ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111295 · 2002-06-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:1295 av () till statsrådet om övervakning av kommunikation har tillsammans med EU:s övriga medlemsstater kommit överens om att medborgarnas e-post, datakommunikation och telekommunikation ska kunna registreras och övervakas. Datalagring är en åtgärd som kringgår skyddet av privatlivet. Den ska kunna vidtas för att få tillgång till personliga uppgifter som är lagrade elektroniskt, exempelvis vid kriminalutredningar eller när det gäller landets eller medborgarnas säkerhet, "när en sådan begränsning i ett demokratiskt samhälle är nödvändig, lämplig och proportionell". Det är emellertid oklart hur länge dessa uppgifter ska sparas. Detta innebär ett stort ingrepp i den personliga integriteten. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skydda den personliga integriteten?
fr · GP111296 · 2002-06-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:1296 av () till statsrådet om vapenleverans till Inspektionen för export av strategiska produkter har givit tillstånd att lämna offert till omfattande 400 haubitsar. tävlar nu om denna order till och det ligger i farans riktning att de ska få den. Det har funnits en levande konflikt mellan och . har denna konflikt eskalerat. mullrar kanonerna i Kashmir och över en miljon soldater står mot varandra vid och gemensamma gräns. befinner sig personal från i och utbildar armén på den långskjutande robot som avser att sälja till . Eftersom såväl som innehar kärnvapen innebär en eskalering till fullskaligt krig mellan dem en betydande risk för att kärnvapen kommer till användning. Om skulle få exportlov innebär det att exporterar till ett land som helt uppenbart inte bara är indraget i en väpnad konflikt @ något som i sig är ett faktiskt hinder för vapenexport från @ utan att denna konflikt kan eskalera till fullt krig. Enligt vapenexportreglerna är det förbjudet att exportera vapen under dessa omständigheter. Eftersom ännu inte fått ja till exporten finns tid att ändra den nuvarande inställningen från regeringens sida att denna leverans är att betrakta som följdleverans. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till handelsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att hindra exporten av Boforstillverkade vapen till ?
fr · GP111297 · 2002-06-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:1297 av () till socialminister om tandhygienister Det saknas en långsiktig plan för personalförsörjningen av tandhygienister. Dessa har en högskoleutbildning och ett självständigt yrkesansvar. bör utforma separata föreskrifter och kompetensbeskrivning för tandhygienister. I proposition 1997/98:112 anges att ska ges uppdraget att bedöma de utbildningsmässiga och ekonomiska konsekvenserna av förslag till kompetensområde för tandhygienister. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att påskynda arbete med kompetensbeskrivning av tandhygienistverksamheten?
fr · GP111298 · 2002-06-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1298 av () till finansminister om F-skattsedel Det finns många regler och hinder för den som vill starta eget inom vården. Om vi framöver ska få en fortsatt utveckling mot fler verksamheter i alternativ regi, krävs att vi tar bort många av dessa hinder. Ett exempel är hur reglerna för F-skatt hindrar sjuksköterskor att starta eget. fick en sjuksköterska i avslag på sin ansökan om F-skattsedel med motiveringen att sjuksköterskans arbete inte är tillräckligt självständigt. och konsultfirmor som drivs av sjuksköterskor får ofta problem vid starten just på grund av detta. De får ofta inte någon F-skattsedel eftersom självständighetskriteriet i kommunalskattelagen inte anses vara uppfyllt. Ett viktigt krav vid bedömningen om en person kan anses bedriva självständig verksamhet är att vederbörande inte i praktiken får anses vara inordnad i uppdragsgivarens verksamhet. För många verksamma inom vården sker en satsning på den egna verksamheten parallellt med att man successivt trappar ner sin anställning. Detta är ett vanligt sätt att starta eget och är utmärkande för kvinnor, som vill känna sig för som egenföretagare och inte genast behöva låna några stora summor pengar. Dagens onödiga och omöjliga regler om skattekontroll hindrar i praktiken framväxten av en mångfald på vård och omsorgsområdet. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att underlätta för företagare inom vård, skola och omsorg att få F-skattsedel?
