ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111547 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1547 av () till justitieminister om polisen i i har sagt upp 26 civilanställda. har 22 poliser slutat . Utvecklingen i är att från att ha varit över 500 poliser, tjänstgör ca 385 poliser. Dessutom har det skett en minskning av antalet civilanställda . Det fortsätter nu tyvärr med ytterligare 26 personer. Resultatet blir att de allt färre poliser som tjänstgör måste göra det arbete som de civilanställda tidigare utfört. Det innebär sämre service till allmänheten och färre poliser som kan arbeta på gator och torg. Det tycker jag är en skrämmande utveckling. Statsministern och justitieministern har uttalat att regeringen ska satsa på fler poliser och att mer resurser ska tillföras rättsområdet. Detta stämmer mycket illa med verkligheten, framför allt det vi nu ser i . Polisen i har inte fått mer resurser utan har polisledningen och polisstyrelse fått dra ned på verksamheten med färre civilanställda och färre poliser. Detta är oacceptabelt. Effekten blir tyvärr att människor inte kan lita på att polisen kan komma när man behöver. Det blir en kraftigt sämre service vad gäller tillgängligheten till polis, anmälan av brott, pass, försäkringsfrågor m.m. Detta får inte fortsätta. Jag vill fråga justitieministern: När kommer att kunna se fler poliser och fler civilanställda och inte färre som sker?
fr · GP111548 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1548 av () till justitieminister om organiserad öststatsbrottslighet i har från till genomfört en "särskild undersökning" avseende inresta kriminella från i huvudsak . I anslutning till att den särskilda undersökningen avslutats ska de register som inrättats förstöras. Av undersökningen framgår att 600 kriminella medborgare från de baltiska staterna har identifierats. 400 av dessa personer ingår i löst sammansatta kriminella grupper och nätverk. försöker polisen bl.a. använda utlänningslagens paragraf om direktavvisning vid gränsen om det kan misstänkas att personen eller personerna ifråga kan tänkas vara brottsbenägna. Det register som har lagt upp bör även i fortsättningen kunna underlätta inte bara det egna arbetet, utan även arbetet vid andra polismyndigheter runtom i landet och vid andra myndigheter exempelvis tullen och . Det är viktigt att denna brottslighet, som i huvudsak handlar om "vardagsbrottslighet", tas på allvar och bromsas vid våra gränser. Risken finns att verksamheten etablerar sig i landet med kanske grövre brottslighet som följd. I avvägningen mellan personlig integritet och samhällets möjligheter att beivra brott bör samhällsaspekten väga tyngre. Vilka åtgärder kan justitieministern vidta för att möjliggöra för i att behålla och utveckla arbetet med datoriserad behandling av personuppgifter avseende inresta kriminella från de forna ?
fr · GP111549 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1549 av () till justitieminister om misshandel Det har uppmärksammats att flera manliga poliser som blivit dömda för misshandel av kvinnor får fortsätta sitt arbete med utredningar om andra misshandlade kvinnor. Det bekräftas också av rikspolischefen. Kvinnor som utsätts för våld och förtryck i hemmet och som vågar ta steget till en anmälan mot sin livskamrat måste känna trygghet i möte med polisen. Om det finns minsta tvivel på att inte bli trodd av polisen minskar benägenheten till anmälan. Alltfler kvinnor kommer då att fortsätta leva under förtryck och misshandel. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kvinnor som anmäler misshandel ska känna trygghet i sitt möte med polisen?
