ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11824 · 2002-02-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:824 av () till justitieminister om beredskapspolisen beslutade att inrätta en civil styrka på 1500 man under namnet Särskilda beredskapspolisen. Styrkan kan tas i anspråk under höjd beredskap eller då regeringen har beslutat om tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt. Dess huvudsakliga uppgift är att delta i polisverksamhet med anknytning till befolkningsskydd och räddningstjänst, men får även ianspråktas för andra lämpliga polisuppgifter. Om styrkan tas i anspråk är det respektive polismyndighet som är skyldig att stå för lön enligt avtal. Med den ansträngda budget polisen i landet har blir följden att de lokala polismyndigheterna väljer att inte använda den särskilda beredskapspolisen. Under Göteborgskravallerna inkom Rikspolissytrelsen med en begäran att få disponera beredskapspolisen. bad då RPS att ta tillbaka anmälan i stället för att departementet skulle tvingas till ett officiellt avslag. Grunden för detta var att i inte skrivit avtal med berörda beredskapspoliser. Särskilda beredskapspolisen har inte använts sedan för sedan. Vad avser justitieministern att göra för att utveckla och möjliggöra nyttjande av den särskilda beredskapspolisen?
fr · GP11825 · 2002-02-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:825 av () till justitieminister om nämndemännens arvode Nämndemännen utgör en mycket viktig funktion i det svenska rättväsendet. Ett av kraven på dessa är att de ska vara väl förankrade i samhället utanför rättssalen. I en intervju i tidningen nr4/2001 uttalar statsminister bl.a. att vi har alltför få nämndemän som är yrkesverksamma. Jag vill fråga justitieministern följande: Avser justitieministern att verka för att nämndemännens arvode om 300kr per dag som gällt ska höjas?
fr · GP11826 · 2002-02-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:826 av () till näringsminister om Vänersjöfarten Akso Nobels industrier i med 330 anställda är ett av de företag vars anställningar lever farligt om inte Vänersjöfarten kan säkras. metanol kommer till fabriken sjövägen och något kraftfullt alternativ finns inte. De utländska ägarna är naturligtvis inte benägna att investera om inte är berett att ta sitt ansvar för infrastrukturen. Att belasta vägnätet i ytterliggare är i princip omöjligt och skulle säkert inte accepteras av vare sig ägare, kommuner eller enskilda. Med en sviktande befolkning på ca 1000 personer är i behov av infrastrukturella satsningar. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Avser näringsministern att vidta några åtgärder för att trygga Vänersjöfarten långsiktigt?
fr · GP11827 · 2002-02-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:827 av () till näringsminister om TEN Den europeiske chefhandläggaren för (), har besökt och tittat på våra Europavägar. Han har i dessa sammanhang uttalat att det är förbryllande att den trånga och dåliga E18, som framför allt är en viktig led till , inte finns med i regeringens infrastrukturplaner. Detta har föranlett Finat att föreslå en dialog mellan regeringen och EU om vägarna i . En sådan dialog skulle bl.a. kunna öppna upp för mer EU-bidrag till svenska vägprojekt. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är näringsministern beredd att öppna en dialog med berörda parter angående de svenska vägarna?
frs · GP12560 · 2002-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:560 om vägunderhåll har frågat finansminister om han ämnar lägga en proposition som innehåller ett förslag från om avgifter för underhåll av vägar inom detaljplanerat område. har ställt frågan mot bakgrund av att hon befarar att förslaget ska leda till ökade kostnader för fastighetsägare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har i en skrivelse till tagit upp frågor om finansiering av den kommunala väghållningen. Förbundet anser bl.a. att bestämmelserna om gatukostnader i bör ändras så att det blir möjligt för kommunerna att finansiera gatuhållningen med fastighetsanknutna avgifter. Enligt bör fastighetsägarna kompenseras för sådana avgifter. Regeringen har ännu inte tagit ställning till Svenska Kommunförbundets förslag.
frs · GP12576 · 2002-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:576 om har frågat miljöminister om han avser att vidta åtgärder för att påskynda slutförandet av miljöprövningen av . Det ankommer på mig att besvara frågan. De ärenden som tar upp rör två ansökningar från om tillåtlighet enligt 17 kap. avseende mellan och . Bakgrunden är följande. inkom ansökningar avseende till . konstaterade vissa brister och begärde att skulle komplettera sina ansökningar. konstaterade att vissa brister fanns kvar och begärdes nya kompletteringar. Sedan ärendena kom in har således drygt halva tiden ägnats åt komplettering av ansökningarna. Ärendena är under beredning inom . De ska förstås, som alla andra ärenden, handläggas så att rättssäkerheten upprätthålls och så snabbt som möjligt. Jag kan inte i övrigt kommentera enskilda förvaltningsärenden. Jag kan dock försäkra att miljöministerns sjukdom inte kommer att försena beredningen av Botniabaneärendena.
