ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111118 · 2002-04-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1118 av () till statsrådet om gremeniellaangrepp i skogen Stora skogsarealer i , över två miljoner hektar, är smittade av den fruktade gremeniellasvampen som angriper tallar. har stora arealer avverkats eller gallrats hårt för att få bort skadade och döda tallar. Forskare, skogsägare och myndigheter känner en stark oro över vart detta är på väg. blev skadorna långt större än man anade . Det är främst ungtallskog i åldern 30@50 år som drabbas. Mest drabbade är Bergslagen, och , men även andra delar av landet i , och östra . Orsaken till angreppen av gremeniellasvampen är inte riktigt klarlagd. Mildare väder gynnar tillväxten av sporer, fel proveniens och ståndort, dvs. fel plantor och plantor som drivits upp i ett område och sedan planterats på fel plats, monokulturer eller miljöpåverkan. Många hoppades att vintern skulle dämpa tillväxten och kommande angrepp. Tyvärr har tillväxten av sporer fortsatt att öka. Mild vinter har gynnat sportillväxten och angreppen tros öka kommande sommar. Vad kan göras för att förhindra angreppen? Framgent krävs ett flertal åtgärder. För att förebygga och bekämpa krävs mer forskning och ökade kunskaper. Tydlig information behövs till markägare. Här har regering och myndigheter ett avgörande ansvar genom att se till att det finns resurser för att få fram fakta och kunskap . Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att mer fakta kommer fram?
fr · GP111119 · 2002-04-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1119 av () till miljöminister om hanteringen av spillolja I säljs ca mineraloljor . En del förbränns vid användning. Uppgifterna varierar om aktuell återvinningsgrad. Kunskap saknas om hur mycket som insamlas eller går att insamla. Det som insamlas klassas som spillolja och förbränns. Dock kan mineraloljan återanvändas ett flertal gånger. beslöt att vätskor som mineraloljor i första hand ska återanvändas, i andra hand återvinnas och först i tredje hand förbrännas. blev tillsammans med formellt varnade av för att vi inte uppfyller de krav som EU ställer på hanteringen av överbliven olja. Vi har inte i tillräcklig utsträckning satsat på återvinning av spilloljan. Ett EG-direktiv säger att dessa oljor ska ges högsta prioritet. Vi har enligt EU på oss att åtgärda problemet. Underlåter vi detta kan EU dra oss inför . Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att ska uppfylla EU-kraven för hantering av spillolja?
fr · GP111120 · 2002-04-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1120 av () till miljöminister om isocyanatforskningen Den så viktiga isocyanatforskningen stoppas. Anledningen sägs vara brist på pengar. Bristen lär uppgå till ca . Summan är i detta sammanhang blygsam och bör ställas mot vad en enda ung isocyanatskadad arbetare kostar samhället fram till ålderspensionen. Besvären för den skadade går naturligtvis inte att värdera i pengar. Forskargruppen, som leds av , tillhör världseliten. Den har utvecklat nya mätmetoder för isocyanater och avslöjat skador som man trott berott på andra orsaker, men som är klart isocyanatrelaterade. Avslöjandena har även visat att det behövs skyddsåtgärder för att skydda sig mot exponering. Tusentals människors hälsa, enbart i vårt land, har räddats genom insats. Är vi verkligen beredda att lägga ned hela denna verksamhet? Vem eller vilka kan ligga bakom nedläggningsbeslutet? Vad avser ministern att vidtaga för åtgärder för att beslutet om att stoppa isocyanatforskningen upphävs?