fr · GP111550 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1550 av Skånberg (kd) till kulturminister om antisemitism hade SVT:s samhällsprogram makten ett inslag, där man lät en guldfisk(!) agera speaker som med barnprogramsröst och glad melodi i bakgrunden uppmanade tittarna att "alltid se det fina även i en dålig situation". Detta exemplifierades genom Nazitysklands utrotningsprogram för judar under . Judarna hade inte skäl att "förfalla till bitterhet" över detta, ty som Tredje maktens talesman i fiskskålen förklarade till bilder som växlade mellan likhögar, guldtackor och firande israeler: "Förföljelsen gav ju faktiskt judarna ett eget land. Det är inte alltid illa att vara ett offer. Och den tyska staten och de schweiziska bankerna har fått betala skadestånd på . Pengar som skulle gå till dem som satt i koncentrationslägrena, men eftersom dom flesta redan var döda @ nämen, hoppsan är dom det! Nåja, sånt händer. I stället bildades fonden för det judiska folket. Och kan nu användas till att stärka staten och judarnas ställning i hela världen. Och det judiska folket har nog aldrig varit så starkt som . Förresten, visste ni att den här fonden officiellt skapades i och skulle sen öppnas i samband med den judiska världskongressen, ." Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vad avser kulturministern att göra för att inte antisemitism ska spridas i medierna?
fr · GP111551 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1551 av () till socialminister om maxtaxa för äldreboende Ett av välfärdens mest angelägna mål är att ordna för de äldres och svagas möjligheter att leva i trygghet och oberoende. Att kunna leva och åldras med bibehållen värdighet måste därför garanteras varje människa. Med tidigare nivåer på avgifter för hemtjänst och boende samt på förbehållsbelopp hade många pensionärer och funktionshindrade anledning att känna oro över sin ekonomiska situation @ därför en maxtaxereform. visar det sig dock i verkligheten att de sämst ställda får det sämre och de som har bäst ekonomi får det bättre med den nya reformen. Många tvingas söka socialbidrag. Det är tydligt att reformen är behäftad med oklarheter när det gäller tillämpningen i kommunerna. I anslutning till propositionen yrkade vi kristdemokrater på att regeringen skulle återkomma med tydliga konsekvensbeskrivningar för pensionärer i olika inkomstlägen. ser vi effekterna av den nya maxtaxereformen för äldre och konsekvensen får absolut inte vara att de som har det sämst får det ännu sämre. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att maxtaxereformen för äldre och funktionshindade ska få den tillämpning avsåg?
fr · GP111552 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1552 av () till näringsminister om 3 G-nätet Utbyggnaden av 3G-nätet är hotad. Telekomföretagen begär anstånd med att bygga ut sina nät. Det liknar i någon mån utbyggnaden av bredband som näringsminister menade skulle vara utbyggt till . Resultatet av en alldeles för långsam utbyggnad som vi ser är snarare att 9,av befolkningen än kan utnyttja bredband. Landsbygden är den del av landet som har drabbats av denna försening. verkar det som om även utbyggnaden av 3G-nätet kommer att försenas. Risken är att även detta kommer att ske på landsbygdens bekostnad. Företagen har begärt anstånd, men landsbygdens innevånare och företagare kan inte vänta. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att utbyggnaden av 3G-nätet ska fortgå i den takt det är planerat?
fr · GP111553 · 2002-08-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1553 av () till justitieminister om herrelös mark i Jag har vid upprepade tillfällen i tagit upp problemet med s.k. herrelös mark i . Bekymret är fortfarande olöst. Ett stort område med övergivna hyreshus utgör både en sanitär och en socialt fullständigt oacceptabel situation mitt inne i ett brukssamhälle. Vid min senaste interpellationsdebatt med justitieministern var han tillmötesgående och lovade att se över vad staten kunde göra för att lösa problemet. Men dessvärre har ingenting hänt. Lösningen med det herrelösa området måste åtgärdas omgående innan en allvarlig olycka sker. Flera regeringsmedlemmar är informerade om problemet och borde ha ingripit på ett positivt sätt för att lösa problemet. Min fråga till justitieministern: På vilket sätt och när ämnar ministern ta sig an problemet med den herrelösa marken i ?
