ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111357 · 2002-06-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1357 av andre vice talman () till statsrådet om bygglov för mobilmaster stadgar klart att för att bygglov ska kunna ges så måste hänsyn tas till sällsynta växter, natur, kulturminnesmärken m.m. Detta inkluderar för mobilnätet. har ett uppdrag att utvärdera effekterna av utbyggnaden av mobil telecommunication system (UMTS-nätet). Det som inte finns i är människors oro eller ohälsa som en anledning att neka bygglov. Inte heller har några rekommendationer till kommunerna om mastfria zoner. Runtom i finns personer som lider av elallergi. Att bygga för mobilnätet i deras närmiljö skulle för många innebära påtvingad flytt från hus och hem. Det kompliceras av att inställningen till detta problem varierar mycket mellan kommuner. Min fråga är därför: Avser statsrådet att ta initiativ till förändringar i så att människors oro för mobilnätet vid bygglov väger lika tungt som omsorger om natur, miljö och kultur?
fr · GP111358 · 2002-06-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1358 av () till socialminister om avreglerat apoteksmonopol har monopol på försäljning av receptbelagda såväl som receptfria läkemedel. Detta innebär att många preparat är svåråtkomliga för kunder med exempelvis lång resväg till eller med behov av att införskaffa preparaten på andra tidpunkter än när är öppet. Ett exempel på detta är nikotinersättningspreparat, vilka endast säljs på , alltmedan cigaretter säljs i kiosker och livsmedelsbutiker. Genom att avreglera försäljning av receptfria läkemedel kan antalet försäljningsställen öka. Om denna avreglering sker enligt dansk modell skulle det innebär en utökning med 3300 försäljningsställen av receptfria läkemedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Är socialministern beredd att verka för en avreglering av försäljningsmonopol på receptfria läkemedel i syfte att öka antalet försäljningsställen?
fr · GP111359 · 2002-06-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1359 av () till näringsminister om konkursdrabbade företag Det svenska näringslivsklimatet befinner sig i en nedåtgående trend. Antalet företag som gick i konkurs ökade i jämförelse med föregående år. Totalt har antalet konkurser ökat . Totala antalet varsel uppgick till 8800. Risken är påtaglig att det inte är endast de företag som går dåligt som drabbas utan att det är en negativ trend som kommer att dra in även mindre underleverantörer i en negativ spiral. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att den negativa trenden med ökande antal konkurser i svenskt näringsliv ska brytas?
fr · GP111360 · 2002-06-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1360 av () till finansminister om förmånsbeskattning av lånedator har till framfört ett förslag om att förmånsbeskatta de hemdatorer som medarbetare får låna från sin arbetsgivare. En av motiveringarna till förslaget är att arbetsgivaren har möjlighet att låta medarbetare låna dator för bruk i bostaden. anser att den tekniska utvecklingen gått framåt och att dagens datorer är så pass avancerade och dyrbara att de bör beskattas. Vad som inte beaktas i detta resonemang är att många medarbetare har behov av dessa kraftfulla avancerade datorer för att utföra arbete i sin bostad eller på annan plats. Det är inte enbart datorerna som blivit mer avancerade utan även de områden där de används. Risken med förslag är att utvecklingen hämmas och att fler personer får svårare att arbeta hemifrån på grund av ökade skatteutgifter. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att lånedatorer även fortsättningsvis ska vara skattefria i bostaden?
fr · GP111361 · 2002-06-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1361 av () till finansminister om alkoholskatten Den svenska alkoholskatten är hög i ett internationellt perspektiv. Enligt Vin- och vd kommer mer än hälften av den sprit som dricks i från källor som ej redovisas i statistiken. Detta är i stället sprit som är hemtillverkad, smugglad eller privat införd i landet. Av vinkonsumtionen kan 25@30% uppskattas vara oredovisad. När införselkvoterna ökas 2004 kommer privatimporten att öka ytterligare. sänktes de svenska vinskatterna med 5kr, men de är fortfarande höga ur ett europeiskt perspektiv. Risken är således avsevärd att den inhemska legala konsumtionen av alkoholhaltiga drycker kommer att fortsätta att sjunka 2004 om inte ytterligare sänkningar av alkoholskatterna görs. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att inköp av alkoholhaltiga drycker inte ska flytta ut ur ?