fr · GP111299 · 2002-06-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1299 av () till finansminister om F-skattsedel för kvinnliga företagare behöver fler och växande företag. Vården behöver förnyelse. Kvinnor behöver fler arbetsgivare att välja mellan och möjligheten att "bli sin egen". Därför är det ytterst beklämmande att notera att än i denna dag förföljs människor som vill starta företag av skattemyndigheterna. Man nekas F-skattsedel och därmed möjligheten att driva sitt företag. kom domen från Länsrätten i gällande en sjuksköterska, som haft en förhoppning om att bli egen företagare. Såväl i som Länsrätten i säger nej till hennes begäran att få F-skattsedel. Därmed raseras hennes dröm att starta eget. Motiveringen är för få kunder, uppdragsgivarens utrustning används och uppgifterna utförs inte tillräckligt självständigt. Alltså som gjorda för att hindra kvinnors nyföretagande i tjänstesektorn. Och tyvärr är såväl skattemyndighetens som länsrättens motivering grundad i de beslut och riktlinjer som utgår från regeringen. Myndigheter och rättsväsende ägnar stor tid och energi åt att hindra en människa som vill betala skatt att få göra det. vet vi att småföretagare som misstänks för felaktigheter i beskattningen får vänta i ovisshet och de som fuskar med skatten har mycket liten risk att bli ertappade. Alltså: Regelverken hindrar kvinnors företagande. Myndigheterna ägnar tid åt att jaga den som vill betala skatt i stället för att jaga dem som inte vill. Med anledning av vad ovan anförts vill jag fråga statsrådet vilka förändringar som regeringen avser att genomföra för att underlätta för kvinnor som vill driva företag att erhålla F-skattsedel.
fr · GP111300 · 2002-06-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1300 av () till statsrådet om uppdrag Staten innehar närmare produktiv skogsmark som förvaltas av ett antal myndigheter. är därmed den största skogsförvaltaren i . Efter alla turer med statens skogar är det viktigt med ett statligt helhetsperspektiv på ägandet. Staten bör ta ett särskilt ansvar för sådan skog som kan behövas för att bevara speciella naturvärden, kunna erbjuda ersättningsmark till enskilda brukare vid reservatsbildning och ta ansvar för reservmark i omarronderingsområden. Jag tycker även att det är viktigt att staten säljer ut mark som lämpligen kan ägas av enskilda. Skogsägare måste kunna utveckla sina företag, och fler människor måste kunna köpa mark för att satsa på skogsverksamhet. Landsbygden behöver fler som satsar på lokalt företagande och då krävs att det finns möjlighet att kunna köpa mark t.ex. av . Jag tror på många enskilda ägare av skog i vårt land i stället för några få stora. I uppdraget till står det bl.a. att man aktivt ska arbeta för att erbjuda tillköpsmöjligheter för det enskilda jord- och skogsbruket. Som det ser ut har det inte skett någon försäljning av mark till enskilda från . Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att påskynda och underlätta för fler människor i vårt land att kunna köpa skogsmark av .
fr · GP111301 · 2002-06-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1301 av () till utbildningsminister om tandhygienistutbildningen Tandhygienisternas betydelse inom tandvården har ökat och kommer att öka ytterligare . Detta som en följd av att vårdbehovet har blivit större som antalet tandläkare minskar. har därför i rapporten uppgifter och kompetens föreslagit att tandhygienistprogrammet vid högskolan bör förlängas med så att utbildningen blir treårig. I regeringens proposition 1997/98:112, Reformerat tandvårdsstöd, meddelar regeringen att den har för avsikt att ge i uppdrag att utreda vilka följder förslag om tandhygienisternas framtida kompetens får för tandhygienistutbildningen. De ökade kraven på tandhygienisternas kompetens, och det större ansvar som följer med nya och mer komplicerade arbetsuppgifter, har ökat behovet av en utbildning som motsvarar den verklighet som möter dem i arbetslivet. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att ska genomföra den utlovade utredningen och presentera en rapport om tandhygienistutbildningen?
fr · GP111302 · 2002-06-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1302 av () till försvarsminister om helikopterverksamheten på I Försvarsbeslut beslutades att helikopterverksamheten på skulle bibehållas "i nuvarande omfattning" fram t.o.m. . FM helikopterflottilj har i en utredning angivit att en fortsatt närvaro på ska säkras med uppgifterna flygräddning, sjöräddning och möjlighet till tillfällig basering av sjöoperativ helikopter. Utöver detta ska utgöra helikopterflottiljens centrum för SAR-verksamhet. Enligt uppgift påstås det nu pågå ett flertal interna utredningar som behandlar ovan nämnda, varav en ska ha presenterats för ÖB . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsministern: På vilket sätt avser försvarsministern verka för att beslut angående genomförs?
