ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111032 · 2002-04-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:1032 av andre vice talman () till statsrådet om krigsmaterielexporten till och Det står klart att och innehar kärnvapen. Det är välkänt att det förekommer regelrätta stridshandlingar i Kashmirområdet. I samband med kärnvapensprängningarna avbröt sitt bistånd till @ men inte krigsmaterielexporten. Den kunde inte avbrytas. Det gällde anseende som pålitlig leverantör. I fall förekom en rad oegentligheter i den svenska krigsmaterielexporten till . Det medförde att internationella anseende skadades. Den s.k. "vapenbyken" är inte färdigtvättad. De svenska vapenaffärerna med ledde bl.a. till att beslöt att bojkotta svensk krigsmateriel. när behov av ny krigsmateriel till följd av att konflikten med skärpts är berett att bortse affärer. Svenska vapen efterfrågas ånyo och beviljar både nya kanoner och följdleveranser för ca 300 miljoner @ och allt detta medan konflikterna i regionen fördjupas. Jag vill fråga handelsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att den svenska krigsmaterielexporten inte bidrar till att konflikten mellan och trappas upp?
fr · GP111033 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1033 av () till statsrådet om konsumentservice Det är viktigt att vi har en myndighetsstruktur som kan möta olika behov av tjänster bland medborgarna i vårt land och att det runtom i våra kommuner säkerställs kostnadsfri tillgång till tjänster och samhällsinformation även för dem som inte fullt ut behärskar svenska språket. Det är viktigt att se sambandet mellan integration och vardagsfrågor, som t.ex. hjälp att fylla i en blankett. Jag vill ta ett exempel. , som talar men inte kan skriva svenska, måste betala 200kr för att få en enkel blankett ifylld. är hänvisad till den svarta marknaden för tjänster för kontakter med myndigheter. som hon redogör för sin privata situation för att ge bakgrund till blankettens frågor så blir hennes integritet kränkt. Hade det funnits en myndighetsperson som kunnat hjälpa henne så hade familjens personliga uppgifter rymts inom lagstiftningen för sekretess. Många missförstånd skulle därmed undanröjts. Min önskan är att konsumentsekreterarnas uppgifter kan vidgas till att omfatta även denna service. Min fråga till regeringen är om statsrådet tagit något initiativ för att myndighetsstrukturen ska inkludera även tjänster som utförs av den svarta tjänstemarknaden och som vänder sig till invandrare med bristande kunskaper i svenska språket.
fr · GP111034 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1034 av () till miljöminister om har skapat en rad problem för enskilda företagare. Miljösanktionsavgiften har inte gagnat miljön i första hand, men däremot varit ett hårt slag för företagare. Miljösanktionsavgiften drabbar företagare som inte lämnar in rapporter eller anmälningar inom föreskriven tid. En mängd ärenden, bl.a. i min hemkommun , visar på fall där sanktionsavgiften varit orimligt hög. Utan känsla för vad som är skäligt eller oskäligt straffar kommunerna företagare utifrån . Det finns ingen lyhördhet inför de enskilda fallen. I står att miljösanktionsavgift inte ska tas ut om det är uppenbart oskäligt. Detta efterlevs inte. Miljösanktionsavgiften på 25000kr är densamma för alla företagare, oavsett om de har stora eller små företag. Företagare som upptäckt att deras tillstånd gått ut och som skyndat sig att betala in avgiften på nytt, har trots detta straffats med miljösanktionsavgiften på 25000kr. Detta orimliga bestraffningssätt leder till att företagare kan gå under och tvingas lägga ned sitt företag. Min fråga till miljöministern är: Avser miljöminsitern att föreslå förändringar i så att den inte längre får orimliga konsekvenser för små företag?
