frs · GP121443 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1443 om rattfylleri har frågat justitieministern vilka olika åtgärder han avser att vidta för att minska antalet fall av rattfylleri. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först framhålla att jag anser att arbetet med att minska rattonykterheten och därmed öka trafiksäkerheten är utomordentligt viktigt. arbetar med påverkansinsatser med specifik inriktning mot trafiknykterhet gentemot rattfyllerister, gymnasieskolor, kommuner, rättsväsende, polis och kriminalvård. Jag vill i detta sammanhang särskilt peka på polisens verksamhet för att stävja trafikonykterheten. I en nationell strategi för polisens trafikövervakning som presenterades betonas att ett utbrett och frekvent utförande av alkoholutandningsprov bedöms ha en hög brottsförebyggande effekt. Varje polisiärt påkallat möte med en förare av motordrivet fordon bör i princip inbegripa ett alkoholutandningsprov. Jag förutsätter att denna strategi kommer att bidra till färre rattonyktra förare. arbete med kvalitetssäkring av transporter innebär ett nytt sätt att tydliggöra ansvaret för säkerheten i vägtransportsystemet. En av grundförutsättningarna för att en transport ska anses vara kvalitetssäkrad är att föraren är drogfri. Detta innebär att allt arbete med kvalitetssäkring av transporter också omfattar trafiknykterhet. I detta sammanhang ingår försöken med alkolås som ett viktigt element för att säkra att föraren är nykter. har personer folkbokförda i , och som gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott möjlighet att få villkorlig körkortsåterkallelse som innebär rätt att inom köra viss personbil som utrustats med alkolås. Personen ska förbinda sig att genomgå läkarundersökning m.m. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse och alkolås pågår fortfarande och någon slutlig utvärdering av projektet föreligger inte. har i en promemoria (Ds 2002:17) föreslagit bl.a. att försöksverksamheten ska omfatta hela landet och att denna försöksverksamhet ska pågå , dvs. till utgången av . I promemorian finns också förslag om att den som har villkorlig körkortsåterkallelse även ska få köra ett fordon i yrkesmässig trafik, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda för detta. har inte möjlighet att ställa nationella krav på alkolås enbart för fordon på svenska marknaden. För att kunna göra det krävs det lagstiftning på gemenskapsnivå. driver frågan om alkolås inom EU. Elektroniska körkort ser vi från svensk sida som en möjlighet att förbättra kontrollen och hindra olovlig körning. driver frågan inom EU om att det ska tillåtas att körkorten utrustas med ett mikrochip. Genom att träffa människor som drabbats av svåra traumatiska upplevelser efter rattfylleribrott konfronteras gärningsmannen med konsekvenserna av sådana brott. Påverkansmodeller som t.ex. Victim Impact Panel (VIP) kan leda till ökad insikt om brottets allvar hos gärningsmannen och därmed leda till minskad risk för återfall i rattfylleribrott. VIP-modellen används inom kriminalvården av t.ex. frivården i . Gärningsmannen får som en del av rattfylleriprogrammet träffa en anhörigpanel och lyssna till deras berättelser. Ett annat VIP-projekt drivs av , (), NTF m.fl. i samarbete med rättsväsendet. De ska utarbeta en svensk modell av VIP-metoden och genomföra den på försök . Det är oerhört viktigt att personer som begår brott och som har missbruksproblem erbjuds behandling. Valet av behandlingsmetod måste emellertid utgå från den enskildes behov och förutsättningar. Olika metoder utvecklas . Ett program med brottsofferkonfrontation förutsätter även andra personers medverkan. Det är därför inte lämpligt att domstolen beslutar om behandlingsmetoden. Metoden bör i stället fortsätta att utgöra ett inslag av straffverkställigheten och på så sätt komplettera påföljden. Uppgiften att utveckla nya metoder för behandling bör i första hand åvila berörda myndigheter och inte regeringen.