ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12789 · 2002-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:789 om transportstöd till viltprodukter har frågat jordbruksministern vilka åtgärder hon avser att vidta så att viltkött åter kan komma i åtnjutande av regionalt transportbidrag. Bakgrunden till frågan är att från får transportbidrag inte lämnas till bl.a. jordbruksprodukter, inklusive viltkött. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Statligt stöd till näringslivet omfattas av om statsstöd och kan tillåtas efter prövning och godkännande av . Kommissionen beslutade att godkännanden för alla regionala stödordningar skulle upphöra vid utgången av 1999. För att få lämna transportbidrag 2000@2006 krävdes ett nytt godkännande av kommissionen. I samband med denna prövning ställde kommissionen som villkor för ett godkännande av transportbidraget att bidrag, enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål, inte får lämnas till bl.a. jordbruksprodukter. Dessa regler är mycket tydliga på denna punkt. Regeringen fann det därför inte rimligt att driva frågan vidare om fortsatt bidrag till jordbruksprodukter och riskera stopp i stödgivningen. Vad som är jordbruksprodukter definieras närmare i EG-fördraget. Jag bedömer därför inte att det är en lösning att, som föreslår, omdefiniera viltkött från jordbruksprodukter. När det särskilt gäller kött i form av renprodukter finns vissa möjligheter att lämna transportbidrag. Detta måste emellertid godkännas av . Till detta kommer att en eventuell stödgivning är förenad med villkor om bl.a. oförändrade produktionsnivåer. har , i samband med behandlingen av regeringens förslag till lag om utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen, uttalat sig om stöd till rennäringen (bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Regeringens förslag innebar bl.a. att jordbrukssektorn inte omfattas av de föreslagna avdragen. uppfattning var att regeringens förslag är bra med hänsyn till de olika krav som finns. godkände därför regeringens förslag. De av uppmärksammade näringarna är föremål för ett antal offentliga stöd. I förhållande till de medel som avsätts till dessa stöd är de medel som tidigare lämnats inom ramen för transportbidraget att anse som marginella. Sammanfattningsvis är möjligheterna att åter lämna transportbidrag för viltkött begränsade. När det gäller renprodukter kommer jag inte till någon annan slutsats än . Med hänsyn till det i sammanhanget betydande offentliga stöd som berörda näringar får i övrigt avser jag inte att vidta någon åtgärd i frågan.
frs · GP12790 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:790 om jämställdheten i har frågat mig om jag avser att kräva tillbaka de pengar som i fått för att utveckla jämställdhetsarbetet i myndigheten. Regeringen beviljade medel till projektet som avses pågå . Enligt projektbeskrivningen är syftet bl.a. att "kvinnors och mäns erfarenheter skall tas tillvara inom alla olika verksamhetsområden. Jämställdhet skall genomsyra hela verksamheten med god kunskap om villkor och könstillhörighet och arbetsvillkorens betydelser och konsekvenser för verksamheten i det dagliga arbetet och beslutsfattandet." Förhoppningen är att projektet ska kunna tjäna som modell också för andra myndigheter. Behovet av att stärka jämställdheten vid i har inte minskat. Projektarbetet har påbörjats och det finns ingen anledning för regeringen att ompröva sitt beslut.
frs · GP12791 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:791 om Premiesparfonden och generationsfonder har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag under innevarande mandatperiod med innebörden att Sjunde AP-fonden ska få en möjlighet att erbjuda generationsfonder inom ramen för Premiesparfonden. Regeringen har uttalat att det i sig finns goda skäl att göra det möjligt för Sjunde AP-fonden att erbjuda förvaltning av premiepensionsmedel i s.k. generationsfonder (prop. 1999/2000:12 s. 18). Dessa skäl är tillämpliga för såväl de pensionssparare som inte gör något val av fond som dem som aktivt valt statlig förvaltning. Frågan har övervägts ytterligare, bl.a. i samband med en redovisning från Sjunde AP-fonden av ett antal förslag till utformning av generationsfonder. Från () sida har framförts ett starkt önskemål att lagstiftaren närmare anger vilken utformning som kan komma i fråga. Behovet av generationsfonder är mindre på kort sikt än på lång sikt, eftersom premiepensionen alltjämt utgör en liten andel av den totala pensionen. Beredningen av frågan har ännu inte lett fram till en politisk överenskommelse om den närmare utformningen av generationsfonder i Sjunde AP-fondens regi. Jag avser emellertid att ta upp denna och andra frågor som rör Sjunde AP-fonden när det finns förutsättningar att nå en sådan överenskommelse.
