ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12727 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:727 om avvisning av sjuka barn och 728 om asylsökande barn har i frågor till mig och statsrådet frågat vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att förhindra att barn, som har ett vårdbehov som inte kan tillgodoses i mottagarlandet, utvisas innan behandling är avslutad. fråga till statsrådet har överlämnats till mig för besvarande. Jag har valt att besvara båda frågorna i ett sammanhang. anger som bakgrund till frågorna att barn som kommer till som flyktingar numera även har rätt till annan sjukvård än akutvård. Enligt henne har det förekommit att myndigheterna inte tagit hänsyn till att barnet enligt läkarintyg har ett behov av fortsatt vård som är avgörande för barnets utveckling. En verkställighet av avvisningen innebär att planerad vård och utprovning av hjälpmedel inte kan göras. Den vård, träning eller tillgång till hjälpmedel som är nödvändig finns inte att få i det land som familjen utvisas till. har ratificerat och enligt portalparagrafen i utlänningslagen ska i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Det här innebär rent praktiskt att ett barnperspektiv ska genomsyra all handläggning och allt beslutsfattande som rör barn. Det omfattar således även de beslut och överväganden som fattas i samband med verkställighet av ett avvisningsbeslut. Exempel på sådana överväganden är att verkställighet av hemresan avvaktas för att en operation som är nödvändig för barnets utveckling ska kunna genomföras i . är en av pilotmyndigheter och presenterade rapporten i utlänningsärenden i syfte att utveckla och förbättra handläggningen av ärenden som rör barn. Alla asylsökande barn som kommer till erbjuds hälsoundersökning och det finns vanligtvis ett omfattande medicinskt underlag för myndigheterna att ta ställning till då de ska pröva om de åberopade skälen är sådana att det finns skäl att bevilja uppehållstillstånd på humanitär grund. Ett väsentligt led i bedömningen av ärenden av det här slaget är tillgången till vård i hemlandet. Det kan nämnas att har undersökt hur många av de barn som söker uppehållstillstånd i som i slutändan har fått stanna här. Enligt undersökningen har av alla barn som sökt uppehållstillstånd 1996 beviljats uppehållstillstånd. För 1998@1999 var siffrorna . pågår mätningarna fortfarande, eftersom alla ärenden inte har slutbehandlats. Jag håller med om att tillgången till vård i hemlandet är en betydelsefull faktor vid prövningen av ärenden där det görs gällande att det finns ett vårdbehov och detta i synnerhet när det gäller barn. Det är också en viktig faktor som alltid vägs in i myndigheternas tillämpning av utlänningslagen i sådana ärenden.
frs · GP12728 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:727 om avvisning av sjuka barn och 728 om asylsökande barn har i frågor till mig och statsrådet frågat vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att förhindra att barn, som har ett vårdbehov som inte kan tillgodoses i mottagarlandet, utvisas innan behandling är avslutad. fråga till statsrådet har överlämnats till mig för besvarande. Jag har valt att besvara båda frågorna i ett sammanhang. anger som bakgrund till frågorna att barn som kommer till som flyktingar numera även har rätt till annan sjukvård än akutvård. Enligt henne har det förekommit att myndigheterna inte tagit hänsyn till att barnet enligt läkarintyg har ett behov av fortsatt vård som är avgörande för barnets utveckling. En verkställighet av avvisningen innebär att planerad vård och utprovning av hjälpmedel inte kan göras. Den vård, träning eller tillgång till hjälpmedel som är nödvändig finns inte att få i det land som familjen utvisas till. har ratificerat och enligt portalparagrafen i utlänningslagen ska i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Det här innebär rent praktiskt att ett barnperspektiv ska genomsyra all handläggning och allt beslutsfattande som rör barn. Det omfattar således även de beslut och överväganden som fattas i samband med verkställighet av ett avvisningsbeslut. Exempel på sådana överväganden är att verkställighet av hemresan avvaktas för att en operation som är nödvändig för barnets utveckling ska kunna genomföras i . är en av pilotmyndigheter och presenterade rapporten i utlänningsärenden i syfte att utveckla och förbättra handläggningen av ärenden som rör barn. Alla asylsökande barn som kommer till erbjuds hälsoundersökning och det finns vanligtvis ett omfattande medicinskt underlag för myndigheterna att ta ställning till då de ska pröva om de åberopade skälen är sådana att det finns skäl att bevilja uppehållstillstånd på humanitär grund. Ett väsentligt led i bedömningen av ärenden av det här slaget är tillgången till vård i hemlandet. Det kan nämnas att har undersökt hur många av de barn som söker uppehållstillstånd i som i slutändan har fått stanna här. Enligt undersökningen har av alla barn som sökt uppehållstillstånd 1996 beviljats uppehållstillstånd. För 1998@1999 var siffrorna . pågår mätningarna fortfarande, eftersom alla ärenden inte har slutbehandlats. Jag håller med om att tillgången till vård i hemlandet är en betydelsefull faktor vid prövningen av ärenden där det görs gällande att det finns ett vårdbehov och detta i synnerhet när det gäller barn. Det är också en viktig faktor som alltid vägs in i myndigheternas tillämpning av utlänningslagen i sådana ärenden.