fr · GP111362 · 2002-06-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1362 av () till utbildningsminister om studiemedel En majoritet av landets högre lärosäten upplever att den nya hårdare tidsgränsen för studiemedel är ett problem för många studenter. De skärpta bestämmelserna infördes och innebär att det numera i praktiken är mycket svårt att få dispens från regeln om att studiemedel utbetalas under endast tolv terminer. De stränga dispensreglerna slår särskilt hårt mot dem som läser vid långa utbildningar. Det gäller bl.a. dem som studerar för att bli läkare, jurister och gymnasielärare. Många av dem riskerar att tvingas avbryta sina studier eftersom det ekonomiska stödet till dem dras in. har motionerat om en återgång till mer generösa dispensregler för dem som seriöst och målmedvetet bedriver studier. har socialdemokraterna i avvisat sådana förslag. Mot bakgrund av de nya uppgifterna från vill jag fråga utbildningsministern om han är beredd att ompröva sin inställning och vidtaga åtgärder för att det ska bli lättare att få dispens från den s.k. tolvterminersregeln.
fr · GP111363 · 2002-06-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1363 av () till utbildningsminister om gymnasieprogram och inackorderingstillägg CSN beviljar inackorderingstillägg för elever som måste bo på studieorten. Reglerna säger emellertid att om utbildningen finns på hemorten beviljas inget inackorderingstillägg. Eftersom naturbruksprogrammen inte har någon nationell indelning i inriktningar godtar inte CSN att en elev, från t.ex. , får studera i med inriktning naturvetenskap, trots att den inriktningen saknas i . I västra delen av skulle CSN-regeln innebära att elever från som vill studera jordbruk i inte får något inackorderingstillägg därför att det finns naturbruksprogram i . Men Ryssbygymnasiets inriktning är skogsbruk. Där erbjuds inte någon jordbruksutbildning inom ramen för naturbruksprogrammet. Situationen är besvärlig för många elever. Först ger man dem frihet att söka det naturbruksgymnasium vars inriktning stämmer med de personliga önskemålen. Därefter "stryper" man möjligheten genom en underlig och till synes helt obegriplig regel grundad på en, vad jag förstår, för staten tämligen betydelselös detalj. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att inte gymnasieelevers egna val av inriktning på utbildning ska omöjliggöras i praktiken?
fr · GP111364 · 2002-06-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1364 av () till näringsminister om värdering av innovationers immaterialrätt Staten bidrar på olika sätt med stöd och lån också i tidiga skeden av en produkts framväxt. har dock upphovsmän och entreprenörer hävdat svårigheten att immateriellt skydda en produkt eftersom kostnaderna för patent inte kan bidragsfinansieras eller lånas upp till låg kostnad. Till detta läggs så problemet när man lyckats få immateriellt skydd i form av patent eller mönsterskydd att detta inte ger någon rätt till mervärde att använda som tillgång i en balansräkning. Det spelar därvidlag ingen roll om företaget är stort eller litet. Inte heller ger ett beviljat patent rätt att åsätta en idé eller en prototyp ett värde möjligt att använda som medfinansiering i en bidrags- eller lånesituation för att finansiera den fortsatta utvecklingen av projektet. Konsekvensen av detta är att uppfinnare oftast inte klarar att driva sina projekt vidare eftersom man inte klarar att ställa upp med erforderlig medfinansiering för att få projektbidrag. Rör det sig om lån saknas möjligheten att använda det värde patentskyddet ger produkten, eller idén, som säkerhet för lånet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för entreprenörer och uppfinnare att få finansiering för att driva projekt vidare?
fr · GP111365 · 2002-06-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1365 av () till finansminister om sakkunnigläkare har olika medier rapporterat om hur trafikskadade har det i dagens . drabbas 25000 personer av pisksnärtsskador. Nästan 500 av dem drabbas så svårt att de invalidiseras och tvingas till förtidspension. Beräkningar visar att dessa skador kostar sjukvården och 10 miljarder . Men det som är allvarligare är att många av dessa trafikskadade känner sig orättvist behandlade. Den trafikskadade är nästan rättslös, i och med att rättshjälpen fått en annan utformning och att försäkringsbolagen fört in begränsningar i rättsskyddet. Vissa försäkringsbolag har gått så långt att de själva avgör om den skadade behöver ett juridiskt ombud eller inte. 1998:6 visar att handläggningstider är en normal företeelse, och genom att dra ut på skaderegleringen förorsakar försäkringsbolagen stat och kommun stora kostnader som måste betalas av skattemedel. Många försäkringsbolag använder sig av ett system där "sakkunnigläkaren" eller "förtroendeläkaren" faller utanför tillsyn. I sin nuvarande form gynnar det här systemet endast den läkare som arbetar för försäkringsbolagen och försäkringsbolagen själva. Jag vill därför fråga finansminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förbättra tillsynen över sakkunnigläkarna vid försäkringsbolagen?
