott bistånd kommer det burundiska folket till del. Omkostnaderna för en utsänd är förhållandevis liten. En kontorslokal och en lokal tjänsteman fanns kvar efter att tjänsten som utsänd inte återbesattes. Då Sidas agerande uppdagades, framhöll den ansvarige att tjänsten kunde återbesättas . Den snara framtiden är passerad men det är inte . En utsänd på ambassaden i kan, och det har även visat sig tidigare, naturligtvis inte utgöra en jämförbar resurs med en utsänd stationerad i . Jag utgår nu från att det tidigare förhastade och dåligt förankrade beslutet att ej återbesätta tjänsten som utsänd i rättas till. bör åter sättas på vår politiska karta. Med anledning av detta vill jag fråga om biståndsminister har för avsikt att agera för att åter ska ha en utsänd i .
fr · GP11786 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:786 av () till utrikesminister om visumansökan har slopat visumansökan för svenska medborgare. För medborgare i kvarstår dock visumtvånget för besök till . får man beräkna tiden för en visumansökan . Visum utfärdas vid i : . För att lämna in en visumansökan behöver den som ansöker personligen kontakta ambassaden i . För många i innebär det också en dyr och tidskrävande resa. Genom avtal med ett EU-land som är Schengenakrediterat för utfärdande av visum kunde på ett tillfredsställande sätt förkorta handläggningstiden, minska administrativa kostnader och öka tillgängligheten till utfärdande myndighet. Ett sådant avtal bör komma på plats. Jag undrar om utrikesminister har för avsikt att lösa frågan om utfärdande av visum i genom avtal mellan och lämplig EU-ambassad i .
fr · GP11787 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:787 av () till utrikesminister om situationen i östra , EU och FN stöder fredsarbetet i . Det sker genom den östafrikanska samarbetsorganisationen (Inter-Governmental Authority on Development). Man har mandat att leda fredsförhandlingarna mellan och den sydsudanesiska /A. ger vidare ett omfattande humanitärt bistånd till . Ofta framställs dock situationen i som en konflikt mellan det muslimska norr och det kristna syd. Denna bild är dock inte helt korrekt. Även i östra finns områden som inte kontrolleras av den islamistiska regeringen i Karthoum. Dessa områden kontrolleras av NDA (), vars mål är att upprätta ett demokratiskt , där man ersätter sharialagarna med respekt för mänskliga rättigheter. Inom NDA återfinns såväl muslimer som kristna. Man har dock kontakter och samarbete med SPLM. allmänna inriktning och bistånd är helt inriktat på södra , medan förhållandena i östra inte alls finns med i bilden. En ökad uppmärksamhet när det gäller östra och NDA:s verksamhet skulle stämma väl överens med en politik som syftar till att undvika religionskonflikter och inriktar sig på kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att utvecklingen i östra får ökad politisk uppmärksamhet från och EU:s sida?
fr · GP11788 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:788 av () till utrikesminister om visum för FARC-representanter har tillsammans med andra länder medverkat till samtal och överenskommelser om vapenstillestånd mellan regeringen och de två gerillarörelser som finns i . Det är mycket viktigt att dessa samtal fortsätter och att ytterligare krigshandlingar förhindras. I dessa samtal, ytterst syftande till varaktig fred och normala förhållanden i , kan även EU spela en viktig roll. För att EU ska kunna spela en roll krävs dock att man har möjligheter till goda kontakter med både den colombianska regeringen och de båda gerillarörelserna FARC och ELN. finns det dock ett generellt beslut i EU om att inte bevilja visum till representanter. Genom att rörelsefriheten för FARC beskärs torde EU:s visumbeslut begränsa såväl som EU:s eventuella freds- och medlingsarbete. Det kategoriska visumbeslutet i EU bör därför rimligen upphävas. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att EU:s visumbeslut angående representanter upphävs, på det att ett medlingsarbete mellan den colombianska regeringen och underlättas?
