ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121257 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1257 om tolkar vid brottsofferjourerna har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att lösa problemet med bristen på tolkar vid brottsofferjourerna. Det ideella brottsofferstöd som bedrivs runt om i landet av bl.a. brottsofferjourer och kvinnojourer är ett betydelsefullt komplement till det stöd som finns att få från det allmänna. Primärt är dock stöd och hjälp till dem som utsatts för brott en uppgift. Kommunernas ansvar förtydligades så sent som genom en ändring i socialtjänstlagen. Jag är medveten om att man kommit olika långt i landets kommuner med att utveckla brottsofferstödet. Jag är också medveten om att inte alla brottsoffer vill vända sig till en myndighet för stöd och hjälp. Det är därför, enligt min mening, oerhört viktigt att kommunerna tar initiativ till att etablera ett nära samarbete med ideella organisationer. Först genom ett sådant samarbete kan stödet till brottsoffer bli heltäckande, behovet av tolkar tillgodoses och befintliga resurser utnyttjas effektivt. Att lokal samverkan gagnar dem som utsatts för brott finns det flera goda exempel på. har på olika orter bedrivit projekt för att få i gång lokal samverkan kring stöd åt brottsoffer. På dessa orter har stödet till brottsoffer förbättrats högst väsentligt. Låt mig avslutningsvis understryka att brottsofferjourerna inte enbart är hänvisade till ekonomiskt stöd från den kommun de är verksamma i. och de lokala brottsofferjourerna har sedan Brottsofferfonden inrättades tilldelats medel från fonden för olika utvecklingsprojekt m.m. Regeringen förstärkte dessutom det ekonomiska stödet till de ideella brottsofferorganisationerna genom att höja avgiften till fonden och införa en möjlighet för organisationerna att ansöka om löpande verksamhetsstöd. Brottsofferfonden beviljade och de lokala brottsofferjourerna totalt .
frs · GP121258 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1258 om palestinska fångar i har frågat mig vad jag avser göra för att ingripa mot den israeliska statens brott mot FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna och samt kränkande behandling av, inte sällan på lösa grunder, fängslade palestinier. har en folkrättslig skyldighet att respektera de mänskliga rättigheterna. är part till konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna, konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, rasdiskrimineringskonventionen, konventionen om barnets rättigheter och FN:s konvention mot tortyr. är därutöver bunden av sedvanerätten, som omfattar de grundläggande mänskliga rättigheterna. Bland de brott mot de mänskliga rättigheterna som begått hör utomrättsliga avrättningar, kollektiva bestraffningar, bristande rättssäkerhet och underlåtenhet att beivra övergrepp från bosättare. Regeringen har framfört det oacceptabla i detta till . och EU har också påtalat kränkningarna av de mänskliga rättigheterna vid de associeringsrådsmöten som hålls med inom ramen för associerings-avtalet. Kritiken har framförts inom FN, där dessa frågor behandlats i säkerhetsrådet, generalförsamlingen och kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Kommissionen antog vid sin senaste session en resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna på de ockuperade arabiska territorierna, inklusive . I resolutionen fördöms de MR-brott begått. stödde denna resolution. Tortyr är förbjudet enligt israelisk lag. Trots förbudet förekommer uppgifter om förhörsmetoder som kan utgöra tortyr enligt . Den israeliska högsta domstolen fastslog att vissa förhörsmetoder, som varit sanktionerade av den s.k. , stred mot israelisk rätt. Det rörde sig om "moderata fysiska påtryckningar" med hänvisning till nödvärnsprincipen. Förekomsten av sådana förhörsmetoder uppges ha sjunkit . Människorättsorganisationer har vidare gjort gällande att förhållandena i fängelser för palestinska fångar inte är tillfredsställande. Förekomsten av isolerings- och särskilda straffceller har uppmärksammats särskilt. Jag ser allvarligt på uppgifterna om att skulle ha kommit till skada i israeliskt häkte och utgår från att han behandlas i enlighet med det skydd som folkrätten och de mänskliga rättigheterna erbjuder.