frs · GP12729 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:729 om Norra stambanan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att den planerade ombyggnaden av Norra stambanan, delen Ede-Edänge, görs på ett sådant sätt att miljökvalitetsmål och transportpolitiska mål nås. För det järnvägsprojekt som frågat om har fastställt en järnvägsplan. Fastställelsebeslutet överklagades av ett antal boende i med omgivningar och blev därför föremål för regeringens prövning. Regeringen beslutade att avslå överklagandena. Jag vill påpeka att regeringen i sitt beslut, utöver att avslå överklagandena, även uppmanade att ytterligare pröva möjligheterna att vidta åtgärder i syfte att minimera den planerade järnvägens negativa effekter på landskapsbilden och miljön i övrigt. Miljödomstolen prövar ansökan om tillstånd enligt för att bygga den nya bron över .
frs · GP12730 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:730 om småföretagen och Postens priser har frågat mig om jag avser att utfärda ett tilläggsdirektiv till om att de ska höra representanter för näringslivet, och särskilt småföretagare, i samband med deras utvärdering av prisregleringen i 9 § postförordningen. Frågan är ställd med anledning av mitt tidigare frågesvar till om regeringens avsikt att höra representanter från näringslivet, särskilt småföretagare, i samband med det uppdrag som har erhållit för att utreda Posten AB:s hemställan om en förändring av den nuvarande prisregleringen. Som jag i mitt tidigare frågesvar påpekat får det anses ingå i Post- och uppdrag att ta hänsyn till användarna av de tjänster som prisregleringen omfattar, t.ex. småföretagare. Enligt den s.k. Simplexförordningen ska också en särskild konsekvensanalys avseende små företag göras i samband med övervägning av förändringar av regler som drabbar småföretag. Av denna ska bl.a. framgå hur samråd har skett med företrädare för näringslivet samt med myndigheter som särskilt berörs. I sakens natur ligger att denna lämpligen görs av myndigheten i samband med en utredning av och förslag till förändring av regler som berör småföretagare. Det finns ingen anledning att misstänka att skulle bortse från gruppen småföretagare i sin utredning.
frs · GP12731 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:731 om folkbibiotek på entreprenad har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av entreprenadverksamheten på biblioteksområdet. Frågan är ställd mot bakgrund av att folkbibliotek lagts ut på entreprenad i ett antal kommuner och att bibliotekslagen inte hindrar dem att göra det. Enligt är det angeläget att det görs en uppföljning och utvärdering av denna entreprenadverksamhet. Jag har i olika sammanhang uttalat mig starkt kritiskt mot privatiseringar och entreprenadlösningar på biblioteksområdet, exempelvis den anbudsupphandling av folkbiblioteksverksamheten som den borgerliga majoriteten i försökte genomföra. Eftersom bibliotekslagen förhindrar folkbiblioteken att ta ut avgifter på boklån har det dock visat sig vara svårt för kommersiella aktörer att tjäna pengar på biblioteksverksamhet. Det finns därför skäl att tro att det i första hand är ideella organisationer som är aktuella som entreprenörer på biblioteksområdet. När andra aktörer än kommuner tar över driften av folkbibliotek, kan den neutralitet, allsidighet och kvalitet som är grundläggande för biblioteksverksamheten komma att ifrågasättas. Det är därför av yttersta vikt att kommunerna försäkrar sig om opartiskheten och kvaliteten på verksamheten vid de bibliotek som läggs ut på entreprenad. Dessa frågor finns även med i den översyn av bibliotekslagen som pågår i . När det gäller uppföljning och utvärdering av entreprenadverksamheten, är det naturligt att belyser dessa frågor inom ramen för sitt generella uppdrag att följa upp och utvärdera kulturpolitiken.
