ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12742 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:742 om förarbevis för terrängskoter har frågat justitieministern vilka åtgärder han tänker vidta för att undanröja det ologiska förhållandet att den som efter en körkortsåterkallelse får ett nytt körkort utan uppkörning inte återfår sin rätt att köra terrängskoter. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. beslutade lagen om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter. Genom lagen infördes krav på särskilt förarbevis för att få köra dessa fordon. Motiven för de skärpta kraven för att få framföra terrängskoter var bl.a. att förebygga olyckor och stärka omsorgen om miljön. Att till lagens ikraftträdande ställa krav på förarbevis för alla som varit berättigade att köra terrängskoter skulle ha inneburit stora praktiska svårigheter. Bl.a. mot denna bakgrund infördes den övergångsbestämmelse till körkortslagen som talar om. Bestämmelsen innebär att körkort som utfärdats före lagändringens ikraftträdande ger fortsatt rätt att köra terrängskoter. Detta gäller även då sådant körkort förnyas eller nytt körkort utfärdas på grund av ändrad behörighet. uttalade i betänkande 1999/2000:TU2 att utskottet inte hade någon erinran mot förslaget i denna del men ansåg att inte minst säkerhetsskäl talar för att så många som möjligt skaffar sig den fordonsanknutna behörigheten. Då ett nytt körkort utfärdas efter återkallelse får körkortsinnehavaren således inte tillbaka sin möjlighet att köra terrängskoter utan förarbevis, eftersom ett körkort utfärdat efter inte ger någon sådan rätt. Huvudregeln är alltså att körkort inte berättigar till att köra terrängskoter. Anledningen till detta är att terrängskoterkörning så påtagligt skiljer sig från körning av vägfordon. Terrängskoterutbildningen innehåller därför moment som inte finns i körkortsutbildningen. Säkerhetsskäl talar följaktligen för att den som kör terrängskoter också bör ha utbildning för detta. Jag vill också erinra om den möjlighet som har att, om det kan ske utan fara för trafiksäkerheten, medge att terrängskoter körs av den som inte har förarbevis om det är nödvändigt för att tillgodose behovet av transporter inom enskilds jordbruks-, skogsbruks- eller näringsverksamhet. Trots dessa undantagsmöjligheter kan övergångsbestämmelsen i något enstaka fall få mindre önskvärda konsekvenser. Skulle detta visa sig vara ett omfattande problem kan det finnas anledning att återkomma till frågan.
frs · GP12743 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:743 om ordningsvaktslagen har frågat om jag är beredd att föranstalta om en översyn av ordningsvaktslagen så att dess 3 § lämnar utrymme för en vidare tillämpning. Jag håller med om att upprätthållande av lag och ordning i första hand är en uppgift för polisen. Ordningsvakter kan i vissa situationer vara ett värdefullt komplement till polisen men kan självklart inte ersätta polisen. Det behöver bli fler poliser. Regeringen gör nu därför den största satsningen någonsin på polisen. fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. En sådan översyn som efterfrågar pågår tillbaka inom . Översynen omfattar bl.a. ordningsvakternas arbetsuppgifter, befogenheter och utbildning. Frågan om vilka möjligheter det finns att komplettera polisens resurser i glest befolkade delar av landet ses över av , som regeringen tillsatte . Utredningen ska också se över möjligheterna att renodla polisens verksamhet för att polisens kärnverksamhet ska kunna förstärkas. Utredningen redovisade ett delbetänkande om polisens arbetsuppgifter i betänkandet (SOU 2001:87) Mot ökad koncentration @ förändring av polisens verksamhet. Utredningen ska slutredovisa detta uppdrag.
