ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11948 · 2002-03-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:948 av () till justitieminister om trafficking Handeln med människor är ett internationellt problem och man måste arbeta lokalt, nationellt, regionalt och internationellt för att försöka lösa denna fråga. Lagstiftningen måste ses över så att de som är utsatta inte bestraffas. Förövarna måste däremot lagföras och straffet för denna människohandel måste vara strängt. Det är också viktigt att ge skydd samt medicinsk och juridisk hjälp till offren för människohandeln. Vi måste genom samarbete i t.ex. EU och FN angripa de bakomliggande orsakerna till hanteringen: fattigdom, arbetslöshet och könsdiskriminering Det finns ett problem för de unga kvinnor och barn som är beredda att i svensk domstol vittna om vad de utsatts för. Problemet är att de inte har något uppehållstillstånd och lagen säger att de då omgående ska utvisas. Det lär ha hänt att lagen kringgåtts och de har kunnat medverka i en rättegång. Då påvisas ytterligare ett problem vilket är om de stannar kvar över rättegången @ vem som ska då finansiera deras uppehälle? Trafficking är ett svårt brott att bevisa så min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att de som utsatts för sexuell exploatering ska få ett tillfälligt uppehållstillstånd så att de i domstol kan berätta om vad de utsatts för?
fr · GP11949 · 2002-03-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:949 av Skånberg (kd) till justitieminister om religionsfriheten Flera tendenser visar att religionsfriheten riskerar att begränsas i . Så t.ex. ville en församling i delta i Malmös Påsk-i-City med bl.a. ett krucifix för att gestalta och berätta om och påskhändelserna i . Historiskt har ju varit ett kristet land och det borde höra till vanliga kulturaktiviteter att få berätta (även för nysvenskar) om vårt lands traditioner. Detta totalförbjöds dock av . Vidare tar fritidsnämnden i bort de kommunala bidragen till kyrkor och samfund. Dessa bedriver barn- och ungdomsarbete i stor skala, bl.a. för att förhindra kriminalitet, drogberoende och ensamhet. Ansökningar om bidrag till olika projekt (även om de är profana till sin karaktär) som har någon liten kyrklig anknytning avslås nu i allt större utsträckning från kommuns sida. Hur avser justitieministern att aktualisera vikten av religionsfrihet och motverka diskriminering av kristna?
fr · GP11950 · 2002-03-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:950 av Skånberg (kd) till utrikesminister om kompensation för judiska flyktingar 800000 judar från flydde eller fördrevs från sina hem fr.o.m. kriget och . Dessa judiska flyktingar från var fler än de palestinska flyktingarna från självständighetskrig 1948, som var ca 700000 enligt FN:s siffror. Nära 600000 av judarna från flydde till och utgör tillsammans med sina ättlingar en stor del av den israeliska befolkningen. Till skillnad från de palestinsk-arabiska flyktingarna sattes judarna från inte i några flyktingläger utan integrerades och blev fullvärdiga medborgare i . antog en ganska okänd resolution att tvinga den miljon judar som då fortfarande levde i att lämna sina hem som utblottade flyktingar under förevändningen att ett "befolkningsutbyte" hade ägt rum, med dåvarande irakiske premiärministern ord "för att utgöra hem för de palestinsk-arabiska flyktingarna". De allra flesta judiska hem som lämnades mer eller mindre frivilligt, och utan någon som helst kompensation i , , , och , bebos av palestinier. Enligt Report uppskattas de 130000 fördrivna irakiska judarna ha förlorat ca och de egyptiska judarna förlorade egendomar som beräknas vara värda . kommer ett arabiskt toppmöte att äga rum. Det saudiska fredsinitiativet kommer då säkert att tas upp. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att de nämnda judarnas egendom antingen kompenseras eller räknas som utbyte mot den egendom som de palestinska flyktingarna lämnade efter 1948?
fr · GP11951 · 2002-03-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:951 av () till jordbruksminister om resurser till djurskyddet Diskussionen om vanvård av djur är häftig. Kommunerna beskylls för att inte ta sitt ansvar i fråga om djurtillsyn, men det finns brister på andra håll i systemet. Det har kommit till min kännedom att ett fall av undernäring av djur uppmärksammats av kommunens djurskyddsinspektör. Denne har gjort tillsynsbesök och funnit att djurägaren trots upprepade påpekanden inte gett djuren tillräckligt med foder utan de har varit undernärda . Fallet anmäldes till . ska fatta det slutgiltiga beslutet i ärendet, att djurägaren ska få förbud att handha djur. dröjer det ända innan fattar det beslut som kommunens utredning visar på är nödvändigt för att inte orsaka djuren onödigt lidande. Från sida svarar man att man har resursbrist och att man inte prioriterat ärendet, varför beslutet har dröjt . Min fråga till jordbruksministern: Vad ämnar jordbruksministern göra för att ska kunna hantera liknande ärenden snabbare så att djur slipper lida i onödan?