frs · GP12792 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:792 om Premiesparfonden har frågat mig om jag avser att verka för en förändring av reglerna så att den av Sjunde AP-fonden förvaltade Premiesparfonden kan väljas aktivt. Premiesparfonden inrättades för dem som avstår från att välja fond för förvaltning av premiepensionsmedel. har uttalat (bet. 1999/2000:SfU6) att spararna även aktivt bör kunna välja att få sina medel placerade i en fond med samma låga risk och samma avkastning som gäller för Premiesparfonden. Utskottet uttalade vidare att regeringen bör återkomma till när tillräckliga erfarenheter vunnits beträffande val och byte av fond. De första valen av fonder inom premiepensionssystemet ägde rum . Vissa slutsatser torde i och för sig redan kunna dras av dessa val. Det är emellertid rimligt och önskvärt att frågor som rör Sjunde AP-fonden kan lösas i ett sammanhang. Jag avser därför att ta upp frågan om aktivt val av Premiesparfonden bland andra frågor som rör Sjunde AP-fonden, när det finns förutsättningar att nå en politisk överenskommelse inom de ramar som gäller för pensionsreformen.
frs · GP12794 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:794 om underhållsstöd har frågat mig när jag avser att lägga fram förslag som lindrar försörjningsbördan för underhållsskyldiga föräldrar med flera barn och låga eller normala inkomster. lämnade sitt betänkande till regeringen . Utredningens uppdrag var att göra en analys av de samlade effekterna av barnbidraget, bostadsbidraget och underhållsstödet till barnfamiljerna. Betänkandet bereds inom . Det arbete som pågår inom departementet syftar till att fördjupa analyserna av det ekonomiska familjestödet. Jag är medveten om att det finns problem inom underhållsstödssystemet. betänkande innehöll inga förslag till åtgärder. Jag har därför för avsikt att föreslå regeringen att tillsätta en utredning för en bred översyn av underhållsstödet där såväl bidragsmottagarnas som de underhållsskyldigas situation särskilt ska analyseras.
frs · GP12795 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:795 om tvångsvården har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att höja utbildningsnivån inom . Låt mig först säga att det inte är korrekt som säger att saknar uppgifter om personalens kompetens. har i flera sammanhang, senast i sin årsbok för , tydligt redovisat vilken utbildning personalen har. Visserligen omfattar inte denna redovisning vikarier. Ett kompetensredovisningssystem för hela verksamheten är under utveckling. Däremot ska kunskapen om vikariernas kompetens finnas hos dem som är ansvariga för verksamheten på institutionerna, dvs. I övrigt är det min uppfattning att bedriver ett ambitiöst och genomtänkt kompetensutvecklingsarbete. Bl.a. genomför myndigheten en stor utbildningssatsning inom grundutbildningen för metodutveckling inom ungdomsvården. Myndigheten genomför dessutom ett ambitiöst utbildningsprogram för avdelningsföreståndare och institutionschefer. har uppmärksammat svårigheten med att rekrytera och behålla vissa yrkesgrupper. Myndigheten bedriver ett aktivt arbete för att hitta lösningar. Frågorna om kompetens är viktiga och jag kommer även fortsättningsvis att noggrant följa arbete också i detta avseende. Jag har dock stort förtroende för hur arbetar med kompetensfrågorna och har inga planer på att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GP12796 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:796 om harmonisering av idrottsmomsen har frågat statsrådet om hon avser att verka för att momsen på skididrott likställs med övrig idrott till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. besvarade jag en fråga från (fråga 2001/02:490) om skatten på skidliftsverksamhet. Jag svarade då att det inte är aktuellt att föreslå en ytterligare sänkning av skattesatsen på transport i skidliftar. Jag har inte någon annan uppfattning .
frs · GP12798 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:798 om diskriminering av adopterade barn har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förhindra diskriminering av barn till homosexuella par som ställs utanför det skydd som innebär. Först bör nämnas att konvention om skydd för barn och samarbete vid internationella adoptioner inte omfattar alla länder, varför det redan nu finns barn som inte omfattas av konventionens skydd. är drygt 40 länder anslutna till konventionen. har ännu inte fattat något beslut om homosexuellas rätt att bli prövade som adoptivföräldrar. Det innebär att olika sakfrågor kan diskuteras i samband med riksdagsbehandlingen.