fr · GP111366 · 2002-06-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1366 av () till finansminister om handläggningstiden hos försäkringsbolagen Långa handläggningstider hos försäkringsbolagen är ett problem för många personer som blivit skadade i trafiken. För de skadelidande uppstår förutom de medicinska problemen också en osäkerhet kring ekonomin. publicerade en regeringsrapport, där de på regeringens uppdrag hade undersökt bolagens reglering av personskador inom trafikförsäkringen. Av undersökningen framgår det att det finns en icke oväsentlig skillnad i handläggningstiderna mellan bolagen. förordar att branschen offentliggör bolagens handläggningstider, för att skapa incitament för bolagen att söka reducera handläggningstiderna. Vidare föreslår i regeringsrapporten vissa förändringar av själva förfarandet, i syfte att förkorta handläggningstiderna. De har också en mängd åtgärdsförslag vad gäller befintliga rutiner. Av rapporten framgår det att inspektionen ifrågasätter om bolagens ledning i alla avseenden har ett tillfredsställande underlag för att utöva kontroll av skaderegleringen. Det verkar inte ha hänt så mycket efter denna rapport och de långa sjukskrivningstider som uppstår för den enskilde kan ganska ofta tillskrivas försäkringsbolagens ibland mycket långa handläggningstider. Att handläggningstiderna ligger på 7@10 år har mer blivit en regel än ett undantag. Jag vill därför fråga finansminister : Vad avser finansministern att göra för att följa upp förslag?
fr · GP111367 · 2002-06-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1367 av () till statsrådet om isocyanatforskning Det finns en stor oro hos många fackliga organisationer kring isocyantforskningen. LO-ledningen, förbundsledningar som Industrifacket, Metall och senast kräver att isocyanatforskningen räddas. Kongressen uppmanar riksdag och regering att ställa medel till förfogande så att det blir möjligt att rädda forskningen. De giftiga isocyanaterna ingår i en rad byggprodukter och har skadat åtskilliga byggnadsarbetare. hotas forskare som är världsledande inom området akut av nedläggning, efter ett beslut av . Detta har upprört . Det behövs betydligt mer forskning om hälsofarorna, inte mindre anser de. Behåll den nuvarande forskningen vid Hässleholmsenheten. Utöka forskningen mellan yrkesdermatologiska instituten, yrkes- och miljömedicinska klinikerna och isocyanatforskarna. Kongressen uppmanar riksdag och regering att ställa medel till förfogande och till det socialdemokratiska partiet säger kongressen: "Om partiet menar något med fackligt politiskt samarbete @ rädda isocyanatforskningen". Det finns olika intressenter kring denna forskning men det är bara regeringen som kan ta det övergripande ansvaret. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att möjliggöra en fortsatt isocyanatforskning i ?
fr · GP111368 · 2002-06-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:1368 av () till justitieminister om beslagtaget gods som har ett tydligt samband med en brottslig handling kan beslagtas av polisen. Polisen har också skyldighet att lämna tillbaka gods som inte varit föremål för brott. Med exemplet nedan vill jag dock visa hur gällande regler kan få oönskade effekter. Vid ett domslut i tingsrätt dömdes två personer för att ha idkat illegal spritförsäljning till ungdomar. Domarna blev fängelsestraff, samt , samt straffskatt till staten för den sprit som försålts. 19 ungdomar fanns som vittnen. I samband med husrannsakan hittades större mängder starköl samt sprit som beslagtogs av polisen. I samband med fällande dom konstaterar dock tingsrätten att den beslagtagna alkoholen inte varit föremål för brott enligt alkohollagen och därmed ska återlämnas. Det innebär att polisen åläggs att transportera åter den beslagtagna alkoholen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser ministern att vidta några åtgärder med hänsyn till det anförda?
