ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12862 · 2002-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:862 om ökad risk för miljökatastrof i de har frågat statsrådet vilka åtgärder hon tänker vidta för att bemöta den ökande risken för en miljökatastrof vid som den ökande transportvolymen till sjöss och bibehållandet av enkelskroviga dåligt underhållna fartyg innebär. de nämner i sin fråga transporterna till och från den ryska oljehamnen i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill inleda med att framhålla att sjösäkerhet hade mycket hög prioritet under det svenska ordförandeskapet i EU. Det gäller inte minst arbetet med att dels avveckla oljetankfartyg med enkelskrov, dels skärpa övervakningen av sjötrafik. lämnade kommissionen ett förslag om att påskynda införandet av krav på dubbelskrov för oljetankfartyg. EU:s transportministrar enades om att medlemsstaterna samordnat skulle verka för att få till stånd en ändring av de internationella reglerna. fattade beslut om regeländringar. Under det svenska EU-ordförandeskapet utarbetade och antog transportministerrådet en gemensam ståndpunkt i fråga om en förordning i vilken beaktas. Förordningen innehåller en tidtabell, som anger de slutår per vilka fartyg med enkelskrov ska fasas ut. Tidtabellen har differentierats med hänsyn till vilket år ett fartyg har levererats. ska samtliga enkelskroviga oljetankfartyg vara förbjudna att använda. EU har på detta sätt aktivt bidragit till ett internationellt beslut om att påskynda införande av dubbelskrov. För del är detta oerhört positivt, eftersom krav på dubbelskrov kommer att gälla alla oljetankfartyg som trafikerar . EU håller också på att ta fram ett direktiv om skärpt övervakning av sjötrafiken. Detta kommer att ge medlemsländerna ökade möjligheter att övervaka fartyg som trafikerar deras vatten. Därmed kan både oavsiktliga och driftsrelaterade utsläpp från fartyg bättre förhindras och möjligheterna att ingripa vid eventuella olyckor förbättras. Jag vill vidare betona det regionala samarbetet kring . enades under () extra ministermöte i en deklaration, den s.k. Köpenhamnsdeklarationen om navigationssäkerhet och olycksberedskap i , om att inte utnyttja några som helst undantag när det gäller utfasning av enkelskroviga oljetankfartyg. Det innebär att denna fartygstyp härmed kommer att förbjudas att trafikera i . Ministrarna enades i denna deklaration också om bl.a. nya rutter och farleder för fartygstrafiken i , bättre tillämpning av sjösäkerhetsregler och förbättrade nödfallsåtgärder. Deklarationen handlar vidare om att undersöka möjligheterna att klassa vissa delar av som extra känsliga områden, att förbättra övervakning av fartygsrörelser samt att inom vissa områden öka användningen av lotsning. Min uppfattning är att HELCOM även fortsättningsvis kommer att vara ett viktigt instrument för Östersjösamarbetet. Det är givetvis mycket angeläget att utsläpp av olja och andra skadliga ämnen stoppas så långt det är möjligt. Jag vill svara de enligt följande. deltar redan aktivt i det internationella och regionala arbete som bedrivs för att minska riskerna med en miljökatastrof i .