fr · GP111554 · 2002-08-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1554 av () till statsrådet om herrelös mark i Jag har vid upprepade tillfällen i tagit upp problemet med s.k. herrelös mark i . Bekymret är fortfarande olöst. Ett stort område med övergivna hyreshus utgör både en sanitär och en socialt fullständigt oacceptabel situation mitt inne i ett brukssamhälle. Vid min senaste interpellationsdebatt med justitieministern var han tillmötesgående och lovade att se över vad staten kunde göra för att lösa problemet. Men dessvärre har ingenting hänt. Lösningen med det herrelösa området måste åtgärdas omgående innan en allvarlig olycka sker. Flera regeringsmedlemmar är informerade om problemet och borde ha ingripit på ett positivt sätt för att lösa problemet. Även statsrådet är av informerad om den besvärliga situationen. Området i är en katastrof sett ur många aspekter. Det utgör inte minst en stor miljöfara. Husen måste rivas och marken saneras. Min fråga till statsrådet: På vilket sätt och när ämnar statsrådet ta sig an problemet med den herrelösa marken i och medverka till att husen rivs samt att marken saneras?
fr · GP111555 · 2002-08-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1555 av () till statsrådet om bygglov och översvämningsrisk Vår oförmåga att begränsa utsläppen av växthusgaser gör att vi dessvärre får finna oss i ökad risk för klimatstörningar och därmed för fenomen som stormar, översvämningar och dylikt. Det är därför viktigt att kommunerna tar hänsyn till dessa ökade risker i sitt planarbete. En utredning från visade att kommunerna i för liten utsträckning beaktat risk för översvämningar i sin översiktsplanering. Dessutom upplevde många kommuner att bra instrument saknades. har erfarit att det finns en stor osäkerhet i kommunerna och på länsstyrelserna om i vilken utsträckning en kommun kan ta hänsyn till översvämningsrisk vid bygglovsärenden. Regeringens beslut har bidragit till oklarheten. Det är olyckligt om kommuner och länsstyrelser bedömer att det ställs alltför höga krav på beslutsunderlaget för att en kommun ska kunna neka bygglov med hänvisning till risk för stranderosion eller översvämning. Det framgår inte klart om den kommitté som enligt regeringsbeslut ska se över PBL ska ta upp dessa frågor. Jag vill fråga statsrådet: Avser ministern att vidta några åtgärder för att stärka kommunernas möjligheter att vid bygglovsprövning ta hänsyn till risk för översvämning, stranderosion eller andra klimatrelaterade fenomen?
fr · GP111556 · 2002-08-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1556 av () till finansminister om de statliga finanserna I det socialdemokratiska valmanifestet presenterades löften om nya utgifter på under den kommande mandatperioden. Den socialdemokratiska partikongressen har därutöver beslutat ytterligare utgiftsökningar på nära 17 miljarder. Detta sker som , , i sin senaste budgetprognos visar att staten måste spara 16 miljarder för att klara utgiftstaket och 10 miljarder för att utgiftstaket ska kunna hållas. räknar ESV med att det underliggande budgetunderskottet, rensat för engångsföreteelser, kommer att bli 60 miljarder, med då beslutade utgifter. Även senaste prognos visar på underskott i statsbudgeten . De menar att ökade kostnader för a-kassa och sjukförsäkring kommer att resultera i ett underskott på . Mot bakgrund av de utlovade utgiftsökningarna i socialdemokraternas valmanifest vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att hålla utgifterna inom det av regering och riksdag angivna utgiftstaket?
fr · GP111557 · 2002-08-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1557 av () till statsrådet om avverkningsförbud för skogsägare En markägare i ansökte om avverkningstillstånd för delar av sitt skogsbestånd. meddelade dock att markägaren inte kunde få tillstånd till avverkning med motiveringen att hade fattat beslut om att området skulle bli naturreservat. Någon information om detta har inte meddelats markägaren. Det förefaller mycket allvarligt att en myndighet kan besluta om inskränkning i den enskildes äganderätt utan att meddela detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att en markägare ska informeras om inskränkningar av äganderätten?