fr · GP111121 · 2002-04-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1121 av () till miljöminister om biooljor Efter att skogsbolag har miljöcertifierat sin verksamhet kräver man att maskiner som används vid skogsavverkning ska drivas med biooljor. Uppgifter från skogsarbetare gör gällande att också dessa oljor har negativa effekter på hälsan i form av klåda och allergier. I har kravet på biooljor i skogsmaskiner slopats sedan hälsoriskerna blev kända i väntan på bättre kunskaper om dessa oljors effekt på hälsan. Samma gäller även grävmaskiner som arbetar i vattendrag och sjöar. Jag vill fråga miljöministern om han avser att vidta åtgärder för att det är möjligt att använda mineraloljor parallellt i väntan på att mer kunskap om biooljors effekter på hälsan kommer fram.
fr · GP111122 · 2002-04-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1122 av () till näringsminister om minskad verksamhet i har åter lämnat besked om att jobb ska bort. handlar det om att ytterligare 7000 jobb ska bort från koncernen. Hälften av dessa berör företagets svenska arbetsplatser. I uppgifterna från företaget signaleras att anläggningen i är en av de drabbade. Detta är självklart ett oerhört olyckligt slag mot som ort. I liknande situationer har staten agerat för stöd till drabbade orter. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att möta de negativa effekterna av Ericsssons besked om minskad verksamhet i ?
fr · GP111123 · 2002-04-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1123 av () till statsrådet om ägarlägenheter Dagens lagregler gör det omöjligt att förvärva en av lägenheterna i ett flerbostadshus med äganderätt. För att möjliggöra ägandet av bostäder även i flerfamiljshus och för att kunna bygga nya fastigheter på redan befintliga behövs nya regler för fastighetsbildning. Det handlar om att tredimensionellt avgränsade fastigheter utan egna markområden ska kunna bildas genom horisontella och vertikala gränser. 2002:21 har lyft fram frågan om tredimensionell fastighetsindelning. Förslag om införande av tredimensionell fastighetsindelning finns i SOU 1996:87. Ytterligare ett äldre utredningsförslag om ägarlägenheter finns i SOU 1982:40. För att bättre kunna tillgodose behovet i måste besluten påskyndas. Fram byggdes här 120980 lägenheter (varav småhus 299). byggdes endast 51427 lägenheter (varav 197 småhus) enligt , . Som väl är har fastigheter lång livstid. Med denna takt skulle det ta att ersätta de byggnader som byggdes . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att skyndsamt ta fram förslaget om tredimensionell fastighetsbildning för beslut?
fr · GP111124 · 2002-04-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1124 av () till socialminister om avgifter inom äldre- och handikappomsorg träder den av beslutade maxtaxan inom äldre- och handikappomsorgen i kraft. Reformen syftar till att skydda de drygt 270000 personer som erhåller insatser från äldre- och handikappomsorgen från höga avgifter. Men trots detta vällovliga syfte visar redan nu analyser utförda av och flera kommuner att effekterna av reformen knappast blir de förväntade. De stora förlorarna i det nya systemet torde bli de pensionärer som trots låg inkomst under sina yrkesverksamma år lyckats skapa ett litet kapital för att kunna få en dräglig ålderdom, medan pensionärer med höga pensioner och större kapitaltillgångar synes bli de verkliga vinnarna. Kommunerna har kunnat använda avgifter för mat som regulator för att kunna ge mindre bemedlade pensionärer ("fattigpensionärer") en dräglig tillvaro. Konstruktionen av maxtaxan omöjliggör detta genom att matkostnaden läggs utanför utgiftstaket. Skulle denna kostnad läggas inom avgiftstaket innebär detta i många fall stora merkostnader. Exempel från visar sålunda att det kan röra sig om merkostnader på 2@3 miljoner för små kommuner. En möjlig väg att undanröja systemets brister är att ändra reglerna för BTP (bostadstillägg för pensionärer), en annan att höja själva maxtaxan så att matkostnaderna kan ingå utan att detta får menlig inverkan på kommunernas ekonomi. Är socialministern beredd att genomföra sådana förändringar i konstruktionen av den nya maxtaxan inom äldre- och handikappomsorgen att dess uppenbara brister kan undvikas?