fr · GP111035 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1035 av () till justitieminister om EU-patent och rättsäkerheten Inom EU arbetas just nu för att skapa ett gemensamt s.k. EU-patent som ska vara gällande i alla europeiska länder. Ett av kraven som ställts från flera länder är kravet på översättning av patenten till ländernas egna språk. Den däremot har meddelat att de är beredda att sänka sina översättningskrav, detta trots utlovade ansträngningar för att bevara och förstärka svenskans ställning inom EU-samarbetet. Om förslaget om minskade översättningskrav går igenom innebär det att patent som söks av företag utanför blir giltiga här även om patentskriften inte finns översatt till svenska. De företag som får patent i enligt EU-patentet får monopolställning på marknaden för t.ex. en viss produkt eller framställningsmetod. Svenska företag är skyldiga att ta hänsyn till den monopolställningen och kommer därför att vara tvungna att sätta sig in i patentskrifter på såväl tyska som franska och engelska. Det kan innebära stora problem för framför allt små företag utan bred språkkompetens. Jag anser att alla texter som är juridiskt bindande för svenska medborgare och företag bör finnas tillgängliga på svenska och kan därför inte acceptera regeringens förslag om minskade översättningskrav. Min fråga blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att inte rättssäkerheten för svenska företagare ska hotas när juridiskt bindande texter inte finns tillgängliga på svenska?
fr · GP111036 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1036 av () till kulturminister om EU-patent på svenska Regeringen har i olika sammanhang tagit ställning för svenska språkets ställning inom EU. Den inställningen delas av den parlamentariska språkutredningen som lade fram sitt slutbetänkande. Den konstaterar att svenskans ställning vid ett ökande Europasamarbete är av avgörande betydelse för språkets framtid. Regeringens handlande går just nu i motsatt riktning på Europanivå. Där har man nämligen gått med på minskade översättningskrav vad avser patent från utländska företag som ska omfatta . Senast vid toppmötet i sökte statsministern driva frågan om ett s.k. EU-patent framåt just genom att minska kraven på översättning. Om regeringens förslag går igenom kommer svenska företag tvingas läsa tusentals patenttexter på såväl tyska som franska och engelska. Detta anser jag missgynnar svenska företag, framför allt de små, i jämförelse med företag från de stora språkområdena. Jag anser även att detta bryter mot regeringens egna intentioner att värna svenskan i Europasamarbetet. Min fråga blir därför: Vad avser kulturministern att göra för att inte svenska språkets ställning inom EU ska försämras på grund av förändrade regler för EU-patentet?
fr · GP111037 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1037 av () till statsrådet om EU-patent på svenska Just nu förhandlas inom EU om ett gemensamt s.k. EU-patent. I dessa förhandlingar har den förklarat sig villig att acceptera minskade översättningskrav. Det innebär att det inte längre ska vara nödvändigt för utländska företag att översätta patent till svenska för att dessa ska bli gällande i . Motiven för minskade översättningskrav sägs vara att det kommer att leda till lägre patentkostnader och därmed ökad konkurrenskraft för europeiska företag. Jag anser dock att det framför allt kommer att gynna stora företag från stora språkområden medan det kommer att missgynna små företag från små språkområden t.ex. . Alla patentsystem t.ex. det amerikanska och den nu gällande (EPC) är tillgängliga för alla företag som vill söka patent. Att det är billigare att söka ett amerikanskt patent än ett europeiskt är därför inget som särskilt gynnar amerikanska företag utan förutsättningarna gäller lika för alla. Om kravet på översättning av europeiska patent bortfaller kommer i stället särskilt amerikanska företag att gynnas i jämförelse med eftersom deras ursprungstexter redan finns på engelska. Svenska företag kommer med de nya patentreglerna att tvingas sätta sig in i tusentals patenttexter på såväl tyska som franska och engelska vilket framför allt kommer att drabba de små företagen. Vad avser statsrådet att göra för att tillse att de svenska företagens konkurrenskraft inte hämmas på grund av minskade översättningskrav?