frs · GP121259 · 2002-06-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1259 om nyföretagandet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för nyföretagande så att fler företag kan växa. För att stimulera näringsverksamheten i , så att tillväxten håller en nivå som är konkurrenskraftig i jämförelse med andra nationer, bedriver regeringen en aktiv företagspolitik. Det är inte möjligt att i detta sammanhang lämna en fullständig redogörelse för vidtagna och planerade åtgärder, men jag vill särskilt framhålla ett antal åtgärder, som jag bedömer ha väsentlig betydelse för att uppsatta mål ska nås. Vissa av frågeställningarna har även berörts i svaret på fråga 2001/02:810 och 811. Regeringen har avsatt till ett nationellt program för entreprenörskap under åren 2002@2004. Därutöver ansvarar Verket för näringslivsutveckling för en försöksverksamhet med kommunala entreprenörs- och teknikskolor. Möjligheten att växla mellan företagande och anställd studeras inom i ett särskilt projekt som kommer att slutföras . Statens insatser med avseende på effektivitet och organisation för företagsutveckling på regional nivå utreds av f.d. landshövdingen , som ska presentera sina resultat . Information och service till företagen har förenklats genom den lanserade Företagarguiden. Det är en Internetportal med möjlighet för näringslivet att erhålla information från ett tjugotal myndigheter. Systemet har vidareutvecklats genom ett samarbete mellan och för att underlätta bildande av företag och förenkla kontakterna med nämnda myndigheter. Ansvaret för regelförenkling med avseende på små företag ligger på Simplex i . Verksamheten syftar till att åstadkomma enklare och mer ändamålsenliga regler och har bidragit till att ett tjugotal regelförslag ändrats eller dragits tillbaka . Simplex arbetar även med att påverka befintliga regler och medverkar i det regelförenklingsarbete som pågår inom EU och . På skatteområdet vill jag främst framhålla den s.k. 3:12-utredningens betänkande, som kommer att presenteras . Efter remiss kommer förslaget att beredas i och det är min avsikt att reglerna för berörda företag och företagare därefter kommer att stimulera en ytterligare tillväxt. Inom skatteområdet har vidtagits en mängd åtgärder i samma syfte, såsom förenklade regler för handelsbolagsdelägare, ändrade regler för periodiseringsfonder, kvittningsrätt för onoterade aktier och avskaffat krav på koncernredovisning för mindre koncernbolag. Kapitalförsörjningsfrågorna har samordnats mellan Verket för näringslivsutveckling, , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Regeringen har även tillsatt en arbetsgrupp för att se över möjligheterna till en mer omfattande lånegarantimodell för små och medelstora företag. Inom konkurrensområdet är regeringen aktiv genom stärkta regler för en effektivare kartellbekämpning och genom att verka för att reglerna för offentliga aktörer blir rimliga i förhållande till de små och medelstora företagen. De åtgärder jag redovisat visar att regeringen bedriver en aktiv företagspolitik.