fr · GP111125 · 2002-04-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1125 av (v) till statsrådet om beskattning av pensioner Det nordiska avtalet om undvikande av dubbelbeskattning har till avsikt att en inkomst från ett nordiskt land enbart ska beskattas en gång. Detta för att undvika dubbelbeskattning. Tydligt är att avtalet inte fungerar eftersom följande problematik beskrivs i Nordiska ministerrådets rapport rättigheter av . En finländare bosatt i , som får pension både från och , betalar skatt i på pensionen från . Därefter betalas skatt i på den finska pensionen, varvid den totala slutsumman av bägge pensionerna tas till utgångspunkt för skatteprocenten, vilket höjer slutskatten. Därtill erläggs i separat socialskyddsavgift, medan denna avgift ingår i skatten i . Jag vill fråga med anledning av detta: Vad avser ministern att vidtaga för åtgärder för att undvika dubelbeskattning för de pensionärer som intjänat pension i både och ?
fr · GP111126 · 2002-04-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1126 av () till finansminister om skattemoral slår larm om att alltfler unga människor kan tänka sig att jobba svart. är det väsentligt fler unga som tycker att svartjobb är försvarbart jämfört med den inställning man hade bara . Om den attityden får acceptans hos breda grupper kan grunden för skattesystemet hotas och välfärdsbygget undergrävas. Svartjobben gör att samhället går miste om avsevärda belopp i utebliven skatt. Skulle skattefusket öka kan det direkt påverka våra möjligheter att göra nödvändiga satsningar inom välfärdssektorn på t.ex. vård, skola och omsorg. Det finns undersökningar som visar att problemet med svartjobb är mer utbrett i vissa branscher än i andra. För företagen och de enskilda näringsidkarna betyder detta att konkurrensen sätts ur spel och att seriösa företag får svårt att hävda sig. Jag förutsätter därför att näringslivets företrädare också känner oro inför attitydförändringarna. Om alltfler kan tänka sig att acceptera svartjobb kan grunden för skattesystemet hotas . Jag är övertygad om att de allra flesta kan tänka sig att betala skatt @ under förutsättning att andra också gör det. är relevant och central i många människors rättsmedvetande. Om vi inte kan få till en attitydförändring kan vi stå inför stora problem. Senaste tidens diskussioner om t.ex. vissa uppmärksammade pensions- och optionsavtal kan också påverka människors attityder och vilja att göra rätt för sig. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förhindra att skattemoralen undergrävs?
fr · GP111127 · 2002-04-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1127 av () till finansminister om momsregler Momsfrågor är ofta komplicerade. Detta gäller inte minst för uthyrning av personal från bemanningsföretag inom vårdsektorn till hälso- och sjukvården. När legitimerade sjuksköterskor och läkare hyrs ut utgår ingen moms, men när en undersköterska hyrs ut ska moms debiteras. När personal hyrs ut för att utföra social omsorg ska moms utgå precis som när läkarsekreterare hyrs ut. Som framgår av ovanstående är momsreglerna vid personaluthyrning komplicerade och ej konsekventa, vilket försvårar för såväl bemanningsföretag som för de som hyr tjänsterna. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att komma till rätta med olikheterna avseende när moms ska debiteras respektive inte debiteras vid personaluthyrning inom vård och omsorg?
fr · GP111128 · 2002-04-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1128 av () till finansminister om fastighetsskatten Sedan Socialdemokraterna tog regeringsmakten har statens inkomster av fastighetsskatten ökat med . Enligt vårpropositionen betalas miljarder i fastighetsskatt i och beloppet fortsätter att öka. För stockholmarna har utvecklingen inneburit att de betalar en allt större del av fastighetsskatten. kommer enligt prognoserna att betalas av stockholmarna i fastighetsskatt. Utslaget på de nästan två miljoner invånarna i länet blir det per person och år. I finns av landets småhus. betalar dessa hushåll en tredjedel av statens samlade inkomster från fastighetsskatt för småhus. kommer beloppet att öka ytterligare. För hyreshus är siffran ännu högre. Regeringen utsätter därmed stockholmarna för en genomgående överbeskattning, som inte drabbar andra regioner i landet på motsvarande sätt. Konsekvensen är att låginkomsttagare i får betala mer i fastighetsskatt för sitt hus än en höginkomsttagare i . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att komma till rätta med den problematik som fastighetsskatten för med sig?