frs · GP12732 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:732 om rekryteringen av åklagare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra och förbättra rekryteringen av åklagare. har kontinuerligt utvecklat sin verksamhet för att kunna möta de krav som ställs på en modern organisation inom rättsväsendet. Åklagarreformen innebar en renodling av ledningsfunktioner och brottsbeivrande verksamhet. Den operativa åklagarverksamheten koncentrerades nästan helt till de lokala åklagarkamrarna. På såväl central som lokal nivå har åklagarna ett nära samarbete med polisen för att ytterligare effektivisera brottsbekämpningen. Samarbetet avser bl.a. frågor om arbets- och uppgiftsfördelningen mellan åklagare och polis samt frågor om kvalitetssäkring av brottsutredningar. har under en rad år uppvisat goda verksamhetsresultat med bl.a. kortare handläggningstider och minskade ärendebalanser. Regeringen satsar på åklagarorganisationen. höjdes åklagarorganisationens anslagsram med och höjs anslagsramen med ytterligare . Det har därför varit möjligt för Riksåklagaren att bl.a. göra stora satsningar på kompetensutveckling inom åklagarorganisationen. I det arbetet har Riksåklagaren förbättrat rekryteringen av åklagare och chefer, gjort satsningar på grund- och vidareutbildning av alla åklagare och påbörjat en högre utbildning för alla specialiståklagare. har en god personalförsörjning; antalet åklagare har ökat . till utgången av 2001 har åklagarantalet ökat från 672 till 728. De åtgärder som efterlyser initierades och det utvecklingsarbetet fortsätter.
frs · GP12733 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:733 om polisens arbetsbelastning i har frågat mig vad jag avser att göra för att poliserna i ska ges en rimlig arbetsbelastning då påfrestningarna är extra stora. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen, utan av . bedrivs polisutbildning såväl vid i som vid universiteten i och . När antalet poliser ökar finns större möjlighet att snabbt bemöta och nå ut till dem som har utsatts för brott. Flera regioner i har en arbetsbelastning med stora säsongsvariationer. Det förekommer utbytestjänstgöring för poliser mellan län som har hög arbetsbelastning under olika säsonger. T.ex. har i och inlett ett samarbete som går ut på att fyra poliser från kommer till Åre och fyra poliser från kommer till . Jag ser positivt på utbytestjänstgöring av detta slag. Arbetsbelastningen i regioner med stora säsongsvariationer påverkas av polisens arbetstider. Regeringen har i regleringsbrevet för ställt krav på återrapportering från i fråga om arbetstiderna. Styrelsen ska redovisa bl.a. hur arbetstiderna har anpassats till verksamhetens behov. Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen även fortsättningsvis avser att följa rättsväsendets verksamhet och resultat.
frs · GP12734 · 2002-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:734 om har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder mot att AB minskar antalet ombud. AB ska såsom affärsdrivande företag eftersträva lönsamhet och effektivitet, givetvis inom de ramar som regering och riksdag har angivit. har uttalat att en väl utbyggd service i såväl storstad som glesbygd ska eftersträvas. AB följer väl vad uttalat. AB gör stora ansträngningar för att bibehålla ett så spritt ombudskap som möjligt liksom att val av ombud ska ske på ett icke diskriminerade sätt. För spelombud i glesbygd görs särskilda överväganden som i vissa fall innebär att dessa ombud, trots att det för AB ej är företagsekonomiskt motiverat, kan fortsätta sitt ombudskap. AB har även redovisat sitt system för val av ombud för och erhållit ett s.k. icke-ingripande besked från verket, dvs. systemet för val av ombud kan inte anses utgöra missbruk av dominerande ställning. AB är en egen juridisk person och sköter sin verksamhet självständigt. Jag har fullt förtroende för AB Svenska Spels styrelse och ledning och finner ingen anledning att vidta några åtgärder i ärendet.
frs · GP12735 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:735 om nycirkushögskoleutbildning har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få till stånd en nycirkushögskoleutbildning. Först vill jag säga att det projekt om en högskoleutbildning för nycirkusartister som de i frågan nämnda högskolorna samlats kring, följs med stort intresse av regeringen. Det underlag som finns i är den rapport som de sex högskolorna gemensamt presenterade , en skrivelse med tilläggshemställan till rapporten som dessa högskolor lämnade (U2001/3143/UH) samt ett uttalande från styrelsen för i . i ser där möjligheterna att starta en nycirkusutbildning som en intressant och angelägen utvecklingsmöjlighet, både för nycirkuskonsten och för den egna högskolan. Trots detta var inte styrelsen för skrivelsen beredd att ta definitiv ställning till huvudmannaskapet för utbildningen. i påpekade i skrivelsen att det måste klargöras på vilket sätt högskolans ansvar, ekonomi och organisation påverkas. De sex högskolorna har i rapporten beräknat att de kan bidra med av de som satsningen beräknas kosta . Vad gäller finansieringen av en nycirkushögskoleutbildning måste frågan beredas i budgetarbetet som jag inte kan föregripa.