fr · GP111303 · 2002-06-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1303 av () till statsrådet om produktionsstöd Fr.o.m. årsskiftet gäller en nedsättning av socialavgifterna för företag inom stödområde A. Vissa branscher är undantagna från denna nedsättning, bl.a. jordbruk och åkerier. Jordbruk omfattas av EU:s gemensamma jordsbrukspolitik (CAP), och kommer därför i åtnjutande av olika slags ersättningar inom ramen för detta system. Ett problem i detta sammanhang är dock att t.ex. en tomatodling inte omfattas av någon form av produktionsstöd, men klassificeras trots allt som en jordbruksprodukt. Därför kommer en tomatodling, på grund av klassificeringen, inte att omfattas av sänkta socialavgifter inom stödområde A. Jag anser att detta förhållande är felaktigt mot bakgrund av att tomatodlingen inte är mottagare av något produktionsstöd. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med de beskrivna problemen vad gäller produktionsstöd?
fr · GP111304 · 2002-06-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1304 av () till finansminister om skattemyndighetens rutiner Ett stort företag slipper betala en skatteskuld på grund av en miss på skattemyndigheten. kom det definitiva beskedet från : har inte längre rätt att kräva företaget på pengarna. När upptäcktes var det . Preskriptionstiden hade gått ut. beskrivs bero på dåligt fungerande rutiner och otillräcklig internkontroll. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att möjliggöra för skattemyndigheten att bedriva en effektivare kontroll?
fr · GP111305 · 2002-06-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1305 av () till finansminister om energibeskattningen inom hotell- och restaurangnäringen Enligt vad jag erfarit har hotell- och restaurangnäringen en energibeskattning som vanliga hushåll har. Det innebär att näringen, som är energikrävande, får stora avgifter som belastar verksamheten. Utvecklingen av denna viktiga näring samt turismen hämmas rimligtvis av detta. Ett sätt att förbättra för hotell- och restaurangnäringen är att jämställa den med energikrävande industriell verksamhet i övrigt och att energibeskattningen sänks till motsvarande nivå. Avser finansministern ta initiativ med denna inriktning?
fr · GP111306 · 2002-06-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1306 av () till utbildningsminister om svensk mikroelektronik ligger enligt tillgänglig statistik väl framme som forskningsnation. På en per capita-basis hör till en av de nationer som satsar mest på forskning. Ett problem är dock att forskningsfinansieringsvolymen i har betydligt större svängningar än i många andra europeiska länder. Detta beror främst på att forskningsstiftelserna beslutat att låta medelsutdelningen följa utvecklingen av stiftelsekapitalet. Nedgången på börsen har fått till följd kraftigt minskade forskningsresurser. Mikroelektroniken är ett strategiskt viktigt forskningsområde där befinner sig i den internationella toppen och som drabbas hårt av den uppkomna situationen. För () och dess mikroelektronikprogram innebär den negativa utvecklingen av stiftelsens kapital att av de inkomna ansökningarna för innevarande ansökningsomgång kommer att bli helt utan medel. Följden kan bli att en stor andel av elektronikforskning kommer att läggas ned och att den uppbyggda kompetensen riskerar att försvinna bort. En kompetens som när den är förlorad tar mycket att bygga upp igen. Till problembilden hör också minskade satsningar på FoU inom elektronikområdet, något som ytterligare förstärker krissituationen. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra för att ska bibehålla sin ställning inom forskningsområdet mikroelektronik?
fr · GP111307 · 2002-06-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1307 av () till jordbruksminister om fiskepolitiken har presenterat förslag om en ny fiskerireform, en reform som det svenska yrkesfisket var ganska förberett på och inte upplevs som någon större dramatik. har redan till viss del beslutat om en inriktning som går i linje med det som kommissionen lagt förslag om avseende både flottan med skrotning av båtar och tre månaders fiskestopp på torsk i . Fiskepolitiken ingår i gemenskapens ansvar och de beslut som tas ska gälla för alla medlemsländer. Däremot har yrkesfiskarna längs blivit något förvånade och förvirrade över miljöminister agerande. Han har gett ett förslag som innebär att ska driva en egen nationell fiskepolitik som ska gå andra vägar än den gemensamma EU-politiken. Min fråga till jordbruks- och fiskeminister blir då följande: Vad avser ministern att göra för att klargöra om det är EU:s gemensamma fiskepolitik som ska gälla eller om det är en nationell fiskepolitik som ska införas?