fr · GP11952 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:952 av () till jordbruksminister om kvinnligt företagande är den enda industrinationen där företagandet minskar. Dessutom är det färre kvinnor än män som startar företag. startade 4,4 kvinnor av 1000 invånare företag. Bland männen startade 9,2 av 1000 invånare företag. Av alla kvinnor i åldern 20@64 år var 47 av 1000 kvinnor företagare . Bland männen var 167 av 1000 företagare. Det innebär att företagande är 3,5 gånger vanligare bland män än bland kvinnor. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jämställdhetsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka företagandet bland kvinnor?
fr · GP11953 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:953 av () till socialminister om äldre dövblindas situation Det finns en grupp funktionshindrade som lever under mycket speciella omständigheter och det är de dövblinda. Deras handikapp uppstår i kommunikationen med människor som inte behärskar teckenspråket. Detta leder ofta till stora begränsningar både i deras personliga nätverk och i deras kontakter med olika samhällsfunktioner. I synnerhet de äldre dövblinda är starkt utsatta. Kombinationen av hög ålder, dövhet och ytterligare funktionsnedsättning kan ge svåra negativa följder, som inte bara förstärker ensamhet och isolering utan också ger problem med att klara dagliga aktiviteter. Deras nyckel till samhället är andra människor som behärskar teckenspråk och som har kunskap om döva och dövblindas levnadsbetingelser. är först i landet med en enhet på regional nivå som arbetar för att på olika sätt ge stöd åt döva, dövblinda och deras anhöriga. Trots dessa satsningar och samarbete med kommunerna i länet, med och i förekommande fall med händer det att döva personer hamnar utanför detta skyddsnät. I en situation när någon i kedjan av politiker, handläggare, kuratorer och tjänstemän brister, dvs. saknar kunskap om hur livet som döv eller dövblind ter sig, har de döva och dövblinda äldre mycket svårt att hävda sin rätt. Jag vill därför fråga vad socialministern är beredd att göra för att förbättra kunskapen om äldre dövas och dövblindas situation bland ansvariga och bland vård- och omsorgspersonal.
fr · GP11954 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:954 av () till socialminister om sjuksköterskornas arbetsförhållanden Det finns undersökningar som visar att sjuksköterskor anställda i privata företag trivs bättre än sjuksköterskor med anställning inom offentlig sektor. Genomgående uppfattas de privata företagen som bättre arbetsgivare. Dagens personaldebatt angående hälso- och sjukvården vittnar om problemen som finns med att såväl rekrytera som behålla medarbetare inom den offentliga hälso- och sjukvården. Ytterligare ett dilemma är att sjukfrånvaron är högre bland sjuksköterskor med offentlig anställning än privat anställning. motarbetas privata entreprenörer som vill starta sjukhus genom exempelvis den s.k. stopplagen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra trivseln för sjuksköterskor?
fr · GP11955 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:955 av () till socialminister om flyktingförläggningen i saknas det psykologresurser vid i . Eftersom många av barnen där behöver denna typ av vård är det oacceptabelt att man inte kan ge den förebyggande vård som detta handlar om. Det är ju allmänt känt och fullt förståeligt att barn som kommer till ett helt främmande land, och som gör det av olika tragiska omständigheter, kommer i akut nöd. De behöver omgående få hjälp av psykolog eller psykiatriker. Även den befintliga personalen på anläggningen behöver få detta stöd i sitt dagliga arbete på anläggningen. Det finns planer på ett samverkansprojekt mellan och , men det tycks vara oklart när detta kan komma igång. När vi i tar emot barn på flykt från sitt hemland måste vi ta det fulla ansvaret och ge dem den hjälp som behövs. Även inom detta område är den förebyggande vården en omistlig del och bör prioriteras. Det är både humanare mot barnen, och för vårt samhälle mer effektivt och mer ekonomiskt, att satsa på det förebyggande arbetet än att vara tvungen att vidta åtgärder när de mänskliga skadorna har gått för långt. Min fråga till socialministern: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att såväl vuxna som barn på flyktingförläggningen i får de tillräckliga psykologresurser jag påtalar i min fråga?