frs · GP12745 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:745 om beredskap för torterade flyktingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att försäkra att det finns kompetens att ge flyktingar som lider av tortyrskador hjälp och stöd. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen som ansvarar för organisationen av hälso- och sjukvård samt för finansieringen av denna. Grundtanken är att det är huvudmännen som är mest lämpade att göra de prioriteringar av resurserna som behövs för en bra vård. Därutöver ska erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård till den som vistas inom utan att vara bosatt där. Hälso- och sjukvården för asylsökande m.fl. regleras i en särskild överenskommelse mellan staten och . Denna överenskommelse går utöver landstingens skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen. Överenskommelsen innebär att landstingen ska ge de asylsökande sådan hälso- och sjukvård samt tandvård som inte kan anstå. Enligt överenskommelsen ska staten lämna ersättning till landstingen för denna vård. Asylsökande som inte fyllt och barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut (s.k. gömda barn) erhåller samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn. Staten ersätter landstingen för denna vård. beslutade att avsätta för att stimulera insatser avseende behandling och rehabilitering av tortyrskadade. fick i uppdrag att fördela dessa pengar. Den största delen av medlen har gått till olika projekt för forskning, metodutveckling, dokumentation och kvalitetssäkring. En mindre del av pengarna gick till att bilda ett nätverkskansli, KANTT-kansliet för tortyr och traumaskadade, i vilket och agerat som huvudmän. Enligt uppgift som jag fått från bedrivs 154 olika projekt runtom i landet av olika huvudmän inom området. Främst är det frågan om landstingsverksamhet, men även ideella organisationer, och i vissa fall privatpersoner, driver projekt om tortyr- och traumaskador. Många av de projekt som initierats kommer att fortgå . arbetar med att utvärdera både KANTT:s verksamhet samt de projekt som bedrivs. Enligt har många av de pågående projekten uppnått goda resultat beträffande frågor som rör tortyr- och traumaskadade. Den utvärdering och sammanställning av pågående projekt som pågår, förväntas få till följd att olika projekt närmar sig varandra, vilket underlättar utbyte av erfarenheter och kunskap. pågår ett EU-finansierat projekt vid som bl.a. syftar till att öka personalens kompetens att identifiera personer som varit utsatta för trauma och tortyr. Inom projektets ram har också utvecklats nätverk mellan och landstingen för att utsatta personer snabbt ska kunna få den professionella hjälp de kan behöva. Jag vill slutligen nämna att det vid och pågår utbildning av personal angående praxis som råder enligt och mot tortyr. Det ingår även utbildning om de konventioner som besluten vilar på. Denna utbildning ges även till personal vid . ska redovisa detta arbete till regeringen .
frs · GP12747 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:747 om i Skånberg har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillskapa resurser för Lunds universitets historiska museums (LUHM) fortsatta verksamhet. har genom att ta emot s.k. fyndfördelat arkeologiskt material enligt kulturminneslagen ett ansvar för att vårda detta på ett tillfredsställande sätt. Det är också som ansvarar för prioriteringar av verksamheten inom ramen för det decentraliserade system som gäller för anslagen till grundutbildning samt forskning och forskarutbildning. tillsatte en utredning kring museifrågan inom . Utredningen överlämnade ett förslag till universitetsledningen. Förslaget gick i huvudsak ut på att samtliga föremål ska vara kvar i , att några ytterligare personalnedskärningar inte är aktuella samt att bör få en ny utställningslokal gemensam för samtliga fyra museer. Utifrån utredningens förslag och remissinstansernas svar har universitetsledningen tillsatt en grupp som ska arbeta vidare med de förslag som utredningen lade fram. Bl.a. ska den se över vilka möjligheter som finns för ytterligare extern finansiering. Enligt uppgift från ska gruppen redovisa sitt arbete . Jag följer med stort intresse den vidare utredning av museifrågan som pågår vid . Regeringen har inte någon anledning att föregripa detta arbete.
frs · GP12748 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:748 om Regeringen beslutade en lagrådsremiss om partnerskap och adoption. I lagrådsremissen föreslås att registrerade partner ska ges möjlighet att adoptera barn. Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit för att analysera följderna för internationella anseende som garant för frågor om mänskliga rättigheter. En möjlighet till adoption för registrerade partner skulle av allt att döma strida mot europeiska konvention om adoption av barn. Som Skånberg påpekar måste konvention därför sägas upp för att förslaget ska kunna genomföras. Konventionen är dock relativt gammal och har inte fått den betydelse som var tanken. Vidare hade det varit möjligt för att vid tillträdet reservera sig mot de artiklar i konventionen som har betydelse för lagändringen. En uppsägning innebär inte att barns rättsskydd vid adoption kommer att försvagas. Mot den bakgrunden har regeringen gjort bedömningen att konventionen kan sägas upp. Förslaget om adoption för registrerade partner strider däremot inte, som Skånberg hävdar, mot vare sig eller 1993 om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Inte heller innebär förslaget att kringgår konventionerna. Jag är säker på att internationella anseende inte kommer att försämras på något sätt. Tvärtom får vi en ordning som tar hänsyn till barns rättigheter och som innebär att registerade partner inte kommer att särbehandlas.