fr · GP11789 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:789 av () till jordbruksminister om transportstöd till viltprodukter Transportstöd utgår inte längre till köttprodukter. Tankarna bakom detta är viljan att åstadkomma konkurrensneutralitet inom EU. Beslutet att inte längre utge transportstöd inkluderar också produkter som är unika för . Ett sådant exempel är det vilda köttet från älg, en viktig produkt från de norrländska skogarna med merparten av marknaden i de södra och mellersta delarna av landet. Det borttagna transportstödet utgör numer en starkt hämmande faktor i ansträngningarna att nå marknader i dessa regioner. Så länge köttet från vilt räknas som jordbruksprodukt, kvarstår problemet för de företagare som arbetar med viltprodukter. En rimlig läsning vore att omdefiniera viltkött från jordbruksprodukt, så att det åter kan omfattas av transportstöd. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att viltkött åter kan komma i åtnjutande av transportstöd?
fr · GP11790 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:790 av () till jordbruksminister om jämställdheten i satte polisen i genom sin dåvarande länspolismästare upp målet att bli bäst i på jämställdhet. Ett lovvärt mål som förtjänade att uppmärksammas. Det borde vara naturligt för hela polisväsendet att genast anta denna utmaning och arbeta för samma mål. För att hjälpa på traven beslöt att stödja arbetet ekonomiskt och polismyndigheten fick drygt 2 miljoner för att uppnå målet. har fått en ny länspolismästare vilken har valt att på nytt utlysa alla chefstjänster för att kunna utnyttja sitt privilegium att "påverka vilka chefer man ska arbeta med". Dessa tjänster har tillsatts och ordningen är återställd genom att alla chefer inom myndigheten åter är män. Det är oundgängligen nödvändigt för poliskåren att man kan rekrytera kvinnor till polisyrket och de signaler man nu sänder till dessa möjliga kvinnor är mycket oroväckande. Jag anser att de pengar som i fått har missbrukats och att givetvis måste vidta åtgärder i anledning av detta. Min fråga till ministern blir således: Avser ministern att kräva tillbaka de pengar som i fått för att utveckla jämställdhetsarbetet i myndigheten?
fr · GP11791 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:791 av () till finansminister om Premiesparfonden och generationsfonder I ett svar på fråga om regeringen avser att verka för att Premiesparfonden får möjlighet att erbjuda generationsfonder meddelade finansministern avslutningsvis följande: "Genomförandegruppen har ställt sig bakom ett införande av generationsfonder. Regeringen överväger därför frågan om att ge Sjunde AP-fonden möjlighet att erbjuda generationsfonder inom ramen för Premiesparfonden." Min fråga till finansminister är: Avser ministern att före innevarande mandatperiods utgång presentera ett förslag om att ge Sjunde AP-fonden möjlighet att erbjuda generationsfonder inom ramen för Premiesparfonden?
fr · GP11792 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:792 av () till finansminister om Premiesparfonden Finansministern har tidigare fått frågan om regeringen är beredd att verka för att aktiv återplacering i Premiesparfonden ska bli möjlig. I ett frågesvar lämnat hänvisade finansministern till betänkandet 1999/2000:SfU6 där utskottet ansåg att spararna aktivt bör kunna välja att få sina medel placerade i en fond med samma låga risk och samma avkastningskrav som gäller för Premiesparfonden. Utskottet uttalade vidare att regeringen bör återkomma till i den frågan när tillräckliga erfarenheter vunnits beträffande val och byte av fond. Finansministern menade då i frågesvaret att i samband med att regeringen återkommer i saken kan även frågan om möjligheten att välja Premiesparfonden övervägas. Som jag ser det så måste den enklaste lösningen vara att föreslå att reglerna görs om så att det blir tillåtet att ändra sig för de sparare som så vill så att de kan placera i Premiesparfonden. Då behöver vi inte heller någon ny fond och framför allt vinnes mycket tid. Vi vet ju med backspegeln i hand att många inte var fullt medvetna om att vägen till Premiesparfonden blev helt stängd om man valt en annan fond. Någon egentlig information om vad Premiesparfondsalternativet innebar fanns inte och det var ju inte så konstigt @ Sjunde AP-fonden var uttryckligen förbjuden att göra reklam för sin (ickevals-)fond. Min fråga till finansministern är: Avser ministern att verka för att placeringsreglerna för Premiesparfonden ändras så att alla premiepensionssparare ges möjlighet till ett fritt val?