frs · GP12863 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:863 om studiemedel har frågat mig vad jag avser att göra för att studiemedlen ska nå studenterna inom rimlig tid. Jag delar naturligtvis frågeställarens uppfattning att studenterna har rätt att kräva en snabb handläggning av sina studiemedelsansökningar från Centrala sida. CSN har fått nya resurser för att förbättra sin service. Jag förutsätter att myndigheten, nu när det reformerade studiestödet är infört, fortsätter arbetet med att effektivisera sin ärendehantering. Högskolans nybörjare har vanligen inga problem att få sina studiemedel utbetalda. CSN behöver i deras fall t.ex. inte göra någon resultatprövning och handläggningen kan i stor utsträckning ske maskinellt varför beslut om studiestöd kan fattas . De längre handläggningstiderna drabbar i första hand andra studerande än ungdomar som avser att påbörja studier inom högskolan. har CSN stått inför två omfattande förändringar som ställt stora krav på myndigheten. För det första har införandet av det nya studiestödssystemet, som trädde i kraft , ställt stora krav på teknikutveckling, internutbildning och fördelning av de personella resurserna. För det andra har inrättandet av ett kundcenter och ett helt nytt ärendehanteringssystem inneburit stora omställningar i arbetsorganisationen för CSN:s anställda. är det angeläget att CSN förmår att fullt ut utnyttja de fördelar som det nya arbetssättet möjliggör. Jag avser att mycket noga följa utvecklingen inom myndigheten framöver. Syftet med ett kundcenter i är att svara på frågor och att vid behov lotsa samtalen vidare till handläggare i övriga delar av . Kundcentret hanterar ca 8 000 telefonsamtal per dag. Den senaste siffran jag fått om telefontillgängligheten var att myndigheten besvarar av telefonsamtalen . Frågeställaren tycks mena att en överföring av CSN:s uppgifter på det privata näringslivet skulle effektivisera handläggningen. Studiestödssystemet lämpar sig dock illa för att skötas av t.ex. bankväsendet. För det första är det olämpligt att överlåta offentligrättslig verksamhet som innefattar myndighetsutövning på exempelvis privata banker. För det andra finns det inget som talar för att privata banker skulle sköta dessa uppgifter till en lägre kostnad än CSN. För det tredje är det stora skillnader mellan studielån och banklån. För de senare krävs säkerhet av något slag. Skulle bankerna få avgöra lånevillkoren skulle tryggheten för studenterna minska kraftigt jämfört med det system som beslutat om. Mycket talar för att den sociala snedrekryteringen skulle öka i ett sådant system. Det är heller inte utbetalningen av pengarna som är problemet. Det som kräver särskild kompetens och stora handläggningsresurser är i stället den prövning som föregår beviljningen. Det är knappast troligt att bankerna är beredda att ta på sig denna myndighetsutövning, inte ens om det skulle gå att finna lösningar på de rättsliga och avtalsmässiga sidorna av saken. har också avslagit liknande krav.
frs · GP12864 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:864 om praxis vid sjukskrivningar har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ändra praxis vid sjukskrivning hos sjukskrivningsberättigande läkare i syfte att minska längden på sjukfrånvaron. Regeringen ser mycket allvarligt på att sjukfrånvaron ökat kraftigt och har därför inlett en omfattande översyn av orsakerna till den ökande ohälsan i arbetslivet i form av ett elvapunktsprogran. Det överordnade motivet är att minska den arbetsrelaterade ohälsan och som ett led i arbetet har olika utredningsinsatser genomförts eller påbörjats. Arbetet har bedrivits parallellt och ett antal förslag har lämnats. Behov finns nu att sammanställa de förslag, faktaunderlag och uppslag som har framkommit på olika håll till en helhet. Vidare har utredningen för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) lämnat sitt slutbetänkande till regeringen. Betänkandet innehåller ett brett spektrum av förslag till åtgärder på olika områden. Utredningen anser bl.a. att kunskaperna om sambanden mellan sjukskrivning, arbetsplats och alternativa åtgärder till sjukskrivning hos sjukvårdens personal och inte minst hos den behandlande läkare som först möter patienten är bristfällig och att en förbättrad utbildning och vidareutbildning är ytterst angelägen. Utredningen föreslår därför bl.a. att sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen måste effektiviseras och i högre grad utgå från relationen individ@arbetsplats. Betänkandet har sänts ut för remissbehandling t.o.m. . Även detta material kommer att läggas till grund för olika förslag i syfte att öka hälsan i arbetslivet. En av punkterna i elvapunktsprogrammet behandlar formerna för sjukskrivningsprocessen. I denna är sjukintyget en viktig del. Avsikten är att och ska få i uppdrag att närmare klargöra omfattningen av problemen i denna process och lämna förslag om utvecklingen av formerna för denna. Bl.a. ingår i uppdraget att studera de beslutsunderlag i form av läkarintyg som lämnas till . Jag delar oro vad gäller den kraftiga ökningen av bl.a. den genomsnittliga sjukskrivningstiden. Mot bakgrund av att det pågår ett omfattande utredningsarbete där även frågan om sjukskrivningsprocessen ingår, anser regeringen dock att det utredningsarbete som pågår bör avvaktas.