frs · GP12799 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:799 om lanthandlarna som ombud för har frågat näringsminister vad han avser att vidta för åtgärder för att förhindra att statliga bolag som AB kraftigt försämrar villkoren för företag på landsbygden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har i sin fråga hänvisat till att AB just nu hämtar hem många av sina terminaler hos lanthandlare och andra mindre näringsidkare. AB ska såsom affärsdrivande företag eftersträva lönsamhet och effektivitet, givetvis inom de ramar som regering och riksdag har angivit. har uttalat att en väl utbyggd service i såväl storstad som glesbygd ska eftersträvas. AB följer väl vad uttalat. AB gör stora ansträngningar för att bibehålla ett så spritt ombudskap som möjligt liksom att val av ombud ska ske på ett icke-diskriminerade sätt. För spelombud i glesbygd görs särskilda överväganden som i vissa fall innebär att dessa ombud, trots att det för AB ej är företagsekonomiskt motiverat, kan fortsätta sitt ombudskap. AB har även redovisat sitt system för val av ombud för och erhållit ett s.k. icke-ingripande besked från verket, dvs. systemet för val av ombud kan inte anses utgöra missbruk av dominerande ställning. AB är en egen juridisk person och sköter sin verksamhet självständigt. Jag har fullt förtroende för AB Svenska Spels styrelse och ledning och finner med anledning av vad frågeställaren anfört ingen anledning att nu vidta några åtgärder i ärendet.
frs · GP12801 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:801 om EU:s högsta skatter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sänka skatterna för låginkomsttagare i . Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden och därmed bidra till trygghet och rättvisa. Skatter har därmed inget egenvärde som utrymmet för skattesänkningar måste bedömas mot bakgrund av medborgarnas önskemål om en offentligt finansierad välfärd och de uppsatta budgetpolitiska målen. förbättrades utsikterna avsevärt för svensk ekonomi. Inom ramen för budgetmålen möjliggjordes därmed skattesänkningar som både ökar tillväxten och stärker rättvisan. En brett förankrad skattereform skapar goda och stabila regler för tillväxt och sysselsättning samt är en garant för välfärden och dess finansiering. Den pågående inkomstskattereformen med kompensation för den allmänna pensionsavgiften och höjning av skiktgränserna medför lägre marginal- och genomsnittsskatter för framför allt låg- och medelinkomsttagare. För dem som enbart betalar inkomstskatt har skatten genom de tre steg, som genomförts, minskat med ca . Sänkningen av marginalskatterna har medfört att incitamenten till arbete har ökat för personer med låga och medelhöga inkomster. Regeringen avser att återkomma med en bedömning av om det samhällsekonomiska läget ger utrymme för att ta ytterligare ett steg 2003.
fr · GP11828 · 2002-03-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:828 av () till statsrådet om Rättvisemärkt I propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001@2005 fastslås att ett av målen för en framgångsrik konsumentpolitik är att "konsumenterna ska ha tillgång till god vägledning, information och utbildning". Detta benämns som kunskapsmålet. Den internationella föreningen har översatt kriterier för produkter som finns att köpa i . Köparna åtar sig att betala ett garanterat minimipris som motsvarar produktionskostnaden och alltid ligger över världsmarknadspriset. Detta märke ger konsumenter möjlighet att främja etisk handel för att förhindra och förebygga barnarbete, för att arbetare i utvecklingsländer ska få rimligare arbetsförhållanden och för att småbönderna ska få ett anständigt pris för sina varor. För att konsumentpolitiken ska nå upp till kunskapsmålet, för att konsumenterna ska kunna göra väl avvägda val utifrån etiska aspekter, är det enligt mitt förmenande viktigt att konsumenterna erhåller kunskap om Rättvisemärkt. Mot den här bakgrunden vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att öka kunskapen om Rättvisemärkt?
fr · GP11829 · 2002-03-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:829 av () till statsrådet om poströstning Omkring en tredjedel av väljarna poströstade i riksdagsvalet . För ett högt valdeltagande är det angeläget att denna möjlighet bibehålls. Postkontoret är viktigt för det demokratiska deltagandet. Detta betonas i proposition 2001/02:53 Ändringar i vallagen, m.m. där regeringen framhåller att poströstningen bör behållas som huvudregel för röstning som inte sker i vallokal. Regeringen betonar också att det finns stora risker för ett lägre valdeltagande om en försämrad poströstningsservice sker nära inpå ett val. Detta synsätt förstärks ytterligare av KU:s betänkande 2001/02:KU:8 där utskottet anför att det är nödvändigt att tar ansvar för att ge medborgarna denna demokratiska service. I min hemkommun ska posten nu omändras, kanske till post-i-butik. Många undrar då om hur poströstningen praktiskt ska ske. Det kan ju inte vara meningen att medborgarna ska rösta mellan mjölkdisken och brödhyllan. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att säkra möjligheterna för medborgarna att poströsta?