fr · GP111129 · 2002-04-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1129 av () till justitieminister om underhållsbidrag I ett uppmärksammat fall i har två barn och deras mamma, genom en lucka i lagen drabbats väldigt hårt. Följande har hänt: Under pågående process om äktenskapsskillnad avyttrar pappan de två barnens aktiesparfonder (båda föräldrarna har dispositionsrätt), varefter han lämnar landet och sätter in pengarna på konto i utlandet. Barnen påfördes därmed inkomst av kapital och fick restskatt på respektive trots att de bevisligen inte har några pengar. Eftersom de minderåriga barnen påfördes inkomst, vilket noterat, har underhållsstödet reducerats med . Pappan har därmed fått sänkt kostnad med lika mycket. Utöver detta har dessutom mamman ålagts att betala tillbaka bostadsbidrag. Sammanfattningsvis innebär detta att mannen tillgodogör sig kapitalet som är sparat i barnens namn och dessutom får fördelar av detta i form av sänkt underhållsskyldighet, medan kvinnan drabbas av sänkt underhållsstöd samt återbetalningsskyldighet av bostadsbidrag. Dessutom får barnen betala skatt på pengar som de svindlats på. Eftersom de berövats samtliga sina tillgångar har de heller inga medel att betala skatten med. Detta i sin tur leder till att de registreras hos kronofogdemyndigheten och får betalningsanmärkning. Mamman och barnen har därmed oförskyllt hamnat i ett "ekorrhjul". Ämnar statsrådet att ta initiativ till att göra en översyn av gällande lagstiftning som syftar till att en familj inte oskyldigt drabbas som ovan beskrivits?
fr · GP111130 · 2002-04-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1130 av () till justitieminister om fordonsägares ansvar En fordonsägares ansvar för sitt fordon skiljer sig beroende på överträdelsen av en bestämmelse. Enligt lagen (1976:206) om felparkeringssavgift har fordonsägaren ansvar för fordonet, oavsett vem som gjort sig skyldig till en felparkering. Och enligt trafikförordningen (1998:1276) är ägaren av ett fordon skyldig att se till att fordonet inte brukas i strid mot bestämmelserna i den förordningen. Men när fordonet brukas av någon annan gäller ägarens ansvar endast vid vissa angivna bestämmelser. Det här har ställt till problem för bl.a. den automatiska hastighetsövervakning som finns på mellan och . Ungefär en fjärdedel av de som ertappas med fortkörning kan helt enkelt inte fällas därför att de nekar till förseelsen, skyller på att någon annan kört bilen etc. Enligt min mening är det angeläget att ansvar kan utkrävas vid brott mot trafikbestämmelserna. I t.ex. och har man löst detta genom att fordonsägaren alltid är skyldig att uppge till vem man lånat ut sin bil. För den enskilde medborgaren framstår det som tämligen obegripligt att fordonsägarens ansvar är större om en bil står stilla än när den framförs i olagligt höga farter på våra vägar och därmed utgör en väsentligt större trafiksäkerhetsrisk. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att täppa till ovan beskrivna "lucka i lagen"?