fr · GP111038 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1038 av () till statsrådet om rovdjurscentrum Allteftersom rovdjursstammarna ökar, ökar även behovet av information och kunskap. Därför var det mycket positivt att beslut togs angående inrättandet av ett eller flera rovdjurscentrum när propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik (2000/01:57) behandlades i riskdagen. Enligt propositionen ska frågan om statliga medel till ett eller några rovdjurscentrum hanteras inom ramen för regeringens uppdrag till om informationsfrågor. Vid fråga till om hur detta arbete fortlöper blir svaret att det inte är upp till att besluta om hur många rovdjurscentrum som ska inrättas och var de bör vara belägna. anser att det är en riksdagsfråga. Jag vill därför fråga miljöministern: Kommer ministern att lägga fram ett förslag om att ett eller flera rovdjurscentrum inrättas och var de bör lokaliseras?
fr · GP111039 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1039 av () till socialminister om ökat antal dödsfall bland unga män Medan livslängden för befolkningen i stort ökar är utvecklingen för unga män en annan. dog 423 män i åldern 20@29 år, vilket är 55 fler än . Den vanligaste dödsorsaken bland dessa män är skador och olyckor. Ökningen av dödsfallen följer en motsvarande ökning av skadefallen. Enligt uppgifter från är många av dem i sin tur relaterade till alkoholmissbruk. Färska siffror visar att konsumtionen av lättöl minskar och att konsumtionen av starköl ökar kraftigt. Alkoholforskare anser att denna utveckling knappast går att vända. Anpassningen till EU:s alkoholpolitik har här en nyckelposition. alkoholskador, och skador relaterade till alkoholmissbruk, är lika stora eller ännu mer omfattande, i andra länder inom unionen. Vi ser också en tendens till att könsbundna olikheter beträffande alkoholvanor minskar. Den kategori unga män, som drabbas av en för tidig död, har vuxit upp i skydd av den restriktiva svenska alkoholpolitiken och dessutom under besparingar inom skolans område avseende drog och alkoholinformation. har vi dessutom brist på vårdplatser på behandlingshem och den öppna missbrukarvården uppvisar klena resultat. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder planerar socialministern att vidta för att bromsa eller vända utvecklingen mot ökat antal dödsfall bland unga människor som följd av bruk av alkohol?
fr · GP111040 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1040 av () till jordbruksminister om effekter av besparingar inom saknar medel för att klara basverksamheten och överväger nu nedläggningar på flera av sina verksamhetsområden. saknas och verkets ledning hävdar att man måste avveckla verksamhet för att få budgeten i balans. Inga beslut är ännu fattade men man överväger bl.a. att minska arbetet med bekämpningsmedel genom att utföra färre analyser och metodutvecklingen inom området kan komma att läggas ned. Ett besparingsförslag är att upphöra med att ta fram underlag för departementets förhandlingar i . Detta medför med nödvändighet att svenska möjligheter att påverka blir begränsade. EU-medlemskapet har inneburit en kraftigt ökad arbetsbelastning för . Verket uppger att besparingsarbetet inte innebär någon akut risk för konsumenterna eller medför någon risk för konsumenternas säkerhet. Min fråga till statsrådet är vilka garantier som finns för att konsumenternas säkerhet inte kommer att drabbas av besparingarna inom verksamhetsområde?
fr · GP111041 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1041 av () till utrikesminister om förföljelser av kristna i Den turkiska statsledningen fortsätter att slå hårt mot de kvarvarande spillrorna av kristna medborgare i . EU-kandidaturen verkar inte ha påverkat det minsta vad gäller beslut att fördriva de kristna fullt ut ur landet. Den katolska kyrkan Saint Antuan i (tidigare Mersin) tog hand om sju föräldralösa barn och barn i familjer med besvärlig social situation. Barnen fick genom kyrkan mat, husrum och kläder, medan den officiella turkiska skolan stod för undervisning. I ett beslut av valin i förbjöds den katolska kyrkan Saint Antuans hela hjälpverksamhet utan förvarning och motivering samt med omedelbar verkan. I detta beslut förbjöds även att bistå dessa barn på något sätt. Beslutet medförde också att från ett bestämt datum tillåts inga andra än kyrkans personal att närvara i kyrkans lokaler. Kyrkan försökte överklaga beslutet men det gav inget resultat. infann sig polisen vid kyrkan och verkställde beslutet genom att köra i väg barnen. Dessutom har polisen hotat den ansvarige munken, . Barnen är nu hänvisade till en tillvaro som gatubarn. Vad avser utrikesministern att göra för att ska inse vikten av att följa grundläggande mänskliga rättigheter och därmed sätta stopp för förföljelserna av kristna i ?