fr · GP111369 · 2002-06-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:1369 av () till statsrådet om bostadsbyggandet Det byggs för få bostäder, särskilt hyresrätter, på våra tillväxtorter. Enligt Svensk Byggindustri behöver det byggas ca 50000 bostäder i , för att vi ska kunna tillgodose behovet av nyinflyttning och upprustning. Regeringens investeringsbidrag för byggande av hyresrätter fungerar inte bra, framför allt inte i . Det har dömts ut av dem det vänder sig till. Det är inte i första hand storleken på bidraget som gjort att det inte varit tillräckligt lockande, utan dess osäkra och krångliga konstruktion. Enligt förordningen om stimulansbidraget ska samråda med kommunerna och hyresgäströrelsen för att bestämma vilka områden som har brist på bostäder samt för att bestämma hyresnivån på orten. Byggarna ska lämna uppgift om boendekostnader, produktionskostnaden och tidpunkten för färdigställandet till . Bostadsministern har i särskilt framhävt det positiva i att regeringen öppnat upp för hyresgäströrelsen att lämna synpunkter på prioriteringen av projekt. Att den som söker bidraget inte bara ska övertyga länsstyrelse och kommun om lämpligheten i projektets alla delar, utan också hyresgäströrelsen, innebär dock en ännu krångligare process som ökar byggarnas osäkerhet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att statens bidrag till bostadsbyggandet ska bli mindre detaljstyrt?
fr · GP111370 · 2002-06-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:1370 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna hade sitt 58:e möte i mellan och . röstade då för resolution nr 2002/8 från FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, som kraftfullt fördömer attacker mot palestinier. I en fras betonas folkgruppers rätt att kämpa mot en ockupationsmakt och det hänvisas till en tidigare resolution från , nr 37/43. Denna resolution säger att motstånd mot en ockupationsmakt kan föras "med alla tillgängliga medel, inklusive väpnad kamp". Flera länder, exempelvis , , och , anser att formuleringarna ger palestinska terrorister fria händer att ta till alla medel och röstade mot resolutionen. De menar att resolutionen hårddraget innebär att en palestinsk självmordsbombare kan spränga ett kafé i luften och rättfärdiga dådet med hjälp av nämnd . På vilket sätt har försäkrat sig om att resolutionen inte kommer att användas i ovan nämnda syfte mot ?
fr · GP111371 · 2002-06-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:1371 av () till näringsminister om tillståndsgivningen för 3G-nät Regeringen har genom , , givit fyra mobiltelefonioperatörer tillstånd att bygga ut nät för tredje generationens mobiltelefoni. Kraven är att mer än 99,av befolkningen ska ha tillgång till nätet och att varje operatör ska uppnå täckning med egen utrustning. Däremot ställdes inga krav vid tillståndsgivningen på hänsyn till natur- och kulturvärden eller på samutnyttjande operatörer emellan. Därför gav regeringen ett uppdrag till att belysa vilken inverkan en utbyggnad av det nya mobiltelenätet kan få för främst natur- och kulturvärdena. Även samordningsmöjligheter eller samordningsproblem skulle belysas. skriver i sin rapport att det kan komma att uppstå konflikter med natur- och kulturvärdena om operatörerna inte samnyttjar sina . Handläggningen av nätutbyggnaden har därmed skett i fel ordning. De planeringsmässiga behoven och riskerna utreddes först efter det att villkoren för operatörerna fastställts. Bristen hos tillståndsgivningen visar sig nu också i att de krav som faktiskt ställdes, gällande tidplan, knappast kommer att uppfyllas. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att i grunden utvärdera tillståndgivningen för byggandet av nät för tredje generationens mobiltelefoni?
fr · GP111372 · 2002-06-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:1372 av () till näringsminister om Den svenska fungerar dåligt. Verksamheten förföljs av låg effektivitet och produktivitet liksom stora ekonomiska underskott. En starkt bidragande orsak till allt detta är AB monopolställning. För att förbättra ekonomin har behövt höja kostnaderna för sina tjänster utan att riskera att förlora någon kund. En sund konkurrens ger oftast både bättre service och lägre priser. Därför måste AB konkurrensutsättas. Kostnaderna för besiktning är höga och för t.ex. husvagn har besiktningspriserna ökat med . En möjlighet att få ner priserna skulle vara att man kan sambesiktiga bil och husvagn. En konkurrensutsättning torde lösa dessa problem. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att hela verksamheten i AB konkurrensutsätts?
fr · GP111373 · 2002-06-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1373 av () till näringsminister om tågtrafiken i SJ har genomfört en avsevärd försämring av kommunikationerna mellan och . Ytterligare försämringar kommer att genomföras . Detta har medfört stora problem för många resenärer, i synnerhet dag- och veckopendlare. De som har betalat dyrt för årskort på SJ har fått se sin investering kraftigt minska i värde. Ämnar statsrådet vidta några åtgärder så att det blir möjligt för privata tågentreprenörer att trafikera den aktuella den sträckan?