frs · GP12749 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:749 om har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att utlänningslagen ska ge asylsökande fortsatt skydd mot förföljelse, tortyr eller annan omänsklig behandling även efter att har tillträtt den s.k. Dublinförordningen. Som påpekar i sin fråga skiljer sig utlänningslagstiftning och praxis i viss mån åt mellan de länder som tillämpar . Det pågår dock en omfattande harmoniseringsprocess inom EU på det asylpolitiska området. I denna process arbetar regeringen för att skapa ett gemensamt europeiskt asylsystem präglat av humanitet och med full respekt för asylrätten och andra internationella normer och åtaganden. liksom övriga medlemsstater är bundna av folkrättsliga förpliktelser inom såväl flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Detta innebär att viktiga hörnstenar inom flyktingrätten, t.ex. principen om non-refoulement, som innebär att asylsökande inte får avvisas eller utvisas till ett land där de riskerar förföljelse, alltid ska följas. Enligt den nuvarande , äger varje medlemsstat rätt att pröva en asylansökan som framställs till den av en utlänning, även om denna prövning inte åligger den i kraft av de kriterier som anges i konventionen, under förutsättning att den asylsökande samtycker till det. Några förändringar i denna del föreslås inte i den kommande Dublinförordningen och det är också i överensstämmelse med den svenska inställningen. Sammanfattningsvis ska det skydd utlänningar har enligt utlänningslagen inte försämras till följd av ett antagande av den kommande Dublinförordningen.
frs · GP12750 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:750 om kommunikationer i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att agera så att även de boende i malmfälten kan garanteras bra kommunikationer till i . Jag vill först klargöra att en utgångspunkt i den svenska transportpolitiken i och med transportpolitiska beslut är att interregionala transporter ska bedrivas på kommersiella grunder. Om viss trafik inte kan bedrivas på kommersiella grunder kan regeringen besluta att trafiken ska upphandlas. Rikstrafiken är den myndighet som har ansvaret för statens upphandling av trafik. Det bör påpekas att enligt gällande statsstödsregler kan inte samhället ge stöd till en operatör utan en föregående upphandling. Det bör även påpekas att sjukresor primärt är ett ansvar för och inte för staten. Regeringen beslutade att ge Rikstrafiken i uppdrag att upphandla trafik till och från tio inlandskommuner. I detta beslut ingick även ett uppdrag att skyndsamt analysera effekterna av att dåvarande flygbolag skulle lägga ner trafiken /Gällivare@Luleå@Umeå samt att föreslå nödvändiga åtgärder. Rikstrafiken förväntas inkomma med sin redovisning .
frs · GP12751 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:751 om reaktorsäkerhet har frågat mig om när jag avser att tillsätta en kärnsäkerhetsutredning. Regeringen har beslutat om direktiv till den utredning som frågeställaren syftar på. Utredningen beräknas påbörja sitt arbete .
frs · GP12752 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:752 om flyktingbarns situation har frågat mig vad jag avser att göra för att snabbt skapa tydlighet i ansvarsförhållandet för flyktingbarnen på och andra boenden så att kan uppfyllas också för dessa barn. Som jag redovisade i den särskilt ordnade extra riksdagsdebatten så avser jag att snabbt vidta åtgärder. En sådan åtgärd är att jag avser att föreslå regeringen att uppdra åt och att gemensamt och i samråd med och förbättra mottagandet av ensamkommande barn. Uppdraget ska i möjligaste mån genomföras i samverkan med , och andra berörda organisationer. Regeringsuppdraget kommer att föregås av att jag, barnminister och integrationsminister , träffar samtliga verkschefer för att diskutera uppdraget och det fortsatta arbetet. I regeringsuppdraget anser jag bl.a. ska ingå en kartläggning av barnens sociala bakgrund och vilka förebyggande insatser som kan vidtas, att eventuella oklarheter i tolkningen av lagstiftningen reds ut och att myndigheterna överväger om ett samordnande ansvar för ensamkommande barn bör läggas på någon av myndigheterna och i så fall vilken. Nyckelfrågor i sammanhanget är tolkningen av vistelsebegreppet i socialtjänstlagen och frågorna om tillsynen av var ensamkommande barn bor. Det har också visat sig att det finns brister i hur information om bestämmelser och riktlinjer sprids till olika befattningshavare och att det är en bidragande orsak till att skapa oklarheter. Som jag framhöll i debatten i tänker jag också tillsammans med barnministern undersöka om regeringen kan stimulera och uppmuntra frivilligorganisationer att utöka sitt viktiga arbete till stöd för de ensamkommande asylsökande barnen. Sammanfattningsvis delar jag syn på angelägenhetsgraden av att snabbt vidta åtgärder för att förbättra mottagandet av de ensamkommande barnen. Jag avser att hålla fortlöpande informerad om hur arbetet fortskrider med att åstadkomma de här förbättringarna.