frs · GP12736 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:736 om har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska ratificera . Jag delar uppfattning att det är angeläget att ratificeras skyndsamt. har redan ratificerat avtalet. Vi deponerade ratifikationsinstrumenten , som ett av de första länderna att avsluta ratifikationsprocessen. Jag vill tillägga att signaturländerna har kommit överens om att tillämpa från på provisorisk basis till dess alla har hunnit med sina respektive ratifikationer. Beträffande utbetalningar av bistånd gäller att de medel som ställdes till den europeiska utvecklingsfondens förfogande inom ramen för det tidigare ännu inte förbrukats och således kan användas. Att vissa länder ännu inte ratificerat avtalet är därmed inget större hinder för biståndsverksamheten. Nya inbetalningar med anledning av det nya avtalet sker när alla EU-länder och två tredjedelar av AVS-staterna ratificerat avtalet, samt behov av medel föreligger.
frs · GP12737 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:737 om mål har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska uppfylla mål om att av biståndet ska vikas för sexuell och reproduktiv hälsa. Rekommendationerna från i och dess uppföljningskonferens (+ 5) vad gäller resurser, betonade vikten av att länder ökar sina bidrag till insatser som rör befolkningsfrågor, inklusive reproduktiv hälsa. Vidare uppmanades givarländer att nå biståndsmålet på av BNP, vilket redan har uppnått. Inför + 5 arrangerade () ett forum i . Slutsatserna, som inte är bindande, uppmuntrade givarländer att avsätta av sitt bistånd till befolkningsfrågor, inklusive reproduktiv hälsa. I det pågående arbetet mot fattigdom och att minska mödradödligheten, betraktar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som en ovärderlig del av lösningen. Inom ramen för detta arbete bidrar såväl bilateralt som multilateralt med finansiella resurser så att ett stort antal insatser i samarbetsländer, regionalt och globalt kan genomföras. uppgick finansiella stöd till insatser kopplade till befolkningsfrågor, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa samt hiv/aids, till . Detta motsvarar av det totala biståndet. Det är särskilt viktigt att slår vakt om Kairoprogrammet och fortsätter att ge stöd till länder och FN-organisationer så att programmet kan fullföljas. Vi får inte ge efter för de länder som förespråkar en mer restriktiv syn på frågorna kring reproduktiv hälsa. är drivande när det gäller att lyfta fram frågor kring sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inklusive kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. I dialogen med samarbetsländer diskuterar vi dessa frågor. En stående punkt på dagordningen är hiv/aids. Att minska spridningen av hiv är avgörande om vi ska uppnå utvecklingsmålen i Millenniedeklarationen. Vi måste lyfta fram positiva erfarenheter och stödja de länder som visat framgång med att hejda spridningen av hiv som t.ex. och . Vi tillhör dessutom de länder som inte räds att i internationella sammanhang diskutera frågor kring sexuell och reproduktiv hälsa, som så utmanar traditionella värderingar och könsroller. Ett exempel på detta är framträdande under FN:s specialsession om aids och vid förhandlingarna om den deklaration som antogs vid mötet. Vi för dessutom en aktiv dialog med olika FN-organisationer och med andra medlemsländer. Som exempel kan nämnas agerande i och vårt politiska stöd till (), () och FN:s aidsprogram () som har bidragit till framgångsrika rekommendationer och beslut i dessa frågor. Jag vill att även i fortsättningen i olika internationella sammanhang diskuterar dessa känsliga frågor, som t.ex. det folkhälsoproblem osäkra aborter innebär. Länder måste ta sitt ansvar så att ungdomars behov av sexualinformation tillgodoses och att det går att få tag på preventivmedel, särskilt kondomer så att spridningen av hiv kan minska. Våld mot kvinnor, kvinnlig könsstympning, mansrollen och handel med kvinnor och barn är andra frågor som länge har drivit och som jag vill att vi fortsätter att aktivt lyfta fram i den internationella dialogen.