fr · GP111374 · 2002-06-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1374 av () till näringsminister om kompensation till tågresenärer SJ har genomfört en avsevärd försämring av kommunikationerna mellan och . Ytterligare försämringar kommer att genomföras . Detta har medfört stora problem för många resenärer, i synnerhet dag- och veckopendlare. De som har betalat dyrt för årskort på SJ har fått se sin investering kraftigt minska i värde. Ämnar statsrådet vidta några åtgärder så att årskortsinnehavare ersätts för de merkostnader som den försämrade trafiken kommer att åsamka dem?
fr · GP111375 · 2002-06-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1375 av () till näringsminister om I samband med bolagiseringen av verksamheten i har inriktningen varit att delar av den verksamhet som förts över till AB Swedcarrier ska säljas vidare till andra intressenter. Det har bl.a. beslutats att underhållsbolaget @ tidigare SJ Teknik @ som ingår i Swedcarrier ska säljas och privatiseras. uppgav näringsministern för att ett avslut av försäljningen av skulle ske . närmar vi oss utan att någonting har hänt. meddelade näringsministern i att han numera anser att det har gått för långt med statens avregleringar och bolagiseringar. Exemplen på detta hämtade näringsministern bl.a. från SJ. Mot denna bakgrund finns det skäl att ställa följande fråga till näringsministern: Har näringsministern ändrat uppfattning i frågan om en försäljning av ?
fr · GP111376 · 2002-06-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1376 av () till utrikesminister om kurder i I lever ca 2,5 miljoner kurder varav de flesta systematiskt förtrycks av den syriska regimen. Landet styrs av Bathpartiet som har underkuvat kurderna i landet. Våld, misshandel, tortyr, gripanden och summariska rättegångar tillhör vardagen för dessa utsatta människor. Många utav dem har berövats sina medborgarskap och lever således som statslösa i sitt eget land. Kurder har vidare fråntagits sin äganderätt, rätten att bli anställda och rätten till ransoneringskuponger. Den syriska regimen förtrycker metodiskt oliktänkande och minoriteter och kränker därmed mänskliga rättigheter. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att förbättra situationen för kurderna i ?
fr · GP111377 · 2002-06-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:1377 av () till utbildningsminister om konfessionella och etniska friskolor har frågan om etniska och konfessionella friskolor debatterats i medierna. Både socialdemokratiska riksdagsledamöter och SSU har gått ut med budskapet att etniska och konfessionella friskolor inte bör få ekonomiska bidrag till sin verksamhet. Detta skulle i praktiken betyda att dessa skolor är tvungna att lägga ner sin verksamhet. "Vid utövandet av den verksamhet staten kan påtaga sig i fråga om uppfostran och undervisning skall staten respektera föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse." Detta gäller som svensk lag stadgande i . Avser skolministern inskränka de medborgerliga fri- och rättigheterna genom att särbehandla konfessionella friskolor vad gäller indraget ekonomiskt bidrag?
fr · GP111378 · 2002-06-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:1378 av () till statsrådet om uthyrning av studentbostäder Stiftelsen , , hyr ca 700, i det vanliga beståndet insprängda, studentlägenheter av fristående hyresvärdar. SSSB hyr i sin tur ut dessa lägenheter till studenter. SSSB har administrativa kostnader kring uthyrningen av dessa studentbostäder. Detta har resulterat i att lägenheterna som hyrs ut av SSSB har en hyra något överstigande de andra lägenheterna i fastigheten, men vanligen klart lägre hyra än i nybyggda studenthem. Tre studenter har överklagat hyressättningen och menat att uttaget av en administrativ avgift strider mot hyreslagen. har gått på studenternas linje och nekat SSSB att ta ut en hyra som täcker de administrativa kostnaderna. SSSB måste enligt hålla sig till den förhandlade hyran. Det problem som uppstår i denna situation är att SSSB inte har möjlighet att täcka de kostnader de har för uthyrningen av lägenheterna. Verksamheten blir en förlustaffär och måste upphöra. Det råder brist på studentbostäder i . En fortsatt strikt tillämpning av reglerna kommer att medföra att bl.a. SSSB kan fortsätta verksamheten att hyra ut de insprängda lägenheterna till studerande. 700 studentbostäder kommer då försvinna. Är statsrådet beredd att medverka till en förändring av reglerna så att SSSB kan fortsätta att hyra ut dessa fristående lägenheter till studenter?