fr · GP11830 · 2002-03-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:830 av () till finansminister om moms på Rättvisemärkta produkter Det har kommit till min kännedom att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska utreda lägre moms på ekologiskt odlade produkter. Utredningen ska särskilt se vilka kostnader som en eventuell sänkning av momsen på Kravmärkta livsmedel kan medföra samt om detta är möjligt inom ramen för rådande EU-regler. Jag välkomnar detta initiativ men önskar att utredningen även ska se över om det är möjligt att eventuellt sänka momsen på Rättvisemärkta produkter. Rättvisemärkt syftar till att konsumenterna ska handla etiskt till förmån för producenter i fattiga länder. arbetar främst med att producenter av varor i fattiga länder ska få en skälig ersättning för sina varor. Att motverka barnarbete och främja ekologiskt odlande är andra viktiga mål. Bakom föreningen för Rättvisemärkt står flera svenska organisationer, däribland LO, och . Jag vill fråga finansminister : Avser finansministern att inom ramen för utredningen om eventuell sänkning av moms på Kravmärkta produkter även utreda en eventuell sänkning av momsen för Rättvisemärkta produkter?
fr · GP11831 · 2002-03-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:831 av () till försvarsminister om transport av farligt gods Runtom i hela transporteras farligt gods av allsköns slag. Dessa transporter kan i förvandla ett helt samhälle till en katastrofzon. Ett antal gånger har katastrofen varit mycket nära. Nästa gång, närhelst det blir, kanske vi inte har samma osannolika tur. Tågincidenterna i och i , liksom tillbudet med gasolbilen i är några exempel. Det kan hända när som helst och var som helst. Transport av farligt gods är reglerat . Reglerna innebär bl.a. att det ställs krav på klassificering, förpackning, fordon, förarutbildning och särskilda transportdokument. Det finns också regler för vilka produkter som får packas tillsammans. Fr.o.m. ska den som transporterar farligt gods rådfråga en säkerhetsrådgivare som är utbildad för att förebygga olyckor vid dylika transporter. Trots att försiktighetsåtgärder vidtagits bedöms risken för att en olycka inträffar som hög. Experter från bl.a. FOI, , varnar för att dagens regelverk inte är tillräckligt. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att riskerna för framtida olyckor vid transport med farligt gods ska minimeras?
fr · GP11832 · 2002-03-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:832 av () till socialminister om larmoperatörer Två tredjedelar av larmoperatörer vid SOS Alarm saknar sjukvårdsutbildning enligt en ny rapport från . Av 570 larmoperatörer är ca 35 sjuksköterskor och ett tjugotal ambulanssjukvårdare. Det innebär att ca 370 larmoperatörer är i avsaknad av sjukvårdsutbildning. Detta är naturligtvis inte godtagbart ur säkerhetsperspektiv. För att larmoperatören ska kunna göra korrekta bedömningar via telefon behövs såväl utbildning som yrkeserfarenhet inom hälso- och sjukvården. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att den medicinska kompetensen ska öka hos landets larmoperatörer, i syfte att patientsäkerheten ska bli högre?
fr · GP11833 · 2002-03-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:833 av () till justitieminister om knarkhandel på Internet INCB, för narkotikakontroll, släppte sin årliga rapport. I den finns det bl.a. uppgifter om att Internet skapar nya utmaningar i kampen mot narkotikan. Nätet används som informationsspridare och försäljningsplats för narkotika. INCB framhåller att ungdomar via Internet utsätts för narkotikapropaganda, och tar som exempel att det på nätet finns recept på drogen metamfetamin. INCB menar att nationell lagstiftning kan vara ett medel att bekämpa denna form av spridning av narkotika. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bekämpa spridning av narkotika via Internet?
fr · GP11834 · 2002-03-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:834 av () till finansminister om sänkt skatt för låginkomsttagare En svensk låginkomsttagare får betala 10000kr i skatt innan låginkomsttagaren i det genomsnittliga EU-landet behöver lägga ut en enda skattepeng. Fribeloppet innan skatt börjar tas ut, det s.k. grundavdraget, är i lågt @ 11800kr. Det genomsnittliga grundavdraget i sju andra EU-länder @ , , , , , och @ ligger på 46000kr, ett nära fyra gånger så stort belopp. Det innebär att på de första 46000kr i inkomst betalar låginkomsttagaren i ett genomsnitt av dessa sju länder inte en krona i skatt. Den svenska låginkomsttagaren måste däremot betala omkring 10000kr i skatt på sina först intjänade 46000kr. Det land som har det näst lägsta grundavdraget, , har ett grundavdrag som är mer än dubbelt så stort som det svenska. som kommer därefter har ett avdrag som är så stort som det svenska. Högst grundavdrag har där skattefribeloppet är över 67000kr. följer strax därefter. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att sänka skatten för svenska låginkomsttagare till genomsnittlig EU-nivå?