fr · GP111131 · 2002-04-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1131 av () till utrikesminister om EU-arbetet i Under den kommande månaden samlas företrädare för medlemsländerna till en första diskussion om prioriteringar kring viktiga sakområden, t.ex. strukturfondsområdet, inför den kommande programperioden. Enligt uppgift är det en mycket liten svensk delegation. Det är enligt min mening utomordentligt viktigt att åtgärder nu vidtas från regeringen så att dessa diskussioner breddas, fördjupas och förankras hos det svenska folket. Det är närmast en folkbildningsuppgift för att minska det demokratiska underskott som föreligger när det gäller stora delar av EU-arbetets förankring och legitimitet i vårt land. Utifrån ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta på kort och på lite för att fördjupa och förankra EU-arbetet i ?
fr · GP111132 · 2002-04-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1132 av () till näringsminister om I regeringens skrivelse 1999/2000:120 redovisas statens ägarpolicy för statliga företag. I denna redovisas bland ägarens uppgift att se till att företagen har en styrelse vars kompetens och erfarenhet överensstämmer med de behov företaget har. "Det viktigaste kriteriet för att komma i fråga för en styrelseplats är en hög allmän kompetens inom antingen löpande affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor eller andra relevanta områden." har av sin omsättning och av sin personal utanför och bolaget verkar på en starkt konkurrensutsatt marknad. Vid valdes i går tio styrelseledamöter. Av dessa är två kommunalråd, två från och ordföranden har en lång karriär i statlig förvaltning. I policyn framgår även att "Förändringar @@@ skall motiveras utifrån bolagens behov." Av de nyvalda kommer tre av fem från den politiska eller statliga sektorn. När avser statsrådet att presentera motiven till behov av tre ytterligare kommunal- eller departementsråd?
fr · GP111133 · 2002-04-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1133 av () till justitieminister om i har ca 20 anställda. De oroas dock av spekulationer om att myndigheten ska flyttas. har föreslagit att hela ska flyttas till och att då ska bli värdmyndighet. Den oro som sprids när rykten uppstår är påfrestande för alla berörda och av den anledningen önskar jag och alla berörda vid verket få klarhet i hur framtiden kommer att gestalta sig. När personalen oroas innebär det att en del söker andra arbeten för att inte stå utan om en flytt förverkligas. Det påverkar verksamheten och kompetensen riskerar att urholkas när personal måste ersättas. Som bekant försvinner ständigt arbetstillfällen från och det är inte acceptabelt. Justitieministern kan påverka det genom att se till att inte flyttas till annan ort. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för och dess framtid i ?
fr · GP11975 · 2002-04-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:975 av () till statsrådet om förvarstagna barn kan en asylsökande tas i förvar om identiteten är oklar och behöver utredas, om det finns annat skäl som motiveras utifrån prövningen av rätten att stanna i eller det finns en risk att utlänningen håller sig undan inför utresan. Även personer som till överklagat ett avvisningsbeslut kan tas i förvar. För att frihetsberöva någon krävs synnerliga skäl. Vid risk för att den asylsökande kommer att hålla sig undan kan denne frihetsberövas . Någon permission får den som frihetsberövats inte. kan ett förvarsbeslut, som är långt, förlängas genom ett överklagande till länsrätten. Denna möjlighet är i princip obegränsad. Undantaget från ovannämnda regler är att barn endast i undantagsfall tas i förvar och aldrig ensamt. För en vuxen kan förvarstagandet upplevas som psykiskt nedbrytande och integritetskränkande. Det är därför inte orimligt att anta att förvarstagandet för ett barn kan upplevas som än mer skrämmande och traumatiskt. Regeln borde i stället vara att barn endast ska tas i förvar i yttersta undantagsfall och då endast i . Alternativ till förvarstagande av barn borde därför ses över. Ett sådant exempel kunde vara placering hos en jourfamilj eller liknande. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att finna alternativ till förvarstagande av barn?
