ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12681 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:681 om skolskjuts har frågat mig vad jag avser göra för att lagstiftningen gällande rätten till skolskjuts inte ska motverka möjligheten till gemensam vårdnad och växelvis boende. Enligt 4 kap. 7 § skollagen är hemkommunen skyldig att sörja för att det för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om det behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någon annan särskild omständighet. I lagen görs vissa inskränkningar i kommunens skyldighet, bl.a. i fråga om elever som väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen annars skulle placerat dem i om något önskemål om en viss skola inte framställts. I sådana fall svarar föräldrarna för transporter till och från skolan. När det gäller tillämpningen av skollagens bestämmelser om skolskjuts har i ett tillsynsbeslut uttalat att kommunen inte kan anses skyldig att hålla med skolskjuts annat än mellan skolan och den adress där barnet är folkbokfört (dnr 4/92 reg 5). I flera domar i läns- och kammarrätter har dock bedömningen varit att kommunen är skyldig att ge skolskjuts från båda föräldrarnas adresser. En kammarrättsdom som rör kommun är överklagad till Regeringsrätten, men beslut i frågan om prövningstillstånd är ännu inte fattat (6856-01). Jag har förståelse för att möjligheten till växelvis boende underlättas av att skolskjuts tillhandahålls från båda föräldrarnas hem. skollagskommitté har i uppdrag att lämna förslag som rör bl.a. elevers rättigheter. Kommittén kan i detta arbete ha anledning att behandla frågan om elevers rätt till skolskjuts. Mot denna bakgrund finner jag inte anledning att nu kommentera frågan ytterligare.
frs · GP12682 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:682 om tidig praktik för blivande lärare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de blivande lärarna ska erhålla den tidiga praktik som utbildningen utlovar. Frågan ställs mot bakgrund av hur har uppfattat att i genomför den nya lärarutbildningen. Med reformen av lärarutbildningen har regeringen lagt ut kursen för en kraftig ambitionshöjning. Detta tar sig uttryck i krav på djupa ämneskunskaper, förstärkning av forskningen kring lärande och skapandet av en solid utbildningsvetenskaplig grund med tät samverkan med skolan, förskolan och övriga verksamheter. Låt mig påpeka att enligt propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) ingår verksamhetsförlagda delar av utbildningen i såväl det allmänna utbildningsområdet som i inriktningarna. De verksamhetsförlagda delarna av den nya lärarutbildningen förutsätts få ett nytt kvalitativt innehåll som bättre utvecklar samarbetsförmågan både i arbetslag och tillsammans med eleverna. De verksamhetsförlagda delarna av utbildningen ska också bidra till att studenterna i högre grad relaterar ämneskunskaperna till lärprocesser och urval av ämnesstoff. Lärarutbildningen ska därför mer än tidigare förankras i konkreta och praktiska erfarenheter. De verksamhetsförlagda delarna av lärarutbildningen har således ett annat innehåll än praktiken i den tidigare lärarutbildningen. Som en kommentar till exempel med i vill jag nämna att jag inhämtat uppgifter om de ca 1 450 antagna lärarstudenterna där det framgår att majoriteten fått en placering i en partnerskola för sin verksamhetsförlagda del av utbildningen direkt, medan resterande fått varierande lösningar för att alla ska ha fått en placering i början av . Den svenska högskolan karakteriseras av ett decentraliserat beslutsfattande i ett system av mål- och resultatstyrning. I detta system sätter regeringen mål för lärarexamen uttryckta genom högskoleförordningen (SFS 1993:100, bilaga 2, Examensordningen). Varje lärosäte som examinerar studenter för lärarexamen ansvarar för att målen uppfylls. har i uppdrag att systematiskt utvärdera all högskoleutbildning. Vid brister i utbildningarnas kvalitet får dra in examensrätten. Genomförandet av den nya lärarutbildningen kommer att utvärderas genom ett särskilt uppdrag. Mot bakgrund av ovanstående är jag inte beredd att nu vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GP12683 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:683 om högkostnadsskyddet har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för att de olika avgiftssystemen ska kunna samordnas på ett bättre sätt än . Det finns olika system för att begränsa enskilda människors kostnader vid sjukdom eller på grund av funktionshinder. Högkostnadsskyddet för läkemedel begränsar patientens samlade läkemedelsutgifter till . Vidare innebär högkostnadsskyddet för sjukvård som tillhandahåller att kostnaderna för öppen hälso- och sjukvård inte ska kosta patienten mer är . Flera nya och ändrade bestämmelser om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen träder i kraft . Bestämmelserna ger enskilda i olika inkomstlägen ett betydligt starkare skydd mot höga avgifter jämfört med . För att säkerställa att de nya och ändrade bestämmelserna efterlevs fullt ut är det viktigt att det sker en ordentlig uppföljning och utvärdering av dessa. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat ge i uppdrag att följa upp och utvärdera konsekvenser och effekter av beslut om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. Uppföljningen och utvärderingen ska ske ur såväl ett individperspektiv som ur ett kommunperspektiv. ska inom ramen för uppdraget också undersöka om tillämpningen av avgiftsbestämmelserna påverkar syftena med eller tillämpningen av annan lagstiftning och andra regelverk. ska rapportera sina iakttagelser, analyser och slutsatser till regeringen. Slutligen kan nämnas att en särskild utredare fått regeringens uppdrag att analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet och lämna förslag till åtgärder. Det gäller t.ex. avgiftssystemet för hjälpmedel.