fr · GP111042 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1042 av () till statsrådet om nordiska ID-handlingars giltighet Det är ofta svårt att ta ut rekommenderade försändelser eller sköta betalningar på svenska på grund av att man i erkänner endast av utfärdad ID-handling såsom giltig. Vid ett flertal tillfällen har andra nordiska länders pass refuserats som ID-handlingar, och bara ansetts vara "resedokument". På samma sätt har nordiska körkort inte godkänts till annat än att köra bil med. Inte som ID-handling. T.o.m. finska EU-pass har ratats. Detta kan inte anses vara en rimlig ordning. Därför vill jag fråga handelsministern vad regeringen avser att göra för att de nordiska länderna ska erkänna varandras ID-handlingar.
fr · GP111043 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1043 av () till justitieminister om uppföljning och översyn av lagar rörande svaga grupper genomfördes ett antal reformer som berörde det som brukar kallas "svaga" grupper i samhället, t.ex. mentalvårdsreformen och de ändrade förmyndarskapsreglerna. Lagregler har många funktioner. En av dem är att skydda individer från att utnyttjas, att skydda människor från att i oförstånd försätta sig i situationer som ger ekonomiska problem, sociala problem eller som leder till konflikter med rättsväsendet. De bestämmelser som tidigare fanns om omyndigförklaring, godmanskap etc. gav ett sådant skydd. Emellertid har det bortfall av skydd som fanns före förändringen av ovan nämnda rättsregler lett till att många människor far illa . Vi har fått flera bag ladies och andra uteliggare än förut och hos våra kronofogdemyndigheter är ärenden där detta slag av individer finns inblandade mycket större och dessutom mera svårhanterliga än förut. Jag har vid besök just hos KFM fått detta bekräftat. Alla reformer måste få för att "sätta sig", men effekterna av alla sådana nyinriktningar måste också utvärderas. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att en utvärdering av de berörda lagreglerna ska komma till stånd?
fr · GP111044 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1044 av () till justitieminister om narkotikaproblemet i skolor På gymnasieskolan Dragonskolan i kommun använder av eleverna narkotika. Av enkäten framgår också att av dessa köper knarket på skolan. Enkätundersökningen är gjord av Dragonskolan. har landets näst lägsta tilldelning av polisära resurser i landet, och saknar helt särskild rotel för förebyggande verksamhet. Därför framstår inte uppgifterna om narkotikakonsumtionen på Dragonskolan som överraskande. Bristen på narkotikaförebyggande verksamhet av polismyndigheten innebär att upptäckten av narkotikahandel blir slumpmässig. I klarspråk kan sägas att narkotikahandeln kan pågå i det närmaste ostört. Enbart tack vare hängivna ordningspoliser kan handeln trots allt störas något. Mot bakgrund av ovanstående uppgifter vill jag fråga vilka åtgärder justitieministern ämnar vidta för att stävja narkotikahandeln i skolorna.
fr · GP111045 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1045 av () till justitieminister om vårdnadshavare som mördar har barn i minst 16 familjer i mist en av sina föräldrar genom att den ena föräldern dödat den andra. Totalt fanns i dessa familjer för dåden 43 minderåriga barn. När en förälder gjort sig skyldig till ett sådant grovt våld mot den andre föräldern att denne avlider, kommer de efterlämnade barnen i en mycket svår situation. Den mördande föräldern kommer då att bli ensam vårdnadshavare till barnet och barnet utlämnas till en mördares bestämmande. Detta absurda faktum har jag påtalat i en motion och en interpellation till justitieministern. Min motion behandlades av lagutskottet i betänkandet 2001/02:LU9 och fick där delvis bifall. beslutade att bifalla lagutskottets förslag . skriver: "Förslaget väcker en rad frågor, inte minst av rättslig natur, som behöver bli föremål för en fördjupad analys, innan utskottet kan ta definitiv ställning i frågan. Det får ankomma på regeringen att föranstalta om en sådan analys." Det är viktigt att det kommer en lagändring på detta område och att det sker skyndsamt. Vad avser ministern att göra för att påskynda den av lagutskottet efterfrågade analysen så att barn ska slippa ha en mördare som vårdnadshavare?