frs · GP12595 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:595 om vårdbidrag har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att vårdbidraget till familjer som lever på socialbidrag kan användas till just det handikappade barnets behov. Vårdbidrag kan ges till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Vårdbidraget är avsett att vara ett ekonomiskt stöd som underlättar för föräldrar med funktionshindrade eller sjuka barn att i hemmet kunna ge barnet den tillsyn, vård och stöd i olika former som krävs för att barnet ska kunna utvecklas på bästa sätt. Vårdbidraget kan alltså bestå av två delar, en del som avser vård- och tillsynsbehovet och en del som avser merkostnader som kan uppkomma på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Den del av bidraget som avser att ersätta merkostnader är skattefri och räknas inte av som inkomst vid ansökan om socialbidrag. Den andra delen av vårdbidraget utgör ersättning för det vårdarbete som en förälder utför. Denna del är både skattepliktig och pensionsgrundande. Bidraget betraktas som inkomst vid ansökan av socialbidrag eftersom vårdbidraget i denna del kan utgöra en kompensation för en del av det inkomstbortfall som barnets omvårdnad kan medföra om en förälder måste avstå från förvärvsarbete. Socialbidrag är avsett att vara ett yttersta skyddsnät för människor i tillfälliga ekonomiska kriser. För majoriteten av dem som beviljas socialbidrag utgör också bidraget ett kortvarigt stöd. För de barnfamiljer som tvingas leva på socialbidrag är situationen dock bekymmersam. Därför är en av våra största utmaningar att ge arbetsföra personer som lever på socialbidrag möjlighet att försörja sig genom eget arbete. Principen bör ligga fast att människors försörjning främst bör tryggas genom arbete eller genom de generella välfärdssystemen. Till detta ska läggas att rätten till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen bygger på en individuell behovsprövning. Genom försörjningsstödet ska människor tillförsäkras en skälig levnadsnivå och biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Den fastställda riksnormen utgör en miniminorm som ska täcka vissa grundläggande kostnadsposter. Det finns inget som hindrar att kommunerna vid en individuell behovsprövning överstiger denna nivå. Regeringen utgår från att detta är vägledande vid kommunernas bedömning av det behovsprövade socialbidraget.
frs · GP12600 · 2002-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:600 om underhållsstöd har frågat mig hur jag avser verka för att förhindra att felaktiga och överklagade uppgifter från skattemyndigheten leder till betalningsanmärkningar i samband med underhållsstöd. Frågan har ställts mot bakgrund av att den som är underhållsskyldig i vissa fall ska ersätta staten för belopp som har betalats ut som underhållsstöd till den bidragsberättigade. Ett sådant beslut av att fastställa ett återbetalningsbelopp grundas på skattemyndighetens beslut om taxering. Den bidragsskyldiges återbetalningsskyldighet kan alltså bli för högt beräknad om taxeringen blir för hög. Ett beslut om återbetalningsskyldighet gäller genast om inget annat anges i beslutet. Detta betyder bl.a. att det fastställda beloppet ska betalas även om beslutet har överklagats. Obetalda belopp ska lämnas till indrivning. Det finns dock möjlighet att begära anstånd med betalning av återbetalningsbeloppet. Skäl för anstånd kan t.ex. föreligga om den återbetalningsskyldige har överklagat den taxering som ligger till grund för beräkningen av återbetalningsskyldigheten och det framstår som sannolikt att taxeringsbeslutet kommer att ändras. Om återbetalningsbeloppet senare sänks, vilket bl.a. kan ske om taxeringen sänks, återkallas beloppet från kronofogdemyndigheten. Uppgiften i registret är emellertid inte felaktig på det sätt som avses i registerlagstiftningen, eftersom den återbetalningsskyldige faktiskt har haft en obetald skuld. Jag vill emellertid erinra om de ändringar som så sent som genomfördes i sekretesslagen och kreditupplysningslagen bl.a. för att stärka integritetsskyddet för personer som har skulder antecknade i kronofogdemyndighetens register. Ändringarna innebär i korthet att den som har fått sin skuld återkallad, eller har betalat hela sin skuld till kronofogdemyndigheten, utan att denna har behövt fatta något beslut om utmätning eller liknande, inte längre blir föremål för