frs · GP12684 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:684 om LSS har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att LSS ska fungera för funktionshindrade i kommunerna. Personer som omfattas av LSS har rätt till stöd och service om de behöver sådana insatser. Frågan om domar som inte verkställs av kommunerna har behandlats . infördes nya regler i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och socialtjänstlagen. De ger länsstyrelserna rätt att förelägga en kommun eller ett landsting vid vite att följa en lagakraftvunnen dom som ger en enskild rätt till vissa insatser enligt respektive lag. Regeringen bereder dessutom ett förslag om att ersätta vitesföreläggandet med ett sanktionssystem som anses vara ett effektivare påtryckningsmedel. Regeringen är medveten om att den ekonomiska situationen kan påverka kommunernas möjligheter att verkställa de beslut som fattas enligt LSS. Regeringen har därför också tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda hur en utjämning kan ske för kostnadsskillnader mellan kommuner för verksamhet enligt LSS. Utredningen ska redovisa sitt slutbetänkande .
frs · GP12685 · 2002-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:685 om utvärdering av föräldrabalksreform har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att föräldrabalksreform utvärderas inom en inte alltför avlägsen framtid. Utvärderingen av reform har inletts. gav regeringen i uppdrag att redovisa konsekvenserna av reformen och dess påverkan på familjerättsliga arbete. redovisade uppdraget i en skrivelse . Som ett led i arbete med att följa upp reform hölls en hearing med berörda myndigheter och organisationer. Det egentliga utvärderingsarbetet kommer att anförtros en utredning med sakkunniga och experter. Arbetet är inriktat på att direktiv till utredningen ska kunna beslutas .
frs · GP12686 · 2002-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:686 om nationella har frågat om jag avser att lägga en proposition om nationella identitetskort före valet . Om vi i inför nationella identitetskort inför vi ett nytt resedokument. Detta ger upphov till en mängd komplicerade frågeställningar och avvägningar. Av dessa frågor kan bl.a. nämnas möjligheten för utländska medborgare att erhålla nationella identitetskort och de säkerhetsaspekter som alltmer gör sig gällande beträffande resedokument. Att låta varje delfråga bli föremål för särskilt noggranna överväganden är givetvis nödvändigt men tar tid. Och måste så få göra. Beredningen av frågan har hög prioritet men det är ännu för tidigt att säga när en promemoria kan komma att remitteras.
frs · GP12687 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:687 om utfiskning i har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att inrätta kontrollstationer i med anledning av utfiskningen i . Inledningsvis vill jag framhålla att den svenska fiskerikontrollen har inriktats allt starkare mot att bidra till fiskeresursernas bevarande. och arbetar enligt ett infört riskanalysbaserat system, vilket syftar till att successivt förbättra och effektivisera den svenska fiskerikontrollen. genomförs förhandlingar om bilaterala fiskeavtal i mellan Europeiska kommissionen och övriga kuststater. Inom ramen för detta arbete har till kommissionen framfört önskemål om införande av rutiner för in- och utpassering vid fiske i annat lands fiskezon i , s.k. checkpoints. Detta förslag har dock inte fått tillräckligt stöd av övriga medlemsländer. I det bilaterala avtalet mellan och har dock sådana rutiner redan införts för . Vidare har inom ramen för för (IBSFC) upprättats nationella aktionsplaner för kontroll och övervakning av torskfisket i . Planerna innehåller en rad åtgärder som syftar till att höja ambitionsnivån för kontroll och förbättra informationsutbytet mellan vad gäller torskfiske. har vidare en ambition att genomföra förhållandevis frekventa kontroller vid landningar i av tredje lands fartyg.