frs · GP12754 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:754 om legitimation för dietister har frågat mig om jag avser att införa en reglering som innebär att utbildade dietister ska kunna få legitimation. Den s.k. lämnade sitt betänkande Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138) till regeringen . Kommittén hade till uppgift att göra en samlad översyn av principerna för legitimation och behörighet samt att lämna förslag i fråga om legitimation och behörighetsföreskrifter för olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården och näraliggande områden. Betänkandet låg till grund för propositionen Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (prop. 1997/98:109) där bl.a. nya bestämmelser om skyddad yrkestitel för vissa yrkeskategorier, däribland dietister, som inte omfattas av bestämmelserna om legitimation infördes. Motivet till detta var att stärka patientsäkerheten som regeringen inte ville göra kretsen av legitimerade yrkesutövare alltför vid genom att införa legitimation för yrkesgrupper som inte fullt ut svarar upp mot kraven för legitimation. Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att dietisternas verksamhet innefattar direkta patientkontakter och att brister i kompetensen i vissa fall kan innebära allvarliga risker för patienten. Av omsorg för patienternas säkerhet föreslog man därför att samtliga dietister verksamma inom hälso- och sjukvården skulle omfattas av reglerna om skyddad yrkestitel. Därigenom ställs dietisterna under samhällets tillsyn som det underlättar för arbetsgivare och hjälpsökande att bilda sig en uppfattning om dietisternas kompetens. Därigenom försvåras också yrkesverksamhet för personer som saknar erforderlig utbildning för yrket. Regeringen gjorde sålunda bedömningen att detta sammantaget skulle innebära en tillräcklig garanti för patientsäkerheten. Jag ser inte någon anledning att göra en annan bedömning.
frs · GP12755 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:755 om dieselskatten har frågat mig när regeringen kommer att lägga fram ett förslag om en sänkning av dieseloljeskatten för lantbruksmaskiner. har anfört att regeringen och dess företrädare i förespeglat att ett förslag ska presenteras för som innebär en sänkning av dieseloljeskatten för arbetsfordon. Enligt har redovisat ett förslag som endast medför en marginell skattesänkning och som inte skulle innebära att svenska bönder fick likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot omvärlden. Utredaren har jämfört dieseloljeskatten i jord- och skogsbruket i åtta EU-länder och . Enligt jämförelsen har det svenska jord- och skogsbruket den i särklass högsta dieseloljeskatten. Vidare påpekar att utredaren i en kommentar framhållit att något slutligt förslag inte kan lämnas förrän de grundläggande principerna för trafikbeskattning utretts. Några löften om en sänkning av dieseloljeskatten för arbetsfordon har inte lämnats vare sig i regeringsförklaringen eller på något annat sätt. Däremot har aviserats att en särskild utredare ska se över dieseloljeskatten för jord- och skogsbrukets motordrivna fordon. har, som nämnt, lämnat en promemoria om beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner (Fi 2002/674). I promemorian redovisas en del av uppdraget som avser beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner. Utredaren har i promemorian pekat på olämpligheten av att ändra beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner innan de grundläggande principerna för trafikbeskattningen utretts. För det fall regeringen vill tillmötesgå kraven på en sänkt dieseloljeskatt för arbetsmaskiner har utredaren föreslagit att dieseloljeskatten sänks till den nivå som gäller för uppvärmningsolja. Jag har i tidigare svar på frågor från anfört att regeringen inte har för avsikt att ta ställning till om beskattningen av dieselolja som används inom jord- och skogsbruket ska förändras, innan utredaren redovisat resultatet av sitt arbete. Utredaren har, som nämnts, redovisat en del av detta uppdrag. Ett ställningstagande från regeringen förutsätter dock att frågan först bereds. Promemorian har därför lämnats på remiss och svar ska lämnas . Remissvaren kommer därefter att sammanställas och utvärderas.