frs · GP12865 · 2002-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:865 om och kommersiell valfångst de har frågat mig om jag avser att verka för att agerande för att få igenom kommersiell valfångst blir känt och fördömt. Rösthandel i internationella organ och sammanslutningar, när så förekommer, är förkastligt. fördömer sådant beteende. Det är emellertid mycket svårt att påvisa något direkt samband mellan utbetalningar av biståndsmedel och enskilda länders agerande i (). kan därför inte agera utan klara bevis mot något enskilt land i detta avseende, men som statsrådet redan har slagit fast kommer vi att försäkra oss om att den svenska ståndpunkten blir väl känd i IWC. Vissa delegationer är redan vidtalade. huvudmål i IWC är att skapa ett fungerande regelverk som skyddar alla valbestånd och tillgodoser de lokala socioekonomiska behov av valfångst som kan finnas på särskilda platser. Vi fortsätter därför att arbeta för ett förslag från bevarandesidan som går ut på att skapa ett av alla erkänt och fungerande regelverk för denna valfångst samt globala skyddsområden och förbud mot internationell jakt och handel.
frs · GP12867 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:867 om tonårsaborter har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att antalet tonårsaborter ska minska i stället för att öka. Via de s.k. ungdomsmottagningarna, som är ca 220 i landet, har ungdomar god tillgång till individuell rådgivning om sexualitet och preventivmedel. Ungdomsmottagningarna driver ett mycket viktigt preventivt arbete, dels individuellt, dels via förebyggande arbete i skolor. När ungdomar svarar på frågan om varifrån de fått kunskapen om sexualitet och samlevnad nämner de ofta just skolan. Genom regeringens proposition om hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) skärps skolans ansvar för att integrera hälsa och livsstil i undervisningen, inklusive frågor om sexualitet och samlevnad. har 20 av landets 21 landsting olika subventioner av framför allt p-piller för att förbättra tillgängligheten för ungdomar. Även genom skolhälsovården har många ungdomar tillgång till preventivmedel. Regeringen planerar en proposition om mål för folkhälsan med stor uppmärksamhet på ungdomars hälsoutveckling och levnadsvanor. har på regeringens uppdrag tagit fram ett kunskapsunderlag @ en handlingsplan för att förebygga oönskade graviditeter. Detta utgör ett bra bidrag till alla de som arbetar med att förebygga oönskade graviditeter. Man kan bl.a. konstatera att jämfört med övriga åldrar så är tonåringar den grupp som i störst utsträckning använder rekommenderade preventivmedel då de inte vill bli gravida. De är också väl tillgodosedda när det gäller tillgång till billiga preventivmedel. Det är mycket komplexa orsakssamband bakom den ökade abortfrekvensen bland tonåringar och det behövs breda kontinuerliga insatser även då abortfrekvensen är mer gynnsam än . Samhällsförändringar sker även kontinuerligt och ställer krav på breda tvärsektoriella satsningar parallellt med pågående arbete som baseras på att höja kunskapsnivån och påverka beteendet hos tonåringar samt att ge dem rådgivning och tillgång till preventivmedel. Sammantaget görs mycket i kommunerna för tonåringar för att förhindra oönskade graviditeter. Men det finns en social snedfördelning i fråga om aborter totalt sett. Vaksamhet på samhällsförändringar liksom att analysera och ta fram ny kunskap är ytterligare vägar att gå för att vända trenden med ökningen av tonårsaborter.