frs · GP12688 · 2002-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:688 om miljöutredning om södra har frågat mig hur snart en utredare eller kommitté kan utses för att ta fram ett åtgärdsprogram för sydöstra kustvatten. Bakgrunden är den allvarliga miljösituationen utmed , som bl.a. lett till restriktioner i fisket i . Jag delar oro över situationen. och berörda länsstyrelser har i en skrivelse till regeringen redovisat situationen. Någon klar bild av orsakerna till problemen har inte kunnat fastställas. Delar av problematiken är uppenbarligen kopplade till starkt ökad tillväxt hos bottenbundna alger, men också andra faktorer är troligtvis av betydelse. Frågan är med all säkerhet komplex. har beviljat ytterligare medel för fortsatta studier och också påbörjat egna undersökningar. För att hantera bl.a. miljöproblem av denna typ har regeringen i enlighet med miljömålspropositionen utökat anslagen för miljöforskning, miljöövervakning samt uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen med . Även () och EU satsar betydande belopp på forskning om miljösituationen i våra kusthav. Denna verksamhet bedrivs emellertid med olika huvudmän och inom skilda institutioner. Det finns enligt min mening anledning att få en överblick över hur den forskning och undersökningsverksamhet som bedrivs inom landet bäst kan utnyttjas för att lösa problemen utmed sydostkusten. Jag kommer därför att överväga hur frågan om åtgärdsprogram för sydöstra kustvatten och andra kustområden bäst ska hanteras.
frs · GP12689 · 2002-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:689 om åtgärder mot mobbning i arbetslivet Carlinge Wisberg har frågat näringsministern vilka åtgärder som han avser att vidta för att förverkliga Arbetslivsdelegationens förslag om ett resurscentrum för att på lång sikt ge stöd till mobbade på arbetsplatsen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig till att börja med slå fast att mobbning, eller kränkande särbehandling i arbetslivet, måste motverkas på alla sätt. I detta arbete måste alla medverka, bl.a. arbetsmarknadens partner på såväl lokal som central nivå. Forskning visar att en mängd förhållanden i arbetsmiljön kan för den anställde innebära stor påfrestning i form av stress. Stressfulla arbetsförhållanden, såsom en hög arbetsbelastning och otydliga förväntningar på den enskildes arbetsinsats, uppmuntrar regressiva beteenden såsom ryktesspridning och utlöser försvarsmekanismer som kan leda till att syndabockar söks. Detta bör betraktas som en konsekvens av hur organisations och ledarskapsfrågor hanteras. har för sin del meddelat särskilda föreskrifter om kränkande särbehandling (AFS 1990:17). I dessa föreskrifter har arbetsgivarens ansvar tydliggjort för såväl förebyggande som motverkande och efterhjälpande åtgärder i det systematiska arbetsmiljöarbetet. En utvärdering av föreskrifterna är genomförd. Ett annat initiativ från är en planerad kampanj, inriktad mot psykosociala förhållanden på arbetsplatsen. Det pågår ett omfattande utredningsarbete inom för att påverka utvecklingen om ohälsa i arbetslivet. Arbetsgruppen för åtgärder på arbetsmiljöområdet fick i uppdrag att bl.a. beakta Arbetslivsdelegationens slutbetänkande (SOU 1999:69). Gruppen har lagt en rad förslag för att komma till rätta med ohälsan i arbetslivet och presenterat en handlingsplan för att åstadkomma en förnyelse av arbetsmiljöarbetet (DS 2000:28). Handlingsplanen utgör en utgångspunkt för regeringens strategi i form av ett elvapunktsprogram. I enlighet med punkt två i programmet har regeringen tagit initiativ till trepartsamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Samtalen syftar att skapa samsyn samt att samordna insatserna i strategin för att främja hälsa i arbetslivet. Dessa samtal ska avse såväl förebyggande som rehabilitering utifrån både fysiska och psykosociala arbetsmiljöaspekter. Trepartsamtalen syftar till att utveckla strategin och få till stånd åtgärder för samtliga parter i en utvidgad handlingsplan. Jag avser att utifrån bl.a. resultatet av samtalen bedöma vilka åtgärder som ska vidtas för att förbättra de psykosociala förhållandena på arbetsplatsen.
