frs · GP12866 · 2002-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:866 om kärnvapenpolitik har frågat mig hur jag avser att agera för att och EU ska påverka att skrota sina planer för användning av och investeringar i kärnvapen. Frågan bygger på uppgifter som förekommit i pressen angående en hemlig amerikansk rapport i vilken sju länder nämns gentemot vilka uppges ha beredskapsplaner för att använda kärnvapen. Enligt uppgifterna ska vidare den amerikanska försvarsmakten ha fått i uppdrag att ta fram nya typer av kärnvapen. Det amerikanska försvarsdepartementet ålades att genomföra en översyn av . Rapporten, (NPR), som till övervägande del inte är offentlig, överlämnades till kongressen . Ett viktigt syfte med rapporten är att föreslå nya riktlinjer för kärnvapenstyrkorna och därmed besvara nyckelfrågor såsom mot vem och mot vad kärnvapen ska riktas, hur många kärnvapenstridsspetsar som ska behållas etc. har påpekat att NPR inte utgör en operativ plan utan snarare ett policydokument som beskriver den amerikanska avskräckningspolitiken, av vilken kärnvapeninnehavet utgör en del. Dokumentet är alltså ännu inte officiellt och dess innehåll är därför svårt att bedöma . Om de uppgifter som framkommit om dokumentets innehåll stämmer och sedermera skulle komma att ingå som ett nytt element i den amerikanska regeringens kärnvapenpolitik vore det mycket oroväckande. Genom att peka ut enstaka länder och ange tänkbara omständigheter vid vilka kärnvapen skulle kunna användas riskerar man att sänka tröskeln för kärnvapenanvändning och underminera ickespridningsregimen för kärnvapen, NPT. Kärnvapennedrustning är en högt prioriterad fråga i svensk utrikespolitik. Vi verkar dels nationellt och genom EU-samarbetet, dels genom Ny agendakoalitionen. Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (NPT) utgör huvudspåret för regeringens kärnvapenpolitik. Vid översynskonferensen 2000 uppnåddes en betydande framgång. I konferensens slutdokument enades samtliga 187 NPT-stater, inklusive , om en handlingsplan i 13 steg för kärnvapennedrustning, inklusive ett otvetydigt åtagande från kärnvapenstaterna att fullständigt och ovillkorligt eliminera sina kärnvapenarsenaler. Ny agendagruppen spelade en avgörande roll i förhandlingarna som till slut ledde fram till denna konkreta överenskommelse. Förutom det otvetydiga åtagandet att avskaffa kärnvapnen, åtog sig de fem kärnvapenstaterna, inklusive , vid bl.a. att ge kärnvapen en minskande roll i de säkerhetspolitiska doktrinerna, att göra unilaterala neddragningar, att inkludera taktiska kärnvapen i nedrustningsprocessen, att göra nedrustningsprocessen oåterkallelig och att öka transparensen avseende kärnvapenkapaciteten. Regeringen är fast besluten att fortsätta arbetet för genomförandet av de överenskommelser om kärnvapennedrustning som gjordes vid . Förberedelsearbetet års har redan inletts under svenskt ordförandeskap. är, liksom övriga NPT-stater, bundet av överenskommelsen . måste NPT-överenskommelsen genomföras @ något som regeringen framhåller kontinuerligt i alla relevanta fora och samtal, t.ex. senast i mitt tal vid nedrustningskonferensen i . Jag har också vid upprepade tillfällen beklagat fortsatt negativa inställning till provstoppsavtalet (CTBT) och uppmanat att skyndsamt ratificera avtalet. och har utlovat kraftiga neddragningar i de strategiska kärnvapenarsenalerna, vilket har välkomnat. Vi har dock betonat vikten av att stridsspetsarna verkligen förstörs och inte endast ställs i lager.