fr · GP111558 · 2002-08-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1558 av () till socialminister om vård i gemensamma vårdsalar Bristen på vårdplatser på har medfört att kvinnor och män vårdas i gemensamma vårdsalar. Många människor, särskilt äldre personer och vissa etniska minoriteter, kan uppleva detta som djupt kränkande. Att tvingas dela vårdsal i de utsatta och intima situationer som där kan uppstå är inte värdig vård. Det är oklart om liknande förhållanden råder på andra sjukhus i landet. Man kan ifrågasätta om förhållandena på i är förenliga med hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Samhället borde kunna garantera en värdig vård och omsorg genom en värdighetsgaranti. En garanti som beskriver kraven på i första hand bemötande och omvårdnad i vården och omsorgen. Avser socialminstern att vidta åtgärder för att förhindra att kvinnor och män vårdas i gemensamma vårdsalar?
fr · GP111559 · 2002-08-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1559 av () till socialminister om socialtjänstlagen Med nuvarande regler finns risk att personer som är i behov av bistånd eller annat stöd enligt socialtjänstlagen kan komma i en situation där vistelse utanför den egna kommunen kan ifrågasättas. Skälet till detta är att det inte är hemkommunen, den kommun som beslutat om biståndet, som har betalningsansvaret utan den kommun där den tillfälliga vistelsen sker. Självfallet är det vistelsekommunen som ska svara för biståndet, men det är hemkommunen som ska bestrida kostnaden i likhet med vad som gäller för sjukvård. Avser socialministern att ta något initiativ för att ändra på nuvarande ordning så att en person som får bistånd inte har hinder att tillfälligt vistas i en annan kommun?
fr · GP111560 · 2002-08-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1560 av () till statsrådet om statliga bolags agerande På flera områden i samhället har skett en avreglering och konkurrensutsättning av marknader som varit statliga monopol. Posten, järnvägen och teleområdet är exempel på sådana områden. är dock de helstatliga eller statligt dominerade bolagen som , och starkt dominerande inom sina områden. En källa till stark irritation är och har varit det sätt på vilket de statliga bolagen i flera fall motverkar, ja närmast saboterar, möjligheterna till konkurrens på lika villkor inom sina respektive områden. Och konkurrensövervakande myndigheter, t.ex. liksom , förefaller inte på ett rimligt sätt ha kunnat säkra rättvisa villkor för de mycket små bolag som försökt ta upp konkurrensen med de statliga jättarna. Ett färskt exempel är hur behandlar "uppstickare" inom området nummerupplysning. Trots ett EG-direktiv som gäller i ges inte oberoende företag inom nummerupplysningsområdet tillgång till de uppgifter som förfogar över. Telias egna delägda företag inom området däremot ges enligt uppgift tillgång till samma uppgifter på mycket gynnsamma villkor. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att nya aktörer inom gamla statliga monopolområden inte motarbetas av de dominerande statliga bolagen utan ges möjligheter att verka på rimliga och rättvisa villkor?
fr · GP111561 · 2002-08-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1561 av () till finansminister om 3:12-reglerna Den s.k. 3:12-utredningen presenterade sina förslag . Eftersom fåmansbolagsreglerna generellt är ett mycket stort problem för många företag och då osäkerhet inom lagstiftningsområdet är en allvarlig hämsko på entreprenörskap är det angeläget att regeringen presenterar förslag som gynnar företagande i allmänhet och risktagande i synnerhet. Vad avser finansministern att vidta för åtgärder så att förslag till ny lagstiftning som rör de s.k. 3:12-reglerna presenteras för ?