frs · GP12690 · 2002-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:690 om utvecklingsdelegation för hela har frågat mig om jag är beredd att ge delegationen med uppgift att medverka till att långsiktigt stärka den regionala utvecklingen i delar av Bergslagen, och i uppdrag att verka för hela . Det blir allt viktigare att se regionala utvecklingsfrågor utifrån de olika funktionella regioner de berör. Lokala arbetsmarknadsregioner (LA-regioner) är t.ex. i många fall den lämpligaste funktionella regionen. Genom att betona roll för regional utveckling kan vi främja en tydligare och mer integrerad syn på regionala utvecklingsförutsättningar i ett sammanhållet geografiskt område. En omfattar kommuner som har en gemensam arbetsmarknad och därför är beroende av varandra för sin utveckling. I propositionen 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet framgår att den delegation som frågar om, ska medverka till att @ i dialog med lokala och regionala aktörer @ långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta LA-regionerna i bl.a. delar av Bergslagen, och . Regeringen har efter noggrann genomgång tagit ställning till vilka kommuner vi bjuder in till ett samarbete i delegationen. Vi har där pekat ut kommunerna . Trots en del likartade problem mellan kommunerna inom finns ändå skillnader dem emellan. Den södra delen av ingår i den större och har delvis en annan situation än de mer utsatta mindre LA-regionerna i norra delen, t.ex. . Det har varit det främsta motivet till att dessa kommuner ska ingå i delegationens uppdrag. Jag vill ändå framhålla att delegationens arbete, enligt direktiven, även kan komma att delvis omfatta andra närliggande kommuner om detta krävs för att delegationen ska kunna fullfölja sitt uppdrag. Om det visar sig vara önskvärt under arbetets gång har delegationen sålunda mandat att ta initiativ.
frs · GP12691 · 2002-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:691 om antipersonella minor har frågat mig om kommer att följa de rekommendationer som lades fast inför det tredje partsmötet i om vilken information som ska inkluderas i den nationella rapporten under artikel 7. förbjuder användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor. ratificerade konventionen 1998 och stöder dess innehåll och syfte till fullo. Artikel 3 tillåter dock stater att behålla ett antal antipersonella minor för utveckling av och utbildning i teknik för detektering, röjning eller förstöring av minor. I förberedelsearbetet inför den årliga rapport som ska avges enligt artikel 7 i kommer att följa rekommendationerna att inkludera information om planerade ändamål samt verklig användning av de antipersonella minor som behålls i enlighet med artikel 3.
frs · GP12692 · 2002-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:692 om konfiskationslagar i har frågat mig vad jag avser att göra för att diskriminerade grupper och organisationer såsom exempelvis stiftelser och kristna församlingar ska återfå sina rättigheter till ägande och konfiskerade fastigheter. Det arbete som och EU kontinuerligt bedriver för att ska uppfylla partnerskapets prioriteringar syftar bl.a. till att situationen för religiösa minoriteter, inklusive kristna församlingar, i konkret mening ska förbättras. Partnerskapets prioriteringar rör bl.a. krav på större möjligheter att åtnjuta religionsfrihet, ratificering av och avskaffandet av legala hinder mot utnyttjande av kulturella rättigheter. Det är därför positivt att en viss ökad tolerans gentemot icke-muslimska församlingar kunnat noteras, vilket framhålls i för . Det behövs t.ex. inte längre tillstånd för att renovera kyrkor och andra byggnader som tillhör religiösa minoriteter. noterar rapporten att kristna kyrkor fortsatt möter svårigheter, särskilt vad gäller rätt till egendom. Det är viktigt att den turkiska regeringen fortsätter arbetet med att underlätta för alla religiösa församlingar att utöva sin tro och bevara sina byggnader. Regeringen kommer, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter, fortsatt driva på för att ska uppfylla partnerskapets prioriteringar och krav.
frs · GP12693 · 2002-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:693 om iranskt atombombshot mot Skånberg har frågat mig om de uttalanden som den förre iranske presidenten gjorde i ett tal om , den islamiska världen och atomvapen föranleder ett fördömande av atombombshot i dialogen mellan och . I sitt tal lär Rafsanjani bl.a. ha förnekat rätt att existera och sagt att relationer med kommer att förändras den dag man får tillgång till kärnvapen. Rafsanjani har i senare tal förklarat att inte har en tanke på att skaffa sig massförstörelsevapen. Enligt vår ambassad i är det också vanligt att retoriska överdrifter förekommer vid fredagsböner. Detta till trots är Rafsanjanis uttalande oacceptabelt. har i samtal med ambassadör i framfört detta. På EU-nivå framfördes detta vid det senaste dialogmötet EU@Iran i där EU:s trojka sammanträffade med vice utrikesminister .