frs · GP121260 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1260 om fastighetsskatten har frågat mig om regeringen avser att i kommande utredning beakta hur de nuvarande höga taxeringsvärdena drabbar stockholmarna. Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomstbeskattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentliga välfärden. Den beräknas ge intäkter till staten på mer än . Av rättviseskäl och för att det inhemska sparandet ska fördelas på ett samhällsekonomiskt tillfredsställande sätt är likformighet i kapitalbeskattningen viktig. Fastighetsskatten baseras därför på taxeringsvärden som speglar fastigheternas marknadsvärden. Eftersom marknadsvärdena är höga i är fastighetsskatten generellt sett högre i området än i övriga landet. De senaste årens prisökningar på fastigheter till följd av den goda ekonomiska utvecklingen skulle dock ha medfört att skatten på fastigheter hade ökat kraftigt om inga åtgärder vidtagits. Fastighetsskatten har därför sänkts. För småhus har skatten sänkts från till . För att i vissa fall mildra effekterna för låg och medelinkomsttagare har en begränsningsregel för fastighetsskatten införts. Bestämmelsen tillämpas retroaktivt fr.o.m. och innebär att fastighetsägare under vissa förutsättningar högst ska betala av hushållets inkomst i fastighetsskatt. Framför allt i kommer många fastighetsägare med låga och normala inkomster att kunna dra nytta av regeln. Vidare har fribeloppen i förmögenhetsskatten höjts från och är års taxering för ensamstående och för sambeskattade par. Det s.k. omräkningsförfarandet vid fastighetstaxeringen ska ersättas med en förenklad fastighetstaxering mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. Förslag kommer att lämnas om regler som innebär att höjda taxeringsvärden inte får genomslag på uttaget av fastighetsskatt. Regeringen har således vidtagit åtgärder som kommit fastighetsägare som äger småhus med höga taxeringsvärden till godo. Bland dessa fastighetsägare finns många stockholmare. Vidare har regeringen för avsikt att besluta om direktiv till en ny utredning om fastighetskatt. Utredningen ska ha möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Regeringen kommer också att presentera direktiv till utredningar om förmögenhetsbeskattningen och arvs- och gåvobeskattningen.
frs · GP121261 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1261 om och 1262 om kapitalbasen för har frågat mig om regeringen avser att undanta när det gäller den slutliga överföringen från buffertfonderna efter kontrollstationen 2004 och om regeringen avser att lägga förslag om på vilket sätt kapitalbasen för kan vidgas. inrättades och inledde sin verksamhet under slutet av detta år. Fonden skiljer sig från övriga buffertfonder i pensionssystemet genom sin inriktning mot onoterade tillgångar. Fonden hade vid utgången av ett kapital på , varav placerats i onoterade tillgångar @ en andel som successivt har ökat under de år fonden varit verksam. Regeringen konstaterade i sin utvärdering av AP-fondernas verksamhet att uppnått styrelsens mål under den första sammanhängande femårsperioden av fondens historia och att förvaltningen av onoterade aktier kan betecknas som framgångsrik. Sjätte är en av buffertfonderna i ålderspensionssystemet, eftersom den inräknas i pensionssystemets tillgångar i det s.k. balanstalet. Däremot saknas en direkt koppling mellan och in- och utflödena i pensionssystemet så som finns för Första@Fjärde AP-fonderna. Det är därmed inte bestämt på vilket sätt Sjätte medel ska kunna tas i anspråk för pensionssystemets räkning. En särskild svårighet i detta sammanhang är att Sjätte tillgångar, i den mån de är investerade i onoterade aktier, är mindre likvida än de övriga buffertfondernas tillgångar. Ett skäl till att skapades var som noterar, en önskan att bidra till riskkapitalförsörjningen i . I det sammanhanget kan man notera att Första@Fjärde AP-fondernas placeringsregler tillåter placeringar, om än indirekt, i onoterade aktier i och utomlands. Var och en av Första@Fjärde AP-fonden får placera av sitt kapital på detta sätt, vilket vid utgången av 2001 motsvarade ca . Som svar på frågan om regeringen avser att öka Sjätte tillgångar anser jag att det inte är aktuellt i en situation där en alltjämt begränsad del av Sjätte kapital är placerad i onoterade tillgångar. Därtill måste man i ett sådant beslut inte bara väga in behovet av att tillhandahålla riskkapital utan även beakta hur stor andel av buffertfondernas tillgångsportfölj som högst bör utgöras av onoterade tillgångar. är denna andel , inräknad. Det är också för tidigt att ta ställning till hur Sjätte tillgångar ska hanteras vid en eventuell överföring av medel från buffertfonderna till efter den slutliga kontrollstationen 2004. Dock måste, även i detta sammanhang, särskild hänsyn tas till att Sjätte tillgångar är mindre likvida än de övriga buffertfondernas och Sjätte behov av en tillräckligt lång placeringshorisont.