frs · GP12756 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:756 om vallstödet har frågat mig om det kommer att utgå något fortsatt vallstöd efter 2002 och i vilken omfattning. Utöver den miljöersättning för flerårig vallodling som nämner i sin fråga, och som löper ut , lämnas ersättning inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet för vallodling inom stödområde 1@5 genom miljöersättningen för öppet och varierat odlingslandskap. Det utgår också miljöersättning för ekologisk vallodling i hela landet. har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av miljö- och landsbygdsprogrammet. I uppdraget till ingick att analysera behovet av en ersättning för vallodling av miljöskäl för områden utanför stödområdena 1@5 enligt miljö- och landsbygdsprogrammet. konstaterar att en ökad vallodling medför positiva miljöeffekter, men att dessa effekter bör bedömas i förhållande till vad som kan uppnås med andra åtgärder. Även andra stödformer, t.ex. arealstöd för gräsensilage, måste vägas in i bedömningen av behovet av en miljöersättning för vallodling utanför stödområdena. Mot bakgrund av den analys som gjorts lämnar verket inget förslag på en ersättningsform för vallodling utanför stödområde 1@5. omfattar flera förslag till ändringar av miljö- och landsbygdsprogrammet. Rapporten har remissbehandlats och i den beredning av ärendet som pågår inom kommer verkets förslag, och remissinstansernas synpunkter på dessa, att övervägas. Syftet är att de eventuella ändringar som genomförs ska leda till att programmets mål om ett ekologiskt hållbart lantbruk och en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden kan uppfyllas på effektivaste sätt inom de ramar för ersättningar till miljö- och landsbygdsåtgärder som programmet omfattar.
frs · GP12757 · 2002-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:757 om regalskeppet har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att de avgörande restaureringsinsatserna av regalskeppet inte ska fördröjas. Jag delar uppfattning om att det är av största vikt att regalskeppet framtid inte riskeras på grund av de svårigheter som har uppstått. För nuvarande pågår ett intensivtarbete inom myndigheten för att lösa problemen. Den välfrekventerade men regniga säsongen 2000 gav för del vissa negativa effekter i form av svavelsyreangrepp vilket har orsakat frätskador på skeppet. Museets klimatanläggning visade sig ha för låg kapacitet för att hålla nere nivån på luftfuktigheten. Denna anläggning kommer att bytas ut. I avvaktan på detta tillämpas en kortsiktig metod som innebär att träet sprejas med en borsyrelösning vilket neutraliserar effekten av svavelsyran. Myndigheten har även etablerat ett långsiktigt forskningssamarbete med forskare vid och . Resultaten kommer kontinuerligt att tillämpas på skeppet och internationella erfarenheter av likartade angrepp kommer att tas till vara. följer myndighetens arbete.
frs · GP12759 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:759 om ungdomars spelberoende har till kulturministern ställt en fråga rörande regleringen på lotteriområdet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågeställaren frågar på vilket sätt jag tänker agera för att få en restriktivare lagstiftning och effektivare kontroll av ungdomars spelande på statligt ägda eller av staten sanktionerade spelformer. har i sitt betänkande Från tombola till Internet (SOU 2000:50) behandlat frågan om åldersgräns på spel. Utredningen anser att frågan om vilka spelformer som @ med utgångspunkt från deras attraktion och betydelse för fortsatt spelande @ bl.a. kräver åldersgräns bäst löses vid tillståndsgivningen i stället för genom generella regler. betänkande bereds i . När det gäller risken för att dagens utveckling på spelområdet kan leda till ökade negativa sociala konsekvenser anser jag och regeringen att det är angeläget att denna utveckling motverkas. gav därför regeringen i uppdrag att utarbeta ett förslag till handlingsprogram för att motverka spelberoende samt att minska de skadliga effekterna av överdrivet spelande. Denna handlingsplan ska bl.a. innehålla förslag till hur spelbranschens aktörer, i samverkan med myndigheter, kan bidra till att minska oönskade effekter till följd av spel. Institutet ska redovisa sina förslag .