fr · GP111308 · 2002-06-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1308 av () till näringsminister om arbetskraft inom skogsbruket Brist på arbetskraft kommer att bli ett mycket stort problem framöver. finns det en del flaskhalsar på arbetsmarknaden vilket ger en del branscher problem med att rekrytera personal. Detta är till stor nackdel för de enskilda företagen men innebär också att tillväxten stannar upp. Skogsbruket har fått svårare att rekrytera personal till korttidsanställningar. har man inom sektorn dragit ned på antalet anställda med arbetsuppgifter. efter neddragningarna stod denna yrkeskunniga arbetskraft till förfogande till korttidsanställningar under högsäsong. när konjunkturen vänt så har dessa personer sökt sig vidare till andra branscher. Branschen har då märkt att tillgången på svenska entreprenörer och skogsarbetare inte varit tillräcklig för att täcka behoven. Inom vissa delar av skogsbranschen har man tillfälligt löst problemet genom att man vänt sig till . Under år 2000@2001 har några personer från anställts som säsongsarbetare och Skogs- och Träfacket lokalt har varit positiva till detta. har tagit ett nationellt beslut vilket har gjort att man fått avslag på ansökning om att ta in tillfällig arbetskraft för säsongsarbete från länder utanför EU. Trots kontakter med arbetsförmedlingen så har man ännu inte kunnat tillsätta platserna. Vad avser ministern att göra för att säkra tillgången till arbetskraft inom skogsbruket?
fr · GP111309 · 2002-06-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1309 av () till kulturminister om Grekiskt Kulturcentrum Grekiskt Kulturcentrum, GKC, en svensk kulturinstitution med verksamhetsinriktning på sverigegreker, startade sin verksamhet 1994 i projektform och i samarbete med . GKC är nu ett svenskt kulturinstitut med integrerat arkiv, biblioteks- och museiverksamhet. GKC bjuder på omfattande kosmopolitisk kulturverksamhet som utvecklas på en gammal och stabil kulturell grund. GKC hör till mest snabbväxande kulturinstitutioner. GKC har även varit och är förebild för liknande försök att bilda speciella bibliotek och kulturcentrum i . Men sedan starten har GKC i relation till andra kulturverksamheter missgynnats när det gäller ekonomiska anslag för verksamheten. Detta oavsett om man tillämpar kvantitativa eller kvalitativa mått på verksamheten eller jämför med vanliga svenska eller andra mångkulturella institutioner. Ur ekonomisk synvinkel har smärtgränsen passerats för länge sedan och GKC kommer att upphöra med sin publika verksamhet. Min fråga till kulturministern är: Vad tänker ministern göra för att rädda en av alla uppskattad verksamhet?
fr · GP111310 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1310 av () till kulturminister om bidrag till trossamfund har haft religionsfrihet inskrivet i lag . Rätten att fritt få utöva och proklamera sin tro finns också inskriven i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna fastslår följande: "Frihet att utöva sin religion eller tro får endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter." Kulturministern har i en interpellationsdebatt i uttryckt tveksamheter till att staten genom till trossamfund skulle fortsätta att ge bidrag till trossamfund som har en prioriterad livsstil för sina ämbetsbärare. En dialog ska inledas med utröna om förbundet kvalificerar sig för bidrag. Detta kan komma att innebära att staten prioriterar vissa samfund framför andra utifrån en bedömning som utgår från det sekulära samhällets värderingar och inte från trossamfundens egen värdegrund. Det finns därmed en risk att enskildheter i trossamfundens inre liv blir viktigare än deras långsiktiga och historiska roll för det svenska samhällets utveckling. På vilket sätt avser ministern att säkerställa att politiska värderingar inte tillåts avgöra vilka trossamfund som uppfyller kriterierna för statliga bidrag?
fr · GP111311 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1311 av Skånberg (kd) till statsminister om underlag för grundlagsändring fattade det första av två beslut med målet att begränsa grundlagens skydd av yttrande- och religionsfriheten i fråga om hets mot folkgrupp. Lagförslaget bifölls av endast 196 röster, eller , av ledamöter. biföll 67 av ledamöterna i första kammaren, eller , den s.k. censurlagen, som förbjöd kritik och hets mot Nazityskland. Detta kritiserade statsministern . uttalade statsministern att det var mot hans "kristliga sinnelag" att i en grundlagsfråga köra över en opposition lika stor som socialdemokraterna, dvs. 131 ledamöter eller av kammarens ledamöter. Men kördes en ännu större opposition över. Min fråga till statsministern är: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att bevara traditionen av breda samförstånd och stora majoriteter i grundlagsändringar?