frs · GP121262 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1261 om och 1262 om kapitalbasen för har frågat mig om regeringen avser att undanta när det gäller den slutliga överföringen från buffertfonderna efter kontrollstationen 2004 och om regeringen avser att lägga förslag om på vilket sätt kapitalbasen för kan vidgas. inrättades och inledde sin verksamhet under slutet av detta år. Fonden skiljer sig från övriga buffertfonder i pensionssystemet genom sin inriktning mot onoterade tillgångar. Fonden hade vid utgången av ett kapital på , varav placerats i onoterade tillgångar @ en andel som successivt har ökat under de år fonden varit verksam. Regeringen konstaterade i sin utvärdering av AP-fondernas verksamhet att uppnått styrelsens mål under den första sammanhängande femårsperioden av fondens historia och att förvaltningen av onoterade aktier kan betecknas som framgångsrik. Sjätte är en av buffertfonderna i ålderspensionssystemet, eftersom den inräknas i pensionssystemets tillgångar i det s.k. balanstalet. Däremot saknas en direkt koppling mellan och in- och utflödena i pensionssystemet så som finns för Första@Fjärde AP-fonderna. Det är därmed inte bestämt på vilket sätt Sjätte medel ska kunna tas i anspråk för pensionssystemets räkning. En särskild svårighet i detta sammanhang är att Sjätte tillgångar, i den mån de är investerade i onoterade aktier, är mindre likvida än de övriga buffertfondernas tillgångar. Ett skäl till att skapades var som noterar, en önskan att bidra till riskkapitalförsörjningen i . I det sammanhanget kan man notera att Första@Fjärde AP-fondernas placeringsregler tillåter placeringar, om än indirekt, i onoterade aktier i och utomlands. Var och en av Första@Fjärde AP-fonden får placera av sitt kapital på detta sätt, vilket vid utgången av 2001 motsvarade ca . Som svar på frågan om regeringen avser att öka Sjätte tillgångar anser jag att det inte är aktuellt i en situation där en alltjämt begränsad del av Sjätte kapital är placerad i onoterade tillgångar. Därtill måste man i ett sådant beslut inte bara väga in behovet av att tillhandahålla riskkapital utan även beakta hur stor andel av buffertfondernas tillgångsportfölj som högst bör utgöras av onoterade tillgångar. är denna andel , inräknad. Det är också för tidigt att ta ställning till hur Sjätte tillgångar ska hanteras vid en eventuell överföring av medel från buffertfonderna till efter den slutliga kontrollstationen 2004. Dock måste, även i detta sammanhang, särskild hänsyn tas till att Sjätte tillgångar är mindre likvida än de övriga buffertfondernas och Sjätte behov av en tillräckligt lång placeringshorisont.
frs · GP121263 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1263 om VA-sektorn har frågat mig om det är regeringens avsikt att alternativ till drift och ägande ska stoppas genom en ny lagstiftning. Som framgår av frågan har regeringen tillsatt en utredning för att göra en översyn av den lagstiftning som rör allmänna vatten- och avloppsanläggningar. Svaret på frågan inryms i direktiven till utredningen (dir. 2002:46). Regeringen har i direktiven bl.a. uttalat att en utgångspunkt för översynen ska vara, att det i första hand är en uppgift för det allmänna att tillhandahålla vattenförsörjning och avlopp, när det finns ett behov av samlade VA-lösningar. Allmänna VA-anläggningar bör därför främst ägas av kommuner eller andra offentligrättsliga subjekt. Utredaren ska överväga hur fortsatta utförsäljningar till bolag och andra enskilda rättssubjekt, något som förekommer i allt större utsträckning, ska kunna undvikas. Även om allmänna VA-anläggningar främst bör ägas av kommuner eller andra offentligrättsliga subjekt hindrar detta enligt direktiven i princip inte att driften av anläggningarna läggs ut på entreprenad, om det är förenligt med självkostnadsprincipen. Utredaren ska överväga vilka krav som ska gälla när driften läggs ut på entreprenad. Det uttalas vidare att allmänna VA-anläggningar som redan ägs av bolag eller andra enskilda rättssubjekt ska kunna fortsätta att drivas i sin nuvarande form. Likaså bör det också i fortsättningen finnas möjligheter att allmänförklara VA-anläggningar som drivs av enskilda.