fr · GP111562 · 2002-08-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1562 av () till finansminister om pomperipossaskatten uppmärksammades problemet med den s.k. pomperipossaskatten för entreprenörer som gjort andelsbyte. Efter en mycket segdragen process i och i skatteutskott utlovades av regeringen, till slut, ett förslag till nya regler som skulle undanröja den s.k. pomperipossaeffekten. Löftet från var att ett nytt förslag skulle presenteras före augusti månads utgång i syfte att nya regler skulle kunna beslutas, , av . Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta så att detta löfte kommer att infrias vad avser tidtabellen?
fr · GP111563 · 2002-08-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1563 av () till statsrådet om avloppsvatten i är ett av de vatten som vi uppsalabor har som stor rekreationskälla. Inte minst denna sommar, som har varit och är så varm och skön, söker sig många till . Besvikelsen är därför stor när meddelandet kommer att vattnet är hälsovådligt att bada i. Många, främst barn och ungdomar, badar ju trots varningar eftersom det är som är deras badsjö, och riskerar därför att få hudutslag och illamående. Än större blir besvikelsen när man får höra att ca avloppsvatten har släppts ut i . i bryr sig inte och avser inte att polisanmäla händelsen och utreda vad som hänt. Ansvarigt statsråd för miljöfrågorna hoppas jag tar ett större ansvar för utsläppen i . Min fråga till statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att följa upp sommarens händelse med utsläppen i och se till att detta inte upprepas ?
fr · GP111564 · 2002-08-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1564 av () till finansminister om avdragsrätten för kostnad vid bredbandsanslutning Bredbandsutbyggnaden har av många olika skäl blivit kraftigt försenad i stora delar av landet. Detta innebär att många människor inte kommer att få sin anslutning till bredbandsnätet under innevarande år. Dessutom kommer många över huvud taget inte att kunna få anslutning till en rimlig kostnad på grund av den uppläggning som regeringen valt. För att i någon mån skapa lika villkor vid bredbandsanslutning bör enligt min mening avdragsrätten för anslutningskostnaden gälla även , alltså 2003. Med denna utgångspunkt frågar jag: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att komma till rätta med de förhållanden jag här beskrivit?
fr · GP111565 · 2002-08-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1565 av () till näringsminister om väntetiderna för förarprov väntetider för avläggande av förarprov är i t.ex. län . Många arbeten som finns att söka kräver körkort. Dessa köer utgör ett hinder för många människor som söker jobb där det krävs körkort. Det drabbar särskilt ungdomar och även invandrare. Det blir till en social orättvisa när någon, i övrigt mycket välmeriterad person, som väntar på att få avlägga förarprov, inte kommer ifråga för jobbet, därför att det finns en mindre välmeriterad person, men med körkort. Dessa långa köer och väntetider stämmer för övrigt knappast överens med vad som betraktas som god myndighetsutövning. I all synnerhet som utlovar en väntetid . Därför bör denna verksamhet inom få resurser, så att de flaskhalsar som finns när det gäller förarprov försvinner. Jag vill fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att avlägsna köerna när det gäller människors möjligheter att avlägga förarprov?
fr · GP111566 · 2002-08-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1566 av () till statsrådet om ansvar för nedlagda gruvhål Vid kammarens behandling av 2001/02:NU10, Vissa mineralpolitiska frågor, diskuterades behovet av föreskrifter om skyddsåtgärder vid nedlagda gruvhål och kontrollåtgärder till skydd mot ras, sättningar och olyckor. Det finns ingen myndighet som har ansvar för detta. Det visas i betänkande NU10 att problemet har varit känt och att regeringen har bemyndigande att utfärda föreskrifter om dessa frågor. Ännu har dock inga föreskrifter utfärdats. Ett exempel är fastighetsägare som råkat i svårigheter i området runt den nedlagda . De har av polis och räddningstjänst fått veta att dessa inget kan göra, att det inte är deras ansvar utan hänvisat till regeringen. majoritet uttalar i betänkandet NU10 att "utskottet utgår från att utredningsinsatser inför färdigställandet av den nämnda propositionen också inbegriper dessa frågor." Eftersom redan gett regeringen ett bemyndigande att utfärda föreskrifter tycks det mig vara senfärdighet att invänta ytterligare utredningar medan människor drabbas av problem och oförutsedda kostnader och även risk för olyckor. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet, utan att invänta ytterligare riksdagsbehandling, att ta initiativ för att påskynda utfärdande av föreskrifter till skydd för enskilda personers liv, hälsa och egendom?