fr · GP11793 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:793 av () till kulturminister om pornografi i TV För mig är det viktigt stödja de familjer som vill välja bort pornografi i TV. Vissa gör det med omsorg om sina barn. Andra vill inte indirekt bidra till att stödja en växande och allt grövre porrindustri. marknadsförs pornografi till konsumenterna via telefonförsäljare utan tydlig information. Pornografi marknadsförs och säljs i samma kanalpaket som även rymmer barn-, ungdoms-, sport- och naturprogram. Det kan liknas vid att sälja leksaker inslagna i porrbilder. Det är därför angeläget att innehållet anges vid marknadsföringen och att konsumenten kan välja kanaler och få kanalpaket utan porr. De som säljer den tekniska utrustningen och bostadsbolagen tar inte sitt ansvar. Tekniska hjälpmedel att filtrera bort porrkanaler och åtgärder som sena sändningstider välkomnas men är otillräckliga åtgärder när det gäller problemet med porrkanaler. Med anledning av detta vill jag fråga om kulturminister har för avsikt agera för att konsumenter ska kunna välja kanaler och kanalpaket utan porr.
fr · GP11794 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:794 av () till statsrådet om underhållsstöd En stor del av de allmänna målen hos kronofogdemyndigheterna berör skulder för underhållsstöd. Bakom detta döljs i vissa fall ovilja att ta det ekonomiska ansvar som föräldraskapet innebär. Långt vanligare är sannolikt att den berörde föräldern har så omfattande underhållskrav och så stora skulder att bördan blir övermäktig. Detta gäller särskilt de föräldrar som betalar underhåll för många barn och har en låg eller normal inkomst. Systemets effekter för låg- och medelinkomsttagare med många barn är orimlig. En fyrbarnsförälder, som har en inkomst i storleksordningen 20000 , betalar av bruttoinkomsten med skattade pengar. Detta innebär dels att marginaleffekterna blir extrema för en normalinkomsttagare, dels att han eller hon knappast får ekonomiskt utrymme att bygga upp ett eget liv efter en skilsmässa. De knappa ekonomiska omständigheterna gör vidare att föräldern får svårt att på jämlika villkor umgås med sina barn. Nuvarande regler skapar bitterhet och uppgivenhet hos de berörda föräldrarna. Det är uppenbart att systemet måste göras om och att det brådskar. De berörda föräldrarna har fått vänta på att regelverket görs om. Vid den justering av underhållsstödet, som genomfördes för att skydda föräldrar med mycket låga inkomster ökade en redan då tuff betalningsbörda för heltidsarbetande flerbarnsföräldrar. Jag vill fråga socialförsäkringsministern när hon avser att lägga fram förslag, som lindrar betalningsbördan för underhållsskyldiga föräldrar med flera barn och låga eller normala inkomster.