fr · GP11956 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:956 av () till utbildningsminister om riksrekrytering Ingen kommun kan neka att betala för en elev som börjar en utbildning på en linje med riksintag. Kommunerna har inget inflytande över och kan ej påverka hur många elever som väljer till dessa riksrekryterande utbildningar, men de ska betala! har i praxis även friskolorna och privatgymnasierna fått samma status som de riksrekryterande skolorna. Kommuner i skogslänen @ glesbygdslänen @ har inte råd med dessa kostnader! Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta om vissa kommuner inte kan bära dess kostnader?
fr · GP11957 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:957 av () till justitieminister om möte mellan rattfyllerister och offer kör uppskattningsvis ca 15000 personer rattfulla i . Denna siffra inkluderar både dem som är påverkade av alkohol och dem som är påverkade av narkotika. Detta är en mycket oroande utveckling som vi måste bekämpa. I kan domstolen döma rattfulla att, utöver det straff som utdelas för rattfylleri, delta i ett program där de får möta offren för rattfylleriet. Programmet heter Victim Impact Panel, VIP, och anordnas av frivilligorganisationen , Mothers Against Drunk Driving. Varje möte är långt och polisbevakas. De som är dömda för rattfylleri måste vara aktivt närvarande. Eftersom antalet alkohol- och drogpåverkade förare ökar finns anledning att pröva denna metod i . Domstolarna måste få befogenhet att döma rattfyllerister att delta i VIP-möten. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att dömda rattfyllerister, utöver gängse påföljd för rattfylleri, även ska kunna dömas att medverka i möten med rattfylleriets offer, motsvarande VIP-programmet i ?
fr · GP11958 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:958 av () till statsrådet om statens ändamålsfastigheter har tidigare debatterat situationen för hyresgäster med begränsade alternativ, vilket gör dem beroende av en statlig hyresvärd. Majoriteten påpekade då att självkostnad är en naturlig utgångspunkt för hyressättningen. Kontrakten ska vara föremål för förhandlingar och överenskommelse mellan parterna. Har dessa frågor vidarebefordrats till berörda verk och bolag genom regeringens styrdokument? Enligt uppgift lär detta inte ha gjorts. Hyresgästerna ska i sådana fall ha god insyn i förvaltningen, vilket innebär en öppen redovisning av de fakta som ligger till grund för hyran. Detta lär inte heller ha vidarebefordrats av regeringen. Den tredje punkten som beslutat i ett tillkännagivande är att förvaltningsplaner ska upprättas gemensamt av hyresvärd och hyresgäst. Inte heller detta har regeringen vidarebefordrat. Alla dessa tre punkter om tillkännagivanden har tidigare påpekats av genom . Påpekanden har också kommit från revisorerna. Hur får det dröja innan regeringen verkställer de tillkännagivanden som beslutats i ? Med hänvisning till det ovan sagda frågar jag statsrådet: När avser statsrådet att verkställa dessa tillkännagivanden?
fr · GP11959 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:959 av () till näringsminister om mitträcken och trafiksäkerheten Av trafiksäkerhetsskäl sätts det upp många mitträcken längs våra vägar. Mitträcke är bra eftersom det minskar allvarliga trafikolyckor, men det medför också en del negativa effekter för dem som bor i anslutning till vägar med mitträcken. Fotgängare, cyklister, jordbrukstransporter och resor med bil och buss måste fungera utan alltför stor negativ inverkan för ortsbefolkningen. E14 väster om ska förses med mitträcke. har presenterat en färdig plan för ortsborna, som innebär att en av nedfarterna till den aktuella byn kommer att stängas av från ett håll. Man kan därför inte korsa vägen. Jordbrukare som har sina marker på båda sidor av kommer att få åka extra långa sträckor till sina marker. En markägare som har till sin mark kommer att få åka när mitträcket satts upp. Det innebär också att det påverkar den övriga trafiken negativt. Det finns företagare i den byn som är i behov av tunga transporter. Dessa lastbilar måste i fortsättningen åka via byvägen för att komma till företagaren, vilket påverkar olycksrisken för personer som bor i byn. Skolbarn som kliver av skolbussen vid E14 kommer antagligen att få hoppa över mitträcket när de ska korsa vägen som blivit avstängd. Det borde vara möjligt att vid dylika situationer i stället sänka hastigheten längs den aktuella sträckan så att alla olika transporter kan fungera för byborna. Min fråga är: Vad avser ministern att göra för att påverka möjligheten att låta sänka hastigheten vid orter som drabbas av stora praktiska problem när mitträcken monteras upp längs våra vägar?