frs · GP12868 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:868 om anonymitetsskydd har frågat socialminister vilka åtgärder han avser att vidta för att de som besvarar enkät till personer med funktionshinder ska garanteras ett fullgott anonymitetsskydd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. () arbetar tillbaka med ett utvärderingsprojekt i syfte att studera hur socialförsäkringens riktade stöd till funktionshindrade bidrar till att uppnå målen för den nationella handikappolitiken. Den första delen av projektet har avslutats och redovisats i rapporten och beroende. Nästa steg i utvärderingen är den enkät som är aktuell. Det är naturligt att RFV när de ska utvärdera hur samhällets stöd fungerar, vänder sig till dem som stöden berör. En enkätundersökning är dock inte okomplicerad och de frågor som ställs där kan uppfattas som personliga och känsliga. Det är därför viktigt att uppgifterna hanteras på ett varsamt sätt. Jag har därför försäkrat mig om att all koppling till personuppgifter som behövs för att distribuera enkäten raderas från enkätsvaren av innan de når RFV. Det innebär att RFV inte har några möjligheter att koppla enkätsvaren till en viss person.
frs · GP12870 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:870 om hinder för att planera skolverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ska ha en bättre framförhållning vid beslut om statsbidrag till eftergymnasiala utbildningar. är besluts- och tillsynsmyndighet för bl.a. mer än 300 utbildningar på gymnasial eller eftergymnasial nivå, s.k. kompletterande utbildningar. De tillhör inte det offentliga skolväsendet utan regleras genom förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Ca 80 av utbildningarna erhåller statsbidrag och berättigar till studiestöd. För varje utbildning fastställs en ram för det maximala antalet årselevplatser som utbildningen kan ha. Varje utbildning lämnar uppgift om det faktiska antalet elever och bl.a. denna uppgift ligger till grund för beräkningen av statsbidraget för utbildningen nästkommande kalenderår. Mot denna bakgrund anser jag att bestämmelserna vad gäller beslut och utbetalning av statsbidrag ger huvudmännen som följer föreskrifterna en god framförhållning. Jag kan naturligtvis inte uttala mig om handläggning av enskilda ärenden. Jag utgår emellertid från att har en kontinuerlig dialog med skolhuvudmännen eftersom de utbildningar som erhåller statsbidrag är särskilt värdefulla ur nationell synpunkt. Jag utgår också från att i egenskap av besluts- och tillsynsmyndighet för kompletterande utbildningar agerar snabbt och kraftfullt i fall där huvudmannen inte iakttar sina skyldigheter enligt de bestämmelser som gäller för sådana utbildningar.
frs · GP12871 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:871 om vägskyltning i Norduppland har frågat mig vad jag avser att göra för att bryta ut frågan om brunvit skyltning ur den övriga vägmärkesförordningen. Frågan har ställts mot bakgrund av att beredningen av förslag till en ny vägmärkesförordning ännu inte avslutats. omfattande förslag till ny förordning innehåller bl.a. ett förslag till införande av brunvita vägmärken för vägvisning till turistiskt intressanta mål. Jag svarade så sent som på en liknande fråga från , fråga 2001/02:780. I det svaret sade jag att jag hade för avsikt att presentera en snabb särlösning som möjliggör användning av brunvita vägmärken för vägvisning till turistiskt intressanta mål. Jag kan nu tillägga att jag har för avsikt att vid morgondagens regeringssammanträde presentera denna särlösning för regeringen.