fr · GP111567 · 2002-08-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1567 av () till utrikesminister om förföljelser av bl.a. Falun-gong i I samband med att upphörde att vara brittisk kronkoloni för att inlemmas i Kinesiska förklarade att man skulle respektera förhållandet "ett land @ två system". har dock en rad rörelser och trossamfund, däribland den som kallas Falun-gong drabbats av förföljelse i hela @ inklusive . har Falun-gong-anhängare arresterats och släpats inför rätta. Det har handlat om brutala arresteringar av fredliga demonstranter och rättsvidriga rättegångar, där det handlat om motstridiga och klart osanna vittnesmål från flera poliser. Domaren har agerat partiskt m.m. Såväl arresteringarna som rättegångarna strider mot god rättsordning och bryter mot mänskliga rättigheter. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att påverka den kinesiska regeringen att upphöra med förföljelser mot självständiga rörelser som endast utnyttjar sina demokratiska och mänskliga rättigheter?
fr · GP111568 · 2002-08-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1568 av () till utrikesminister om regeringen i I har släpats inför rätta och i enlighet med sharia-lagarna dömts till döden därför att hon som ogift fött ett barn. Hon ska stenas till döds när barnet slutat dia. Domen är ett trefaldigt brott mot FN:s konventioner @ konventionen om mänskliga rättigheter, konventionen om kvinnans rättigheter och konventionen om barnets rättigheter. Det är inte första gången som domstolar i avkunnar liknande domar. Detta kan självfallet inte passera utan att stater som , som försvarar FN:s konventioner, ingriper och protesterar. Den nigerianska nobelpristagaren har föreslagit ekonomiska sanktioner mot dessa provinser. En sådan möjlighet att påverka är att skära ned det bistånd i form av ett budgetstöd på 500 miljoner som planeras av EU. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att , som enskild stat, EU- och FN-medlem, ska påverka den nigerianska regeringen, så att dessa brott mot de mänskliga rättigheterna och andra upphör?
fr · GP111569 · 2002-08-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1569 av () till utrikesminister om etniska minoriteter Den turkiska staten utbasunerar att lagstiftningen ska förändras när det gäller landets nationella kulturella och nationella minoriteter så att dessa får rätt att få undervisning på "främmande språk", dvs. minoriteternas egna modersmål. Nationella säkerhetsrådet, dvs. militären, ska dock godkänna varje enskild kurs innan den kan genomföras. Därmed blir det fattade beslutet i det turkiska parlamentet ihåligt. har det blivit känt att man även ska införa en ny och annorlunda beskrivning av flera minoriteters historia i landets historieböcker. Från att vägra att erkänna minoriteternas existens över huvud taget ska man skriva deras historia och göra det på ett sätt som inte kan annat än leda till hat och avsky för dem hos etniska turkar. I de nya läromedlen beskrivs armenier, greker, assyrier/syrianer och kaldéer som förrädare under det . Dessa folkgrupper stämplas kollektivt @ och utan varje ansats till nyansering @ som förrädare. I svensk eller annan liknande europeisk lagstiftning skulle sådana stämplingar mot hela nationaliteter betraktas som hets mot folkgrupp. Den turkiska staten visar på detta sätt att den turkiska staten när det gäller behandlingen av landets icke-turkiska minoriteter än en gång fjärmar sig vad som krävs i Köpenhamnskriterierna. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra inom EU för att förmå den turkiska staten att upphäva en skol- och undervisningspolitik som ytterst inte kan resultera i annat än förtryck och våld mot nationella minoriteter?