fr · GP11960 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:960 av () till statsrådet om mitträcken och miljön Av trafiksäkerhetsskäl sätts det upp många mitträcken längs våra vägar vilket är bra, men det medför också en del negativa effekter för dem som bor i anslutning till vägar med mitträcken. E14 väster om ska förses med mitträcke. har presenterat en färdig plan för ortsborna, som innebär att en av nedfarterna till den aktuella byn kommer att stängas av från ett håll. Jordbrukare som har sina marker på båda sidor av kommer att få åka extra långa sträckor till sina marker. En markägare som har till sin mark kommer att få åka när mitträcket satts upp. I den beskrivna byn finns det unga kobönder som har ca 300 nötkreatur. När korsningen blir avstängd för nedfart från det ena hållet kommer jordbrukarna att få åka många extra mil för att kunna sköta sina marker. Det innebär negativ påverkan på miljön eftersom traktorer och övriga jordbruksredskap släpper ut mycket avgaser. Det finns en företagare i byn som är i behov av tunga transporter till och från sin verkstad. Dessa lastbilar måste i fortsättningen åka via byvägen för att komma till företagaren, vilket påverkar olycksrisken för personer som bor i byn och försämrar boendemiljön. Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidta för att initiera en diskussion med om vilken miljöpåverkan mitträcken kan leda till?
fr · GP11961 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:961 av () till statsrådet om mobiltelefontäckningen Utvecklingen inom mobilteleområdet har gått mycket snabbt under en följd av år och en utbyggnad av det s.k. tredje generationens mobiltelenät är på väg, även om utbyggnaden inte alls förefaller bli så snabb som det har förespeglats. För flertalet medborgare och företag lär det dröja innan man kan nyttja 3G-nätet mera allmänt. Därför är det av största vikt att det GSM-system som dominerar har en godtagbar täckning. Ett särskilt ansvar för en fullgod täckning över hela landet har naturligtvis med staten som dominerande ägare och en stor del av svenska folket som aktieägare. Dessvärre fungerar inte heller Telias GSM-nät tillfredställande i stora delar av landet. Även längs hårt trafikerade vägar och järnvägar finns irriterande vita fläckar, för att inte tala om mindre tätorter och de mer glest befolkade delarna av landet. Det innebär att företag och skogsbruk, enskilda, räddningstjänst, sjukvård, polis m.fl. inte kan lita på mobiltelenätet på ett rimligt sätt. Med anledning av den situation som ovan beskrivits vill jag fråga biträdande näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att trygga en bättre mobilteletäckning i hela landet?
fr · GP11962 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:962 av () till statsrådet om beräkning av ränteavkastning Den beräkning av ränteavkastning som staten gör leder till orimliga och orättvisa konsekvenser för vissa funktionshindrade som är beroende av samhällsstöd. Det beror på att den fiktiva ränteavkastningen, vilken påverkar samhällsstödens storlek, är större än den verkliga ränteavkastningen. Räntan på avkastningen av tillgångar räknas med fiktiva upp till ett belopp av 75000kr. Därefter läggs det på vilket leder till en fiktiv förmögenhetsavkastning på . I verkligheten ligger ränteavkastningen på . Det betyder att för en funktionshindrad person som t.ex. ärver en summa pengar, minskas samhällsstödet i en storleksordning som inte står i rimlig proportion till den inkomstökningen som ränteavkastningen innebär. Jag anser att människor med funktionshinder, liksom alla andra, måste ha möjlighet att ha en sparad slant. Besparingarna ska inte behöva ätas upp på grund av en fiktiv uppräkning av ränteavkastningen. Med detta som bakgrund önskar jag fråga: Vad avser ministern att göra åt denna fiktiva ränteavkastningsuppräkning som finns i socialförsäkringssystemet?
fr · GP11963 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:963 av () till kulturminister om stödet till de regionala förenings- och folkrörelsearkiven Glädjande nog har antalet regionala arkiv nu utökats från 20 till 22, och därmed finns i alla delar av landet regionala arkiv för enskilt material, främst då från folkrörelsesidan. Mindre glädjande är dock att denna utbyggnad får negativa konsekvenser för de befintliga länsarkiven som drabbas genom minskade statliga bidrag. Trots att det stått klart att dessa arkivförbund var under bildande så utökades inte ramarna för det statliga stödet till regional arkivverksamhet . Under de senaste decenniernas utbyggnad av länsarkivorganisationen har det kontinuerligt tillskjutits mer pengar, och medel har tagits från befintliga arkiv för att finansiera nya. Då fler institutioner nu ska vara med och dela på kakan innebär det att de "gamla" arkiven får sina bidrag sänkta vilket är en kännbar förlust för flertalet av dem. De statliga medlen är viktiga eftersom de ger goda argument gentemot regionala och lokala bidragsgivare och de ger en stabilitet i verksamheten. Ett minskat stöd innebär också att angelägna utvecklingsprojekt, försöken att nå nya grupper av användare, utveckla arkivpedagogiken och stärka arkivens roll som kulturinstitutioner försvåras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den regionala arkivverksamheten även fortsättningsvis ska få möjligheter att utvecklas?