frs · GP12738 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:738 om hantering av kött från vilt har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder angående regelverket kring hantering av viltkött inom EU och . Ett avsnitt om viltkött ingår i det förslag till gemensamma regler om livsmedelshygien som presenterades på jordbruksrådet . I kommissionens vitbok om livsmedelssäkerhet slår kommissionen fast att ett samordnat angreppssätt när det gäller livsmedelshygien är en väsentlig del av livsmedelssäkerheten. Inom gemenskapen har gradvis långtgående krav utvecklats när det gäller livsmedelshygien. Regelverket är splittrat på ett tjugotal rättsakter som antagits . Syftet med kommissionens förslag till gemensamma hygienregler är att samordna, uppdatera och förenkla det nu gällande regelverket. Diskussioner pågår i en rådsarbetsgrupp och avsnittet om viltkött är ännu inte färdigbehandlat. Generellt är positivt till omarbetningen som är nödvändig med hänsyn till den inre marknadens utveckling och ett gott konsumentskydd. anser att helhetssynen från jord till bord är riktig. Syftet måste vara att skapa ett regelverk utan luckor och motsägelser. Omarbetningen ska ge regler som är entydiga och enkla att förstå och tillämpa för alla aktörer, inte att skapa onödig byråkrati. De nya reglerna strävar till att klargöra vad som är myndighetens ansvar och vad som är den enskilde aktörens ansvar. I avsnittet om viltkött finns därför ett krav på att minst en person i jaktlaget har tillräcklig utbildning i hygien och patologi för att kunna göra en första besiktning av viltköttet. Jag förstår synpunkter och kan lova att kommer att delta aktivt och konstruktivt i arbetet för att ta fram regler som tillgodoser både konsumentens krav på säkra livsmedel och jägarnas krav på enklare regler.
frs · GP12740 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:740 om tvångsintagna personer på rättspsykiatriska kliniker har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att icke dömda personer inte ska vårdas på rättspsykiatriska kliniker. Det är alltid upp till sjukvårdshuvudmannen att avgöra var rättspsykiatrisk vård ska utföras. Undantag gäller i de fall då vården avser häktade, intagna i kriminalvårdsanstalter, särskilda ungdomshem m.fl. I dessa fall ska regeringen avgöra vid vilka sjukvårdsinrättningar rättspsykiatrisk vård får ges. Detta står angivet i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Det är i detta sammanhang även viktigt att poängtera att hälso- och sjukvården i dessa fall prioriterar att vårda sjukdomen och inte brottet som begåtts. Vården ska därför ske mot bakgrund av sjukdomsbild och typ av behandling. Sjukvårdshuvudmannen ska bedöma varje enskilt fall innan beslut tas om var den rättspsykiatriska vården ska ske. I detta ingår t.ex. att bedöma om patienten är utagerande eller ej. Avslutningsvis kan nämnas att har genomfört en allmän granskning av samtliga vårdinrättningar i som bedriver rättspsykiatrisk vård samt gjort en sammanställning av vad som framkommit vid granskningarna. Slutsatserna håller på att beredas inom och jag avser att noga överväga dessa.
frs · GP12741 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:741 om kemikalieavgifter har frågat jordbruksminister om hon är beredd att vidta åtgärder för att anpassa avgifterna så att det blir lättare för små företag att konkurrera på denna marknad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är en viktig men besvärlig fråga aktualiserar i sin fråga. Kemikalieavgifter tas ut som årsavgift och produktavgift och ska betalas av den som yrkesmässigt tillverkar eller till importerar sammanlagt ett ton eller mer av kemiska produkter. Avgifterna regleras i förordningen (1998:942) om kemikalieavgifter m.m. och avser sådana kemiska produkter som enligt förordningen (1998:941) om kemiska produkter och biotekniska organismer ska vara anmälda till produktregistret. (M1998:09) anser i sitt betänkande Kemikalieinspektionen @ Översyn av verksamhet, resurser och finansiering (SOU 2001:4) att en översyn av de olika avgiftssystemen, framför allt från teknisk utgångspunkt, bör göras. Regeringen avser att ge i uppdrag att utreda nuvarande avgiftssystem för årsavgifter och prövning av bekämpningsmedel. Uppdraget ska redovisas . Systemet för tillsyns- och prövningsavgifter är också ett av de områden som (M1999:03) har till uppgift att se över. Kommittén ska redovisa sitt arbete . En översyn av hela kemikalieavgiftsystemet som även väger in de problem som tar upp i sin fråga kräver ett omfattande utredningsarbete. Jag avser därför att invänta resultatet av ovan nämnda utredningar innan det kan bli aktuellt att ytterligare utreda kemikalieavgifterna.