fr · GP111312 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1312 av () till statsminister om hets mot folkgrupp Vid direktsändningen av fällde kommentatorerna i omdömen om det israeliska bidraget som strider mot SVT:s och public service-mediernas etiska regler om opartiskhet och balans. Kommentatorerna förtalade och ifrågasatte ett deltagarland utifrån en politisk ståndpunkt, inte en musikalisk, och uppmanade indirekt tittarna till att inte rösta på det israeliska bidraget. SVT har bett om ursäkt för inslaget. Det är dock mycket allvarligt att medarbetare i ett offentligt företag fäller ett uttalande som kan sägas utgöra hets mot folkgrupp. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsministern: Avser statsministern att ta initiativ för att ändra lagen om hets mot folkgrupp så att public service ej ska kunna fälla uttalanden som beskrivits ovan?
fr · GP111313 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1313 av () till statsrådet om landinformation om är ett land känt för sin hårda regim mot invånare som konverterat till den kristna tron. Enligt en amerikansk garanterar inte iranska myndigheter medborgarnas rätt att byta tro. Den som konverterar till kristendomen betraktas som oppositionell och kan straffas med döden. Det finns i ett antal flyktingar som har konverterat till den kristna tron sedan de kom till från . Skulle de skickas tillbaka till sitt hemland så är risken överhängande att de utsätts för förföljelser. Landinformationen hos utlänningsmyndigheterna vad gäller är mycket bristfällig. antog en ny praxis. Från att tidigare ha godkänt konvertering som en fullgod anledning till asyl togs beslut som i praktiken gör det omöjligt för en iranier att åberopa konvertering som enda anledning för att få uppehållstillstånd. Regeringen har i vår behandlat landinformationen om den kurdiska zonen i norra . Tillfrågad om motsvarande revidering kan vara aktuell för , har migrationsministern i en interpellationsdebatt svarat att det är upp till att göra det till en fråga för regeringen. Det måste dock vara angeläget att också regeringen tar initiativ för att landinformationen ska överensstämma med de verkliga förhållandena. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att landinformationen om ska uppmärksamma de förhållanden och hot som väntar kristna konvertiter som skickas tillbaka från till ?
fr · GP111314 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1314 av () till statsrådet om ändrade regler för upphandling Små företag har stor betydelse för mångfalden i det svenska näringslivet. Genom bra affärsidéer och förmåga till utveckling kan de små företagen sedan växa @ detta förutsatt ett regelverk som gör det möjligt för företagen att växa. Regeringen avser nu att ändra regelverket för direktupphandling inom den offentliga sektorn. Gränsen för direktupphandling höjs från 60000kr till 190000kr när kommuner, landsting och stat ska köpa varor eller tjänster. Med ovanstående förslag är risken stor att småföretagare ej har möjlighet att konkurrera med de stora etablerade företagen om anbud och uppdrag inom offentlig sektor. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att små företag även fortsättningsvis ska kunna erhålla uppdrag inom offentlig sektor och ej stängas ute från denna marknad?
fr · GP111315 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1315 av () till statsrådet om bostadsbidragsskuld Vid en avräkning av utbetalade bostadsbidrag vilka utgått till makar eller sambor är bägge parterna solidariskt betalningsansvariga. Bägge bär då hela ansvaret för den totala skulden till . Då denna avräkning i vissa fall görs först efter det att bidraget utbetalats kan parterna ha skilts eller flyttat isär. Orsakerna kan givetvis vara många och ibland kan det vara fråga om misshandel och hot. Trots detta fortsätter parterna att vara solidariskt ansvariga för skulden till det allmänna. Det innebär att om en av parterna vägrar betala sin del av skulden avkrävs den andra pengarna. Det kan också vara så att man delat upp skulden och eventuellt gjort upp en avbetalningsplan med . Den ena parten lever således i god tro att skulden betalas av. Om så inte sker blir det fråga om ett indrivningsärende vilket kommer till stånd utan kännedom för den ena parten. Det solidariska betalningsansvaret består således även efter det att betalningsplan gjorts upp. uppmanar parterna att tala med varandra och lösa det på egen hand. Detta är en mycket otillfredsställande lösning eftersom det, i synnerhet om det har förekommit våld eller liknande, varken är lätt eller lämpligt att diskutera denna typ av frågor. Det ger också ett incitament att fortsätta "terrorisera" en av parterna. En lösning vore att skulden kan delas på ett bindande sätt för bägge parterna vid separation. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att lösa de problem som anges i frågan?