betalningsanmärkning under förutsättning att verkställighet inte har sökts eller söks för annan förpliktelse före eller efter den aktuella förpliktelsen. Jag avser inte att nu vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GP12612 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:612 om cement- och kalkindustrins framtid de har frågat mig när jag avser att lämna besked om vilka energi- och miljöskatteregler som ska gälla för cement- och kalkindustrin /2003. beslutade att förlänga den övergångsvis gällande begränsningsregeln för cement- och kalkindustrin (1,2-procentsregeln) , dvs. t.o.m. utgången av . Denna regel begränsar koldioxidskatten till av försäljningsvärdet vid tillverkning av mineraliska ämnen, dock inte metaller. Regeln gäller endast för naturgas och kolbränslen. Som de påpekat har regeringen tillsatt en kommitté med parlamentarisk sammansättning (, SNED), som ska utreda utformningen av regler för nedsättning av skatt på energi inom sektorer som är utsatta för internationell konkurrens. Den gällande 1,2-procentsregeln är en del av det regelverk som gäller för nedsättning av energi- och koldioxidskatten för energiintensiv industri. Nuvarande nedsättningsregler för bränslen och el som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet är föremål för granskning av kommissionen enligt om statligt stöd. Det är viktigt att energiskatterna har en utformning som ger goda förutsättningar för den svenska industrin att konkurrera internationellt. Jag är medveten om de problem för cement- och kalkindustrin, som de har tagit upp. Utformningen av dessa nedsättningsregler är föremål för överväganden inom samt aktualiseras inte minst vid diskussionerna med kommissionen i statsstödsärendet. Utformningen på behandlas av SNED. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att lämna besked om vilka skatteregler som kommer att gälla på energiområdet /2003.
frs · GP12613 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:613 om statlig skatt de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att regeringens mål om att reducera andelen skattskyldiga som betalar statlig skatt på förvärvsinkomst till ska kunna uppnås. inledde regeringen en reformering av förvärvsinkomstbeskattningen. Ett syfte med reformen är just att minska andelen skattskyldiga som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster. Detta sker genom en ytterligare uppjustering av den nedre skiktgränsen utöver den lagstadgade, som motsvarar inflationen plus . Regeringens uttalade mål är, precis som de skriver, att andelen personer som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster ska sjunka till . har regeringen genomfört tre steg i inkomstskattereformen. I budgetpropositionen beräknades andelen som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster uppgå till . 2002 minska andelen till har ytterligare uppjusteringar genomförts för detta inkomstår. Regeringen avser att återkomma med en bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet för ytterligare steg i inkomstskattereformen .
frs · GP12614 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:614 om maxtaxan för äldre och funktionshindrade har frågat mig vad jag avser att göra för att bl.a. de negativa effekter av maxtaxan för äldre och funktionshindrade som hon har redovisat ska kunna undvikas. Flertalet av de nya och ändrade bestämmelser om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen som har fattat beslut om träder i kraft . Bestämmelserna ger enskilda i olika inkomstlägen ett betydligt starkare skydd mot höga avgifter jämfört med . För att säkerställa att de nya och ändrade lagreglerna fullt ut efterlevs av kommunerna är det viktigt att det sker en ordentlig uppföljning och utvärdering av bestämmelserna. En sådan uppföljning och utvärdering är viktig också för att eventuella brister i lagstiftningen ska kunna identifieras. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat ge i uppdrag att följa upp och utvärdera konsekvenser och effekter av beslut om avgifter inom äldre- och handikappomsorg. Uppföljningen och utvärderingen ska ske såväl ur ett individperspektiv som ur ett kommunperspektiv. ska också inom ramen för uppdraget undersöka om tillämpningen av avgiftsbestämmelserna påverkar syftena med eller tillämpningen av annan lagstiftning och andra regelverk. ska rapportera sina iakttagelser, analyser och slutsatser till regeringen.