fr · GP11835 · 2002-03-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:835 av () till utrikesminister om inventering av minlager På en tidigare fråga svarade utrikesministern att den menar att man inte generellt kan säga att röjningsskyddade fordons- och stridsvagnsminor är jämförbara med antipersonella minor. Men utrikesministern påpekade också att detta var en känslig fråga i förhandlingarna av , och att resultatet i konventionen blev en kompromiss där röjningsskydd definieras som en anordning avsedd att skydda en mina och som får den att aktiveras "när försök görs att röja minan eller på annat sätt avsiktligt påverka den". Formuleringen "avsiktligt" lades till definitionen för att flera länder ansåg att minor som är försedda med röjningsskydd som detonerar av en persons oavsiktliga handling är antipersonella minor och därför förbjudna under konventionen. ICBL har uttryckt oro över att parter till inte i tillräcklig utsträckning har uppmärksammat att fordonsminor med röjningsskydd som utlöses av en oavsiktlig handling är förbjudna enligt konventionen. Alla parter till har också uppmanats av den intersessionella kommittén i en rapport inför det tredje partsmötet i att göra en inventering av sina förråd av fordonsminor med röjningsskydd och att identifiera problematiska minor samt best practices, och att sedan rapportera tillbaka. Är det regeringens avsikt att göra en inventering av förråd av fordonsminor försedda med röjningsskydd i syfte att rapportera vilka av dessa som anser vara tillåtna respektive förbjudna enligt konventionen?
fr · GP11836 · 2002-03-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:836 av () till statsrådet om situationen för flyktingar Ett ganska stort antal flyktingar från Bosnien, som återvänt till sitt hemland efter att ha flytt till eller annat EU-land, har vid hemkomsten funnit att deras bostäder inte längre finns eller har ockuperats av andra. Alltså har de ingenstans att ta vägen när de kommer tillbaka till hemlandet och många väljer därför att åka tillbaka till . Jag vill fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra situationen för återvändande bosnier?
fr · GP11837 · 2002-03-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:837 av () till statsrådet om lokalisering av statliga verk och myndigheter Det finns i vårt land över 400 statliga verk och myndigheter. Ca 70 ligger utanför och blott ca 10 i . har uppmärksammat detta förhållande, och jag har redan under höstens allmänna motionstid begärt en utredning om de samhälleliga konsekvenserna av koncentration av statliga verk och myndigheter till . I tidigare lokaliseringsdiskussioner har klart uttalats att utlokalisering ska ske vid inrättande av nya verk, om inga större och avgörande invändningar finns. Det måste också vara möjligt att flytta ut redan befintliga verk och myndigheter. I samband med beslut om den nya regionalpolitiken har enighet rått om att staten måste ta ett mycket stort ansvar för att hela ska hållas levande. Ett sätt är då att flytta statlig verksamhet eller etablera ny sådan till framför allt de glesa Norrlandslänen. bor av befolkning i , vi står för av BNP och av nettoexporten. Alltså bidrar kraftfullt till försörjning. En utflyttning av statlig verksamhet till skulle medföra nya arbetstillfällen och ökade skatteintäkter för denna del av landet. Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att öka andelen statliga verk och myndigheter i ?
fr · GP11838 · 2002-03-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:838 av () till näringsminister om färjetrafiken över Kvarken Färjetrafiken över Kvarken mellan och är av mycket stor betydelse för både person- och godstransporter. Det ekonomiska stöd som finns upphör . I har kommunikationsministeriet tillsatt en arbetsgrupp som ska utreda frågan om ett fortsatt statligt stöd till åretrunttrafik över Kvarken mellan och . Enligt uppgift ligger den svenska politiken fast, nämligen att det trafikstöd som utgått var en övergångslösning och att trafiken i fortsättningen ska bedrivas på kommersiell grund. Det finns emellertid mycket stora svårigheter att klara detta. Jag vill fråga näringsministern: Avser statsrådet att utreda möjligheterna att ge fortsatt statligt stöd till åretrunttrafik över Kvarken mellan och ?