fr · GP11795 · 2002-02-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:795 av () till socialminister om tvångsvården tog staten över tvångsvården. Trots att det har gått saknas ännu uppgifter om personalens kompetens. Regeringen betonade när () bildades, att särskild vikt skulle läggas vid utvärdering, uppföljning och utbildning av personal. är SIS en av de större statliga myndigheterna, med ca 2300 anställda, och myndigheten vet inte hur den klarat kraven på utbildad personal. Enligt SIS generaldirektör har drygt hälften av personalen någon form av högskoleutbildning. Högskoleutbildningen handlar då oftast om en genomgången 20-poängskurs i socialt behandlingsarbete. En tredjedel av personalen är tillfälligt anställd och generaldirektör har inga planer på att ta reda på hur utbildnings- och kompetensnivån ser ut i denna grupp. Detta enligt en artikel i nr 2, 2002. SIS har svårt att rekrytera och behålla specialister som psykologer och lärare och det stora antalet tillfälligt anställda drar naturligtvis ned kvaliteten i verksamheten. Enligt Per Hellstrand, ST-ordförande på ungdomshem, tar det åtminstone att bli en bra behandlare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att utbildningsnivån på de som arbetar med ungdomar som begått grova brott ska höjas?
fr · GP11796 · 2002-02-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:796 av () till statsrådet om harmonisering av idrottsmomsen Under sportlovet kommer många ungdomar bege sig till skidanläggningar i olika delar av landet. Uppemot två miljoner kommer att åka utför denna säsong och av dem kommer cirka två tredjedelar att vara ungdomar. Utav någon outgrundlig anledning anses fortfarande inte skidanläggningar vara idrott, såsom golfbanor och fotboll, det innebär att olika momssatser råder. Idrottsanläggningar har moms och övrig idrott . Självklart finns det en historisk förklaring till att det ser ut så, vilket inte innebär att denna ojämlikhet ska fortgå. har precis debatterat idrottsfrågor, då konstaterades att breddidrotten minskar, och priset har betydelse. Jag menar att denna orättfärdiga skillnad i beskattning ska rättas till. Då kan skidanläggningarna sänka priserna på sina liftkort, vilket branschen lovat att göra, och än fler ungdomar få råd att utöva denna mycket populära idrott. En harmonisering av idrottsmomsen gynnar inte bara folkhälsan utan även sysselsättningen i fjällvärden genom ökad turism. Avser statsrådet att verka för att momsen på skididrott likställs med övrig idrott till ?
fr · GP11797 · 2002-02-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:797 av () till statsminister om och hiv/aids Kampen mot hiv/aids har en framträdande och växande betydelse i utvecklingssamarbete med länderna i södra . Vi har också en betydande kompetens att konstruktivt arbeta med att förändra attityder och beteenden i syfte att stoppa smittspridningen. är ett av de hårdast aidsdrabbade länderna i världen, vilket hotar hela befolkningen och landets utveckling, såväl ekonomiskt som säkerhetsmässigt. Ett av de stora problemen är att president förnekar sambandet hiv och aids och att han är motståndare till stoppmediciner som kan hindra sjukdomen att bryta ut och kan hindra smittöverföring mor till barn. attityd skapar förvirring och hindrar signaler om ett ändrat sexuellt beteende och kondomanvändning att nå fram till människorna. Fattiga människor i södra lyssnar givetvis på presidenten. Därmed motverkas arbetet med att hindra spridning och effekter av farsoten. Folket lämnas att dö i aids. När nu världens progressiva ledare, inklusive , ska mötas i finns ett lysande tillfälle att på ett vänskapligt sätt och på hög nivå ta upp frågan med för att få honom att ändra attityd. Statsministern har enligt egen uppgift goda relationer med den sydafrikanske presidenten. Jag vill därför fråga statsministern: På vilket sätt avser statsministern ta upp hiv/aids-frågan med president vid helgens möte?