frs · GP12616 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:616 om ordningen i skolan har frågat statsministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att förtydliga lagstiftningen så att parterna inom skolan kan överenskomma om gemensamma normer som kan gälla i det dagliga arbetet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag instämmer i att det är önskvärt att man i skolan utvecklar tydliga normer och regler för vad som ska gälla. Utgångspunkten bör vara samtal om etik och moral utifrån läroplanens grundläggande värderingar och det bör göras gemensamt med elever och föräldrar. Det finns goda förutsättningar för att skapa gemensamma normer. De flesta skolor har också ordnings- eller trivselregler. I linje med den ansvarsfördelning som gäller är det ett arbete som måste bedrivas på lokal nivå. En åtgärd som följer av att en elev brutit mot skolans regler måste alltid prövas från fall till fall, detta är viktigt inte minst ur rättsäkerhetssynpunkt för eleven. Bestämmelser om disciplinära åtgärder mot elev i finns i grundskoleförordningen. Disciplinära åtgärder kan innebära en uppmaning från läraren till eleven att ändra sitt uppförande, kontakt med vårdnadshavaren, utvisning från resten av lektionen, kvarsittning högst efter skoldagens slut, anmälan till rektor, till elevvårdskonferensen eller till styrelsen. För att upprätthålla överenskomna normer och regler bör det finnas ett samband mellan orsaken till och syftet med en åtgärd som är tydligt för alla inblandade. Det är viktigt att bestämmelser om disciplinära åtgärder inte blandas samman med stödåtgärder för elever i behov av särskilt stöd. skollagskommitté har i uppdrag att göra en översyn av skollagstiftningen (dir. 1999:15, 2002:09). Den kommer att lämna sitt betänkande . Kommittén ska utreda och föreslå hur en ökad rättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas samt göra en översyn och vid behov föreslå förändringar för att stärka barns och ungdomars och vuxnas säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten. Jag avser därför inte att ta några nya initiativ med anledning av fråga.
frs · GP12618 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:618 om husrannsakan vid misstänkt vapeninnehav har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra lagen så att husrannsakan för att hitta vapen kan göras hos personer som är polisanmälda för olaga vapeninnehav. Nuvarande reglering är utformad på ett sådant sätt att det finns möjlighet att göra husrannsakan om det, t.ex. genom en anmälan, finns anledning att misstänka att någon olovligen innehar ett vapen. Det finns därför ingen anledning att vidta någon åtgärd för att ändra lagstiftningen i detta avseende.
frs · GP12619 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:619 om har frågat mig om det är min bedömning att deltagande i en gemensam militär operation med en icke-part till som använder antipersonella minor strider mot andan i konventionen. totalförbjuder användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor. ratificerade konventionen 1998 och stödjer dess innehåll och syfte till fullo. Konventionens syfte är att få slut på det oerhörda mänskliga lidandet som antipersonella minor medför. Det finns dock ännu inget universellt totalförbud mot användningen av antipersonella minor. Användningen av minor regleras även i konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar, CCW, närmare bestämt i dess protokoll II. Där finns en mycket strikt reglering av användningen av antipersonella minor. Ett flertal av de stora stater som inte är parter i är anslutna till detta protokoll. Vi har alltså två parallella system med regler som rör antipersonella minor och detta kan medföra att i en gemensam militär operation kan olika regler gälla för olika staters medverkan. fäster stor vikt vid FN:s fredsbevarande operationer. FN:s generalsekreterare har meddelat att han anser att FN-styrkor ej ska använda sig av antipersonella minor. I eftersträvan att antipersonella minor inte används i gemensamma militära operationer där deltar verkar vi bl.a. för att de s.k. rules of engagement omfattar ett förbud mot användning av antipersonella minor. Sannolikheten för att antipersonella minor skulle användas i en FN-operation eller en operation beslutad av får för övrigt anses vara mycket liten. Vårt deltagande i en gemensam militär operation där någon av de deltagande staterna använder antipersonella minor skulle kunna anses strida mot konventionens anda om vi inte på alla sätt motverkade användandet av antipersonella minor. har otvetydigt en folkrättslig, politisk och moralisk förpliktelse att arbeta för att Ottawakonvantionens mål och syfte uppfylls.
frs · GP12620 · 2002-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:620 om avveckling av kärnkraften har frågat mig om jag avser att verka för att kärnkraften avvecklas . Riktlinjerna för den svenska energipolitiken beslutades av . De omfattar bl.a. avveckling av kärnkraften. överlämnade regeringen en skrivelse till om den fortsatta omställningen av energisystemet (skr. 2000/01:15). I skrivelsen redovisade regeringen sin bedömning att villkor för stängningen av före inte var uppfyllda. andra reaktor stängs så snart de villkor lagt fast är uppfyllda. Regeringen bedömer att stängningen kan genomföras efter det att erforderliga åtgärder fått genomslag. En prövning av om villkoren för avställningen är uppfyllda ska göras 2003. Regeringen bedömer att den fortsatta omställningen av energisystemet bör ske utifrån erfarenheter av stängningen av de båda reaktorerna i . Efter avställningen av ska en uppföljning ske av utvecklingen för elpriser, investeringar, miljöpåverkan, sysselsättnings- och fördelningseffekter samt elmarknadens funktionssätt m.m. Även erfarenheterna av de insatser för forskning och utveckling som genomförs bör ligga till grund för kommande ställningstaganden om den fortsatta energipolitiken.