frs · GP12872 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:872 om Telias avveckling av Teleport har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skapa förutsättningar för annan verksamhet vid Teleport. Frågan är ställd mot bakgrund av Telias beslut att avveckla Division Satellit där Teleport ingår. Låt mig först slå fast statens roll som en av ägarna till . Som en av ägarna bestämmer staten de övergripande målen för företagets verksamhet. har som huvuduppgift att erbjuda kommunikationstjänster som berikar, förenklar och skapar värde. Detta ska ske på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att företaget ska uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin affärsverksamhet. Den operativa verksamheten är bolagets styrelse och lednings ansvar. Denna beslutsordning gäller såväl privata som helt eller delvis statligt ägda företag. Styrelsen och ledningen i har ständigt att bedöma och fatta beslut om åtgärder som leder till en så effektiv verksamhet som möjligt. Telekombranschen har gått från att ha varit en hårt reglerad bransch till en fullt konkurrensutsatt marknad med ett växande antal specialiserade aktörer. Den snabba omstruktureringen av branschen, utvecklingen av ny teknologi och den ökade konkurrensen ökar behovet av effektivisering. Detta leder också till att AB:s behov av att söka synergier och skalfördelar ökar. anpassar sin verksamhet efter kundernas behov och efterfrågan är en förutsättning för att utveckla och stärka bolagets kärnverksamhet och bibehålla lönsamheten och därmed jobben . Avvecklingen av Division Satellit och jordstationen i är ett led i Telias strategi att fokusera på kärnverksamheten. har försäkrat att de aktivt kommer att medverka till att de berörda medarbetarna får stöd och möjligheter till omställning, personlig utveckling för sysselsättning i eller utanför .
frs · GP12873 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:873 om infrastruktursatsningar i har frågat mig om jag avser att låta infrastruktursatsningar ingå i ett eventuellt åtgärdspaket för kommun. Bakgrunden till frågan är nedläggning av däckfabriken i . Som exempel på vägar som behöver förbättras nämner och . Jag instämmer i uppfattning att ett väl fungerande transportnät är viktigt för tillväxten. i är planeringsansvarig myndighet för investeringar på och väg 27 och åtgärder är inplanerade på båda vägarna. I den nu gällande länsplanen för 1998@2007 finns objekten förbifart på och Gnosjö@Anderstorp på medtagna, båda med planerad byggstart . När det gäller förbifart på beslutade regeringen att objektet ska tillåtlighetsprövas enligt . Någon ansökan om tillåtlighetsprövning har ännu inte inkommit till regeringen. För objektet Gnosjö@Anderstorp på har arbetsplanen vunnit laga kraft. Jag har erfarit att i sin preliminära budget lagt in en byggstart av objektet . Regeringen beslutade om planeringsdirektiv till , och länen. i tilldelades då en planeringsram på för den regionala transportinfrastrukturen 2004@2015. Vägledande för prioritering av åtgärder ska vara samhällsekonomisk lönsamhet för föreslagna åtgärder, där hänsyn också tas till hur mycket åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. förslag till plan kommer att redovisas för regeringen . Regeringen beslutar därefter om definitiva ramar till länen.
frs · GP12874 · 2002-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:874 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den ska kunna fullfölja sitt uppdrag. arbete med frågan om den bedrivs med den inriktning som har angett. Insatsstyrkan ska flyttas från i till . och arbetar aktivt med de förberedelser som är nödvändiga innan de formella ändringarna för insatsstyrkan kan beslutas. Detaljutformningen och polisiära bedömningar i övrigt ska enligt beslut ankomma på . Inom pågår ett arbete kring de frågor som följer av beslut.
frs · GP12875 · 2002-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:875 om lagstiftningen inom miljöområdet har frågat mig hur jag avser att agera för att klargöra att nu som tidigare gäller att man i ska veta vilka lagar som gäller. har ställt frågan mot bakgrund av en dom från , där ledamöter i kommunens miljönämnd stått åtalade för tjänstefel eftersom de, enligt vad åklagaren påstod i åtalet, inte fullgjort sina åligganden enligt i vissa avseenden. Åklagaren har överklagat tingsrättens friande dom till hovrätten. Jag kan som justitieminister inte kommentera enskilda fall. Rent allmänt kan dock sägas att huvudregeln inom svensk straffrätt är att okunnighet om en straffbestämmelses existens eller innehåll inte är någon giltig ursäkt för att bryta mot den. Det går alltså inte att med framgång freda sig mot ett åtal för stöld genom att påstå att man inte visste om att det var förbjudet att stjäla. Detta är en för vårt rättssamhälle grundläggande princip som är allmänt känd och accepterad och som jag därför inte anser behöver klargöras ytterligare. En annan sak är att det för straffansvar krävs att gärningen begåtts uppsåtligen eller i vissa fall av oaktsamhet. Det är här fråga bl.a. om vad gärningsmannen känt till eller borde ha känt till om bakomliggande sak- eller rättsförhållanden, t.ex. äganderätten till ett visst föremål. Ansvar för stöld är således uteslutet om gärningsmannen @ felaktigt @ trott att det tillgripna föremålet tillhörde honom själv. Om det rör sig om ett oaktsamhetsbrott är dock utrymmet för att beakta missuppfattningar i dessa avseenden givetvis mycket begränsat. Det är således viktigt att i det här sammanhanget skilja mellan å ena sidan okunskap om en straffbestämmelses existens eller innehåll och å den andra okunnighet om andra regler som visserligen inte är straffbestämmelser men som ändå har betydelse vid prövningen om ett brott är begånget.