fr · GP111046 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1046 av () till miljöminister om strålningsfria zoner Det råder inte längre något tvivel om att elöverkänslighet är ett växande problem i dagens alltmer genomelektrifierade samhälle. För människor som drabbats av elöverkänslighet återstår ofta inget annat än att flytta in i elsanerade bostäder. Personer med extremt utvecklad elöverkänslighet reagerar även mot strålningen från de telemaster som i takt med utbyggnaden av mobiltelefonnätet blir alltmer förekommande i vår miljö. Det finns en risk att denna grupp inte finner någon annan råd än att fly till extrem obygd där det saknas kommersiellt intresse för utbyggt mobiltelenät, för att undkomma den strålning som åsamkar dem så stora besvär. Några kommuner, som , och , planerar att på eget initiativ skapa frizoner utan för mobiltelefoni. Även om det fortfarande saknas klara belägg för att strålningen från mobilmaster utgör en medicinsk olägenhet, är den s.k. försiktighetsprincipen anledning nog till att inta en restriktiv hållning inför den fortsatta utbyggnaden. Av hänsyn till den utsatta gruppen elöverkänsliga bör det offentliga garantera att ett tillräckligt stort antal strålningsfria zoner upprättas i vårt land. På vilket sätt avser statsrådet att verka för ett tillskapande av s.k. strålningsfria zoner?
fr · GP111047 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1047 av () till näringsminister om Postens serviceställen ska bolaget ha öppnat drygt 3000 serviceställen runtom i landet. Drygt hälften av de nya serviceställena för brev och paket kommer att drivas på entreprenad av butiker vilka Posten tecknat avtal med. har varit Postens pilotprojekt i omvandlingen. öppnades serviceställen hos Pressbyrån, ICA och andra butiker i staden. DHR, , har undersökt hälften av de drygt 40 serviceställena i med tanke på tillgänglighet. Flera var inte tillgängliga för rullstolsburna. Det saknas dörröppnare, diskar är för höga, passager är för trånga, vändutrymmen för små, ramper dåliga. Affärsinnehavarna uppgav sig inte ha fått någon information om vilka krav Posten ställer på tillgänglighet. Posten menar att man försökt tänka på tillgänglighet och resonerat med sina partner om det och också haft kontakt med DHR och HSO, Handikappförbundens . Posten säger sig inte kunna diktera villkoren, eftersom det handlar om partnerskap mellan Posten och butiksägaren. Trots att skärpts ifråga om kraven på tillgänglighet för rörelsehindrade i det offentliga rummet flyttar alltså Posten verksamhet till serviceställen med dålig tillgänglighet. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att säkerställa tillgängligheten för rörelsehindrade till Postens serviceställen?
fr · GP111048 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1048 av () till statsminister om den ökande antisemitismen Före, under och efter påsken har en rad attentat riktats mot judiska platser runtom i . Bönehus och synagogor i städer som har utsatts för attentat. I brändes synagogan ned till grunden. En kosherbutik i har beskjutits osv. Även i sker en oroande utveckling med hets mot den judiska folkgruppen. Helgen före påsk anordnades den årliga i av hjälporganisationerna och . Festivalen stördes av en olaglig demonstration anordnad av bl.a. extremistiska muslimer. Bland andra antisemitiska slagord skallade rop om död åt judarna. Polisen ingrep och drygt 100 olagliga demonstranter bussades bort. Detta var bara en i raden av olagliga demonstrationer och otäcka aktioner mot den judiska befolkningen i vårt land. I samband med att ambassadör var på besök i ställdes en väska utanför synagogan i syfte att skrämma med att den innehöll en bomb. Med tanke på det upptrappade våldet i mellan palestinier och israeler så finns uppenbarligen en hotbild också mot den judiska gruppen i . Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att stävja den ökande antisemitismen i ?