frs · GP12621 · 2002-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:621 om fordonsminor försedda med röjningsskydd har frågat mig om det är min tolkning att fordonsminor med röjningsskydd kan fungera som antipersonella minor och att dessa minor därför omfattas av . förbjuder användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor. ratificerade konventionen 1998 och stöder dess innehåll och syfte till fullo. Möjligheten att kunna utnyttja fordons- och stridsvagnsminor är en viktig del i flera staters militära försvar, bland dem även . När förhandlades fram var en av de känsligaste frågorna hur staterna skulle kunna skydda sina fordons- och stridsvagnsmineringar om man inte fick använda antipersonella minor. Det parterna till enades om var att detta kunde ske på ett tillfredsställande sätt genom användning av bl.a. röjningsskydd. Det fanns dock vissa motsättningar om hur detta skulle definieras. Resultatet i konventionen blev en kompromiss där röjningsskydd definieras som en anordning avsedd att skydda en mina och som får den att aktiveras "när försök görs att röja minan eller på annat sätt avsiktligt påverka den". Av de länder som uttalat sig har den stora majoriteten menat att detta inte innebär att fordonsminor försedda med röjningsskydd är att betrakta som en antipersonell mina. Även den menar att man inte generellt kan säga att röjningsskyddade fordons- och stridsvagnsminor är jämförbara med antipersonella minor. Fordons- och stridsvagnsminor regleras inom ramen för konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar (CCW). var ett av de länder som drev fram en förstärkning av Protokoll II till konventionen som rör just fordons- och stridsvagnsminor. Regeringen avser att aktivt delta i eventuellt arbete för att ytterligare reglera frågan om fordons- och stridsvagnsminor inom ramen för denna konvention.
frs · GP12622 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:622 om samordningsansvaret för erosionsfrågor har frågat mig om jag kommer att lägga förslag om samordningsansvaret för stranderosion. Miljöminister har besvarat en fråga från i samma ärende. Jag delar de bedömningar som då redovisade i sitt svar till . En myndighet med samordningsansvar för stranderosion kan fylla en viktig funktion som samrådspart och vid bedömningar av åtgärdsbehov och konsekvenser. redovisning av regeringens uppdrag bereds inom . Jag kan inte i övrigt föregå regeringens kommande ställningstagande.
frs · GP12623 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:623 om tredimensionell fastighetsbildning har frågat statsrådet när han avser att presentera en proposition om tredimensionell fastighetsbildning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar uppfattningen att ett införande av regler om tredimensionell fastighetsindelning skulle vara av stort värde i många sammanhang, bl.a. för att underlätta bostadsbyggandet. Frågan är prioriterad och ett intensivt arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss där de fastighetsrättsliga frågorna behandlas. är jag inte beredd att göra avkall på kravet att lagstiftningen måste vara genomtänkt och hålla en hög kvalitet. Som jag sagt (se mitt svar på fråga 2001/02:30 av [m]) innefattar ärendet överväganden i komplicerade frågor. För att säkerställa kvalitetskraven krävs ytterligare överväganden och visst kompletterande beredningsunderlag. Det ligger i allas intresse att den process som pågår utmynnar i en lagstiftning som blir så ändamålsenlig som möjligt. Enligt gällande tidsplaner inom är avsikten att ett utkast till lagrådsremiss om bildande och nyttjande av tredimensionellt avgränsade fastigheter ska diskuteras vid ett remissmöte . Min ambition är att regeringen därefter ska kunna besluta om en lagrådsremiss och en proposition när det nya har öppnats. Problemen kring taxeringen av den nya typen av fastigheter är dock ännu inte utklarade. Det är självfallet mycket viktigt att också dessa frågor får ändamålsenliga lösningar. Sannolikt kommer det därför att ta ytterligare tid att ta fram förslag till de kompletterande bestämmelser om fastighetstaxering som kan krävas. Överväganden i denna och vissa andra skattefrågor sker inom .