fr · GP11964 · 2002-03-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:964 av () till försvarsminister om militärhelikopteraffären slöt avtal med om att köpa 18 militärhelikoptrar. I samband med affären har det rapporterats om industrispionage som skulle kunnat leda till en fördyring av affären med . Enligt rapporter från militärens underrättelsetjänst, MUST, uppges dock att skadebedömningen varit felaktig och att affären kunnat genomföras utan någon fördyring. Oavsett vilka uppgifter som är riktiga är det rimligt att försvarsministern till lämnar en redogörelse av affären för att på så vis reda ut misstankarna om en eventuell fördyring. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att reda ut om en fördyring av militärhelikopteraffären med har skett eller ej?
fr · GP11965 · 2002-03-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:965 av (c) till socialminister om spermatvätt I och med de effektiva kombinationsbehandlingar av hivmediciner som framkommit har den förväntade livslängden bland hivinfekterade ökat. Som en följd av detta har fler och fler hivinfekterade kunnat etablera mer långvariga relationer där många par även överväger att skaffa barn. beslöt den danska att tillåta s.k. spermatvätt för hivinfekterade män som vill bli fäder i par där endast mannen är smittad och kvinnan är osmittad. Metoden kallas Pure Sperm och kommer ursprungligen från . Problemet är att donerad sperma från en hivinfekterad man inte är tillåten enligt svensk lag och efter föreskrifter som utformats av . Om man utifrån Pure Sperm kan hjälpa par där längtan efter att skaffa barn är stark borde de få hjälp med att kraftigt reducera sannolikheten för smitta till sin partner och till det blivande barnet. Detta i stället för att dessa par skaffar barn genom oskyddade samlag. Provrörsbefruktning med inseminerad tvättad sperma har utförts t.ex. i där fler än 40 barn har fötts och i där fler än 200 barn fötts av hivnegativa kvinnor vars partner varit hivinfekterade. Inget barn eller kvinna har blivit hivinfekterade efter dessa behandlingar. Min fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att svenska par ska kunna få den hjälp som omnämns ovan?
fr · GP11966 · 2002-03-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:966 av andre vice talmannen () till statsrådet om bistånd till kommer att kunna fira sin självständighet och etablerande som fri stat. Decenniers kamp mot ockupation och förtryck mot resulterade i folkomröstningen där en överväldigande majoritet röstade för självständighet. Vi vet också att glädjen över att folkomröstningen genomfördes väl grusades av det fruktansvärda våld och terror som utbröt därefter. FN, EU och det internationella samfundet har gett avsevärt bistånd för återuppbyggnad och administration . På grund av. brist på infrastruktur och den omfattande förstörelse landet drabbats av har det i flera avseenden varit svårt för EU att använda alla medel avsedda för . Ändå är det av stor vikt att omvärldens intresse och engagemang för inte sviktar , när TV-kamerorna flyttat till andra krisområden i världen. , utrikesminister, har vid besök i gett uttryck för oro att biståndet drastiskt ska minska. Jag vill därför fråga biståndsminister : Vad avser den att göra för att se till att , EU och andra biståndsgivare även fortsättningsvis bidrar till återuppbyggnad och utveckling av det nya i den utsträckning som landet självt på ett effektivt och demokratiskt sätt kan genomföra?
fr · GP11967 · 2002-03-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:967 av () till utrikesminister om biståndet till den palestinska myndigheten Den palestinska sidan har erkänt rätt att existera och rätt till säkra och erkända gränser. har den palestinska myndigheten inte gjort allt som stått i dess makt för att få stopp på våldet. Ska parterna lyckas att skapa fred i måste båda ta sitt ansvar för att bryta våldsspiralen. måste ta sitt ansvar och förmå parterna att göra allt som står i deras makt för att stoppa våldet. Utifrån den stabilitet och positiva anda som rådde efter ställde upp som bidragsgivare till den palestinska myndigheten. Som bidragsgivare har vi skäl att ställa krav på mottagarna. Om inte den palestinska myndigheten visar uppnådda resultat av kampen mot terrorismen måste frågan om svenskt bistånd till myndigheten omprövas. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Avser utrikesministern frysa det svenska biståndet till den palestinska myndigheten tills denna visat uppnådda resultat av terroristbekämpningen inom de av myndigheten administrerade områdena?