frs · GP12876 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:876 om privatanställdas yttrandefrihet () har frågat mig om jag har för avsikt att gå vidare med åtgärder för att förbättra yttrandefriheten för arbetstagare i privat sektor. Jag håller med om att det grundlagsfästa skydd för yttrande- och informationsfriheten som finns för offentligt anställda ger en trygghet för den som vill yttra sig och påverka i arbetslivet. Jag håller också med om att dessa friheter är av stor betydelse för att demokratin ska bevaras och förstärkas. Tyvärr är det också så att yttrandefriheten för de anställda och också allmänhetens rätt till insyn har försämrats i takt med att offentlig verksamhet har övergått till att bedrivas av privata rättssubjekt. Som nämner gäller inte samma offentlighetsregler på den privata sidan som inom det allmänna. Inte heller har privatanställda samma skydd som offentliganställda mot åtgärder från sin arbetsgivare när de utnyttjar sin yttrandefrihet. Vad gäller rätten till insyn i sådan offentlig verksamhet som övergått i privat regi vill jag dock framhålla att jag så sent som lade fram ett förslag som innebär att allmänheten ska ha möjlighet att få insyn i privatägda företag som bedriver verksamhet på entreprenad och i friskoleverksamhet (prop. 2001/02:80). Enligt min mening är det också av yttersta vikt att privatanställda i likhet med de offentligt anställda ska ha möjlighet att diskutera t.ex. förhållandena på sina arbetsplatser utan risk för att utsättas för repressalier. Detta är särskilt angeläget i sådan verksamhet som varit offentlig men som i allt ökande omfattning läggs ut på privata entreprenörer. Mot den bakgrunden lät jag utreda frågan om yttrande- och meddelarfrihet för privatanställda i verksamhet med anknytning till det allmänna. Utredaren lämnade sitt förslag . Emellertid var kritiken från remissinstanserna av sådan art att jag inte ansåg det möjligt att gå fram med en proposition i enlighet med utredarens förslag. Frågan om de privatanställdas yttrandefrihet är inte på något sätt avförd från dagordningen. Svaret på fråga är alltså att jag har för avsikt att förbättra yttrandefriheten för de som arbetar i den privata sektorn. Inom överväger vi också hur man ska gå vidare i saken.
frs · GP12877 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:877 om säljakten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att jakten på knubbsäl ska kunna genomföras . Om det på grund av ett viltbestånds storlek finns påtagliga risker för bl.a. allvarliga skador av vilt får enligt jaktlagen beslut fattas om jakt. Enligt jaktförordningen meddelar beslut om jakt efter säl. Vidare har inom ramen för sitt myndighetsansvar att förvalta de svenska stammarna av olika djurarter däribland våra sälarter. Verket arbetar på olika sätt med en rad frågor som rör förvaltningen, bl.a. frågan om jakt. Genom myndighetsanslaget ställer regering och riksdag medel till förfogande för verksamheten. När och hur resurserna ska användas för olika åtgärder och arbetsuppgifter ankommer emellertid på att avgöra i den mån det inte särskilt anges i regleringsbrevet eller annat regeringsbeslut för myndigheten. Den ordningen anser jag bör gälla även i detta fall. Jag avser därför inte att vidta någon särskild åtgärd.