fr · GP111049 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1049 av () till socialminister om vårnadshavare i annat land När en förälder gjort sig skyldig till ett sådant grovt våld mot den andre föräldern att denne avlider kommer de efterlämnade barnen i en mycket svår situation. Den mördande föräldern kommer då att bli ensam vårdnadshavare till barnet och barnet utlämnas till en mördares bestämmande. Detta absurda faktum har jag påtalat i en motion som delvis fick bifall i lagutskottets betänkande 2001/02:LU9. har barn i minst 16 olika familjer i mist en av sina föräldrar genom att den ena föräldern dödat den andra. Totalt fanns i dessa familjer för dåden 43 underåriga barn. I ett genomförd examensarbete vid juridiska fakulteten vid har tio av dessa familjer undersökts och analyserats vidare. I fem av de tio fallen var förövarna av utomnordisk härkomst, medan sex av offren var av utomnordisk härkomst. Detta innebär att många av de drabbade barnen har släktingar i andra länder som bör vara kapabla att ta hand om dem. Det har dock visat sig att socialnämnderna inte kunnat genomföra familjehemsplaceringar utomlands eftersom detta inte medges av gällande lagstiftning. Det vore angeläget om lagen om vård av unga sågs över i syfte att ge stöd för sådana placeringar. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att det ska bli möjligt för släktingar boende utomlands att bli vårdnadshavare för barn i ?
fr · GP111050 · 2002-04-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1050 av () till statsrådet om rehabiliteringstjänster upphandlade försäkringskassorna arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster med ett antal aktörer och leverantörer runtom i våra kommuner. tecknades ramavtal med leverantörerna av s.k. rehabaktiva åtgärder. Avtalet trädde i kraft . Aktörerna gick in i detta avtal med förespeglingen att de skulle arbeta på samma sätt som under föregående års avtal, dvs. med alla människor som bedömer behöver rehabilitering. Tyvärr visade det sig att förhållandena ändrades från det att avtalen skrevs till att de började gälla vid årskiftet. Försäkringskassorna ska endast arbeta med rehabaktiva åtgärder för den grupp av personer som har en anställning. Ansvaret för rehabilitering av personer utan anställning har förts över till arbetsförmedlingarna. I regleringsbrevet från till försäkringskassorna finns den förändrade policyn beskriven, vilken innebär inskränkningar i arbete och hotar att försämra möjligheterna för arbetslösa personer att erbjudas de mest lämpliga åtgärderna. På vilket sätt avser statsrådet att verka för att säkerställa arbetsförmedlingarnas möjligheter att köpa arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster som motsvarar dem tidigare erbjudit arbetslösa?
fr · GP111051 · 2002-04-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1051 av () till statsrådet om frivillig avsättning av nyckelbiotoper Den frivilliga gröna skogsbruksplanen är ett instrument enligt vilken skogsbonden själv avsätter vissa arealer av sin mark för att bevara biologisk mångfald och viktiga biotoper. De nyckelbiotoper som avsätts enligt denna gröna skogsbruksplan räknas ändå inte in i vad staten avser med "formellt skyddad mark", trots att ägaren avsett att skydda den. Detta ger dubbla budskap och den frivilliga avsättningen uppfattas inte som helt accepterad eller lika värdefull som avsättning som gjorts genom inlösen eller på annat sätt. Frivilliga avsättningar förlorar i trovärdighet och statistiskt blir avsättningarna mindre än vad de är i verkligheten. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att ge frivilligt avsatta nyckelbiotoper samma status som de som avsatts på annat sätt?