frs · GP121265 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1265 om förorenad mark har frågat miljöministern om regeringen avser att ändra så att ansvaret för sanering av mark och de kostnader som medföljer denna ska åligga den som utfört föroreningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fråga bygger på ett felaktigt antagande om hur ansvaret för sanering av förorenade områden ser ut. Möjligheten att kräva ansvar av fastighetsägare innebär inte på något sätt att den verksamhetsutövare som utfört eller bidragit till föroreningen går fri från ansvar. Förorenaren har ansvaret och kan inte undgå det. Reglerna innebär att det finns en sekundär möjlighet att vända sig till fastighetsägaren i de fall @ exempelvis vid konkurs @ verksamhetsutövaren inte kan utföra eller bekosta saneringen. Till skillnad från verksamhetsutövarnas ansvar är fastighetsägarnas ansvar för sanering begränsat till enbart den egna fastigheten. Vidare gäller ansvaret enbart föroreningar som fastighetsägaren känt till eller borde ha upptäckt vid förvärvet. Om en fastighetsägare har avkrävts ansvar och fått betala för en sanering, har fastighetsägaren möjlighet att i sin tur vända sig mot verksamhetsutövaren och kräva att denne tar sitt ansvar. Ett väsentligt syfte med regleringen är att få till stånd markundersökningar före förvärv av näringsfastigheter för att på så sätt få marknadens mekanismer att bidra till en bättre miljö. På detta sätt ökar också förutsättningarna för att de saneringsåtgärder som behövs verkligen blir genomförda och betalda. I framgår tydligt principen att verksamhetsutövaren är ansvarig för de föroreningar denne orsakat. Regeringen behöver därför inte föreslå någon ändring.
frs · GP121267 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1267 om rapportering till djurdatabasen har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att åstadkomma rimligare sanktioner mot dem som överträder sjudagarsregeln. Den senaste tidens kriser på marknaden för nötkött har visat på behovet av fungerande system för registrering och identifiering av djur. Det gäller, precis som påpekar, att kunna följa djurens förflyttningar för att kunna hålla en fullgod kontroll. En korrekt rapportering till djurdatabasen är en förutsättning för att djur ska vara stödberättigade för djurbidrag. Djurdatabasen tillsammans med fysiska kontroller är ett verktyg för att fastställa hur många djur som finns på en gård. Innehållet i djurdatabasen ligger därmed till grund för beslutet om djurbidrag. Om rapporteringen till databasen är felaktig kommer även det utbetalade beloppet av djurbidrag att påverkas. Av brukaren kan detta komma att uppfattas som en sanktion på grund av bristande rapportering medan det i själva verket är djurbidraget som berörs. Någon förseningsavgift för brukare som bryter mot den s.k. sjudagarsregeln tillämpas inte i . Kravet på rapportering till djurdatabasen regleras i en EG-förordning. När förordningen förhandlades påpekade jag att de stränga kraven för rapportering skulle kunna få långtgående konsekvenser för brukarna. Även om det är av yttersta vikt både för att kunna spåra smitta och genomföra kontroller att innehållet i databasen stämmer överens med de faktiska förhållandena på gårdarna är jag fortfarande av den uppfattningen och kommer att framföra detta nästa gång förordningen diskuteras.