fr · GP11798 · 2002-02-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:798 av () till statsrådet om diskriminering av adopterade barn Möjligheten för homosexuella par att prövas för internationell adoption innebär att sådana adoptioner genomförs vid sidan av . Den omfattar endast adoption till heterosexuella. Begränsningen gjordes på uttrycklig begäran av ursprungsländerna. Barn adopterade av homosexuella kommer att ställas utanför det skydd som mödosamt byggts upp genom internationellt samarbete, även om må hävda att vår lagstiftning ger barnet ett tillräckligt skydd. Adoptioner till homosexuella innebär också att måste förmå ursprungsländerna att kringgå . Budskapet är därmed att konventionen inte är viktig. Länder kan ställa sig vid sidan av den när det passar av nationella eller andra skäl. Det finns krafter både i mottagar- och i ursprungsländer, som gärna ser att så kan ske. Konventionen har utomordentligt stor betydelse för att skydda barnen vid internationella adoptioner. är nu berett att minska skyddet i stället för att stärka det. Det är också diskriminerande att en grupp barn medvetet ställs utanför konventionens skydd liksom att deras adoptioner riskerar att inte bli giltiga i ursprungslandet. Vi gör avsteg från ett gemensamt ansvarssystem på ett centralt familjerättsligt område för att tillfredsställa inrikespolitiska intressen. Vår trovärdighet kan ifrågasättas, när vi i andra internationella sammanhang söker stöd för att stärka barnens skydd mot t.ex. trafficking. Jag vill fråga barnministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att förhindra diskriminering av barn till homosexuella par som på detta sätt ställs utanför det internationella skydd som innebär.
fr · GP11799 · 2002-02-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:799 av () till näringsminister om lanthandlarna som ombud för Just nu hämtar statliga hem många av sina terminaler hos våra lanthandlare och andra mindre näringsutövare. Att denna åtgärd, av ett statligt bolag, mot många småföretagare kan innebära dödsstöten verkar inte bekymra dess ägare. I regionalpolitiska propositionen har regeringen slagit fast att det är angeläget att motverka ytterligare försämringar av servicetillgången i utsatta områden. Det är mycket angeläget att den service som finns kvar på landsbygden och i mindre orter fortfarande kan finnas kvar. Många lanthandlare är beroende av varje möjlighet till extra inkomster som finns och allt som kan locka dit kunder är av stort värde. Många kunder hos lanthandlarna är dessutom äldre och starkt beroende av den service de kan få på nära håll. Min fråga till näringsministern är vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att förhindra att statliga bolag som kraftigt försämrar villkoren för företag på landsbygden.
fr · GP11800 · 2002-02-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:800 av () till justitieminister om polisens resurser för narkotikabekämpning Drogmissbruket bland ungdomar har ökat i tre av fyra svenska kommuner sedan EU-inträdet. Under den tiden har vi sett en nedrustning av samhällets resurser att bekämpa narkotika. Det egna bruket har ökat kraftigt hos ungdomar och även spridit sig till grupper utanför de traditionella missbruksmiljöerna. är i stort sett ensam om att ha en effektiv organisation att störa nyetableringen av narkotika i ungdomsmiljöer genom den s.k. vid länskriminalpolisen. Verksamheten är permanent och består av 18 tjänster. Vi kan nu konstatera att personalen meddelats om neddragningar i personalstyrkan och att vakanta tjänster inte återbesätts. Detta är ytterligare ett steg i fel riktning och jag vill därför fråga justitieministern: Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att bryta pågående neddragningar i hela landet?
fr · GP11801 · 2002-02-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:801 av () till finansminister om EU:s högsta skatter "Skattebördan på inkomst fortsätter att vara den högsta i EU". Så skriver i sin rapport över hur medlemsstaterna följt EU:s allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken . rekommenderas i rapporten att sänka skatten för framför allt låginkomsttagare. konstaterar att skattebördan på inkomst i fortsätter att vara högst i EU. Det höga skattetrycket på låginkomsttagare är ett hot mot framtida tillväxt och välfärd i . Inlåsningseffekterna är många och det visar sig att många låginkomsttagare inte har råd att betala de höga skatterna. Följden blir att de tvingas leva på bidrag och är fångade i den svenska fattigdomsfällan. Hur avser finansministern att agera för att sänka skatterna för låginkomsttagare i och därigenom undgå ytterligare EU-kritik?