frs · GP12694 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:694 om rapportering av biverkningsfynd till har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med problemet att biverkningsfynd inte rapporteras till . uppgift är att säkerställa att läkemedel som finns på marknaden är effektiva och säkra och att de används på ett riktigt sätt. har därför ett system för att så snabbt som möjligt upptäcka signaler om nytillkomna eller svåra biverkningar. Grunden i detta system är den s.k. spontanrapporteringen, genom vilket förskrivare är skyldiga att rapportera alla misstänkta eller nytillkomna biverkningar. Eftersom det är känt att inte alla förekommande biverkningar rapporteras finner det angeläget att förbättra den spontana rapporteringen. Verket arbetar därför med att informera om biverkningar och att gynna deras rapportering. kan tillhandahålla information om läkemedel som kan leda till dödsfall och i så fall under vilka omständigheter. Enligt uppgift från har det inletts ett samarbete med bl.a. för att undersöka möjligheterna att göra det obligatoriskt att till rapportera och dataföra uppgifter om dödsfall där läkemedel misstänks vara direkt eller bidragande orsak. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att överväga några åtgärder.
frs · GP12695 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:695 om parallellimport av läkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta parallellimport av läkemedel i . Parallellimport från länder såväl utom som inom EES-området förekommer inom ett stort antal varuområden, såsom kläder, skor, kapitalvaror, bilar och läkemedel. Sådan import innebär i korthet att en som regel varumärkesskyddad produkt importeras vid sidan av produktens ordinarie försäljningskanaler. Parallellimport bidrar oftast till en ökad konkurrens, kostnadspress och lägre priser på aktuellt område. I dessa hänseenden är parallellimport på läkemedelsområdet inget undantag. Parallellhandel bidrar ofta till att prisskillnaderna mellan olika länder utjämnas. För att parallellimport av läkemedel ska vara lönsam måste prisskillnaderna på läkemedel i olika länder vara av en viss storlek. Prisdifferensen ska täcka parallellimportörens importkostnader såsom ompaketering, ommärkning, kostnader för distribution till apoteken, marknadsföring och avgifter. Parallellimport är även förknippat med valutarisker vilket kan medföra ytterligare kostnader för parallellimportören. Därutöver ska prisskillnaden ge importören ett ekonomiskt överskott. Det är således lönsamt att parallellimportera läkemedel där prisdifferensen mellan länder är stor eller läkemedel som har en stor försäljningsvolym. Att andelen parallellimporterade läkemedel minskar kan ha flera förklaringar. Parallellhandel på läkemedel har bidragit till att priserna i har utjämnats och därigenom kan lönsamheten för parallellimport av läkemedel ha minskat. Andelen kan komma att minska ytterligare om läkemedelsbolagen väljer att verka för homogena priser inom vid introduktionen av nya läkemedel. En annan förklaring till en minskad andel parallellimporterade läkemedel kan vara att originaltillverkarna har sänkt sina priser och därigenom återtagit marknadsandelar från parallellimportörerna. Regeringen lämnade propositionen 2001/2002:63 De nya läkemedelsförmånerna till . I propositionen föreslås att ett förskrivet läkemedel på ska bytas ut mot det billigaste utbytbara, tillgängliga läkemedlet. Detta kommer att medföra att om ett parallellimporterat läkemedel är det billigaste tillgängliga läkemedlet så kommer det parallellimporterade läkemedlet att expedieras. Vidare föreslår regeringen att en ny myndighet, läkemedelsförmånsnämnden, inrättas med uppgift att ansvara för pris- och subventioneringsbeslut för läkemedel. I samband med subventioneringsbeslut i nämnden bedömer regeringen att för den som marknadsför ett parallellimporterat läkemedel bör inte samma höga krav gälla avseende utredning som för den som marknadsför det av nämnden ursprungligt subventionerade läkemedlet. Regeringen har för avsikt att tillsätta en arbetsgrupp som ska se över formerna för prissättning av produkter som ingår i läkemedelsförmånen. I detta sammanhang kan det bli aktuellt att överväga om det är möjligt och lämpligt att införa ett förenklat prissättningsförfarande för parallellimporterade läkemedel.