fr · GP11976 · 2002-04-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:976 av () till statsrådet om humanitära skäl Enligt utlänningslagen kan uppehållstillstånd ges till utlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i . Det kan vara fråga om sådana humanitära skäl som hänförs till den sökandes personliga förhållanden, t.ex. sjukdom, psykiskt eller fysiskt handikapp. Uppehållstillstånd kan också ges när förhållandena i hemlandet är sådana att det vore inhumant att tvinga utlänningen att återvända dit. Enligt många kritiska röster har bedömningen av vad som är humanitära skäl blivit alltmer restriktiv. anses inte allvarliga sjukdomar eller som t.ex. i Kosovoflyktingarnas fall såväl psykiska trauman, avsaknad av vård i hemlandet som risk för konflikter, varit tillräckligt för att behandlas som humanitära skäl. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att i lagtexten förtydliga när "humanitära skäl" kan komma i fråga?
fr · GP11978 · 2002-04-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:978 av () till statsrådet om förföljelse på grund av kön eller homosexualitet Personer som enligt utlänningslagen inte definieras som flyktingar men ändå är skyddsbehövande kan få uppehållstillstånd i . Skyddsbehövande är enligt utlänningslagen t.ex. en person som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse i sitt hemland. Vid en bedömning av om man har skyddsbehov ingår det att se till den sökandes egna berättelse och upplevelser. Därutöver behöver man ha kunskap om dennes hemland, hur lagstiftningen ser ut och hur situationen i praktiken är för t.ex. homosexuella i hemlandet. Enligt såväl Amnesty som UNHCR är den landinformation som invandringsmyndigheterna har bristfällig och man saknar kunskap om homosexuella. Det händer att man t.ex. avslagit en ansökan för att personen i fråga dröjt för länge med att lämna in den och därmed inte ansetts trovärdig eller att man först i visat sig öppet homosexuell. Detta visar en brist på förståelse när det gäller hur en homosexuell, som flyr ett land där detta kan vara straffbart, beter sig. Även när det gäller förföljelse på grund av kön finns det liknande problem. Bl.a. saknas det analyser om kvinnors situation i den allmänna landrapporteringen. Kompetensen vid invandringsmyndigheterna om homosexuella och beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för homosexuella och kvinnor borde genast ses över. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att informationen om ovannämnda skyddsbehövande grupper förbättras?
fr · GP11979 · 2002-04-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:979 av () till utrikesminister om visumkrav För att få resa in och vistas inom Schengenområdet krävs antingen uppehållstillstånd eller visum. Visum söks hos utlandsmyndigheten i det land man kommer ifrån och det kan beviljas för tillfälliga besök. För del tas beslut om visum av utlandsmyndigheten eller . har visumkrav gentemot ca 134 länder. Sedan Schengeninträdet har antalet länder utökats med ytterligare 18. går det inte att söka asyl från utlandet. Man kan heller inte få visum till för att söka asyl. är det inte tillåtet att resa till utan visum. Åtgärder som visumkrav kan inte accepteras om konsekvensen blir att människor i behov av skydd genom åtgärderna nekas detta. I rapporter från bl.a. UNHCR kritiseras EU:s allt striktare flyktingpolitik. Man menar att det finns allt färre lagliga sätt att ta sig in i EU och att personer i behov av skydd därför tvingas ta till olagliga metoder. Således bidrar politiken till att öka människosmugglingen. Om så är fallet utgör åtgärderna en urholkning av rätten att söka asyl. Därför bör visumsystemet i EU ses över, en åtgärd som bör ta initiativ till, liksom till en undersökning av hur s.k. "nödvisum" till asylsökande flyktingar skulle fungera. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att visumsystemet i EU ses över?
fr · GP11980 · 2002-04-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:980 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i beviljades medlemskap i . I samband därmed åtog sig landet att efter inträdet i avkriminalisera homosexuella relationer mellan vuxna. har dessvärre inte fullföljt sitt åtagande. Den lag som kriminaliserar homosexualitet finns fortfarande kvar. Det finns dessutom uppgifter om att flera personer har avrättats i för homosexualitet. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta med anledning av att inte fullföljt sina åtaganden vilka följer av medlemskapet i ?