frs · GP121268 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1268 om ersättning till vigselförrättare har frågat mig vad jag avser att göra för att ersättningen till vigselförrättare ska höjas. Som anför i sin fråga har jag i ett tidigare frågesvar i uppgett att en översyn av de ersättningsregler som gäller för särskilt förordnade vigselförrättare och registreringsförrättare skulle påbörjas . En sådan översyn har också inletts och olika alternativ övervägs. Jag hoppas att det snart ska finnas förutsättningar att avsluta översynen och förbättra reglerna.
frs · GP121269 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1269 om 1998 års föräldrabalksreform har frågat mig vad jag avser att göra för att den utredning som ska utvärdera föräldrabalks reform tillsätts . Utvärderingen av reform har inletts. gav regeringen i uppdrag att redovisa konsekvenserna av reformen och dess påverkan på familjerättsliga arbete. redovisade uppdraget i en skrivelse . Som ett led i arbete med att följa upp reform hölls en hearing med berörda myndigheter och organisationer. Det egentliga utvärderingsarbetet kommer att anförtros en utredning med sakkunniga och experter. Direktiv håller på att arbetas fram och regeringen räknar med att kunna tillsätta utredningen .
frs · GP121271 · 2002-06-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1271 om handledning vid övningskörning har frågat mig om jag är beredd att verka för att införa möjligheter att medge undantag från kravet obrutet körkortsinnehav för den som är handledare vid övningskörning. Bakgrunden till frågan är att kravet obrutet innehav kan drabba även den som på annat sätt än efter ett körkortsingripande fått sitt körkortsinnehav avbrutet, och som en konsekvens av detta inte kan godkännas som handledare förrän . Jag anser att det är motiverat att ställa krav på viss tids körkortsinnehav för den som har uppsikt över privat övningskörning. Jag håller dock med frågeställaren om att kravet obrutet körkortsinnehav i vissa fall kan leda till orimliga konsekvenser för den enskilde. Jag har därför låtit en arbetsgrupp se över bestämmelserna för övningskörning, i samband med den pågående översynen av körkortslagen. Arbetsgruppen har i Ds 2002:17, som är under remissbehandling, föreslagit flera förändringar av reglerna för handledare vid privat övningskörning. Bl.a. föreslås att kravet obrutet körkortsinnehav tas bort. Enligt förslaget ska den som är handledare i stället ha och under sammanlagt ha haft körkort för det slag av fordon som övningskörningen avser.
frs · GP121272 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1272 om förebyggande arbete mot sexuellt våld har ställt en fråga till socialminister om vilka åtgärder han avser att vidta för att motverka sexuellt våld på såväl kort som lång sikt. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på denna fråga. Självklart kan vi aldrig acceptera sexuellt våld. Vi har i ett väl utvecklat straffrättsligt skydd mot att utnyttjas sexuellt i olika sammanhang. , den parlamentariska kommitté som tillsattes 1998, har lämnat ett förslag till en ny reglering av sexualbrotten som bereds inom . Min utgångspunkt är att lyfta fram och sätta fokus på skyddet för den sexuella integriteten och den sexuella självbestämmanderätten. Vidare kan nämnas att BRÅ påbörjat en analys av våldtäktsbrotten och ska inleda en specialstudie om gruppvåldtäkter. Jag håller med om att det bästa sättet att bekämpa brott är att förebygga dem. Brottsligheten måste sättas i relation till samhället i övrigt, varför insatser inom flera politikområden är en nödvändighet. Det viktigaste brottsförebyggande arbetet på lång sikt tror jag är att stärka unga flickors och pojkars självkänsla och att ge dem kunskap om relationer och sexualitet. Här har skolan ett stort och viktigt ansvar. Vuxenvärlden måste tydligt markera att sexuella övergrepp aldrig kan accepteras. För att effektivt bekämpa denna typ av brottslighet krävs att myndigheter och frivilligorganisationer samarbetar. Det finns många lokala kvinnojourer ute i landet som är ett enormt stöd för utsatta kvinnor och utgör ett ovärderligt komplement till det stöd som myndigheterna kan bidra med.