ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ1198 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:98 av () till socialminister om sjuksköterskor som en bristvara Tusentals sjuksköterskor som invandrat till får inte lov att arbeta som sjuksköterskor. Detta trots att de har en utbildning som ofta motsvarar den svenska. För att få legitimation som sjuksköterskor måste de kunna svenska termer i juridisk medicin som inte ens många svenska sjuksköterskor klarar. Dessutom finns det ett krav på kunskaper i engelska. Den svenska byråkratin blir ett "moment 22" för den som ansöker om svensk sjuksköterskelegitimation. Det slutar vanligen med att personen måste gå om hela utbildningen. Sjuksköterskor från EU- och EES-länderna kan däremot arbeta i på grund av att de uppfyller EU-direktiven, detta trots att deras utbildning inte alltid motsvarar den svenska. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att underlätta för sjuksköterskor, som fått sin utbildning i länder utanför EU att få svensk legitimation?
fr · GQ1199 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:99 av () till socialminister om specialistkompetens inom reumatologi Reumatiska sjukdomar drabbar cirka en miljon svenskar. Detta är en livslång sjukdom och många av de som drabbas blir långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. Allt är dock inte mörkt när det gäller dessa sjukdomar då man vet att tidig upptäckt kombinerad med rätt behandling kan öka livskvaliteten och begränsa sjukdomsutvecklingen. Dessutom finns flera nya behandlingar och läkemedel som bromsar sjukdomen. Det krävs dock en god medicinsk expertis både för att på rätt sätt utnyttja de nya medicinska landvinningarna och att diagnostisera sjukdomen. För reumatikern är det naturligtvis också mycket viktigt att man har en god kontinuerlig och förtroendefull relation med sin läkare. Det förvånar mig därför att man utreder möjligheten att lägga ned reumatologi som en specialistkompetens. Min fråga är om ministern är beredd att stoppa förslaget om borttagande av reumatologi som en egen specialitet om det inte är så att det nya förslaget innebär en markant förbättring för landets reumatiker och därmed, till skillnad från vad som är läget , stöds av reumatikernas organisationer.
frs · GQ12100 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:100 om den kvalificerade yrkesutbildningen har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidtaga i syfte att stärka den kvalificerade yrkesutbildningen så att behovet av välutbildad arbetskraft kan uppfyllas. Den kvalificerade yrkesutbildningen är ett viktigt instrument för att öka tillgången på kvalificerad och välutbildad arbetskraft inom olika samhällssektorer. KY, vilka kännetecknas av en stark arbetslivsanknytning, startar efter lokala eller regionala initiativ och kan därmed svara mot behov som finns i olika delar av landet. KY började som en försöksverksamhet 1996 och övergick i reguljär form. Verksamheten har närmare 12500 utbildningsplatser till sitt förfogande. Det är min och regeringens uppfattning att den kvalificerade yrkesutbildningen ska fortsätta att utvecklas för att möta de behov som finns i arbetslivet. Det ansträngda budgetläget 2003 begränsar dock dessa möjligheter för tillfället. En fortsatt utökning kommer att genomföras i den takt som det statsfinansiella läget medger.
frs · GQ12101 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:101 om har frågat mig om jag avser att ta några initiativ som möjliggör att Lunds universitets historiska museum kan fortsätta en verksamhet som omfattar museets tre funktioner. Lunds universitets historiska museum (LUHM) tillkom ursprungligen för att medverka i utbildning och forskning. Museet medverkar inom forskning och grundutbildning i arkeologi, medeltidsarkeologi, konstvetenskap och museivetenskap. Genom museets samlingar har forskning och grundutbildning direkt tillgång till arkeologiskt material. Museet bedriver också publik verksamhet, det vill säga utställnings- och museiverksamhet riktad till allmänheten. , då skånska riksdagsmän krävde att arkeologiska fynd från skulle bevaras i , har LUHM tillförts allt skånskt arkeologiskt material som samlats in utanför och och i praktiken haft samma ställning som har för övriga landet. erhåller inga särskilda anslagsmedel för LUHM. Kostnaden för verksamheten finansieras genom avsättningar från grundutbildnings- och forskningsanslagen. ekonomiska situation har inneburit att inte längre anser sig ha råd att finansiera de som det arkeologiska uppdraget kostar. Universitetsstyrelsen beslutade därför , som själv påpekat, att fortsätta att omhänderta arkeologiska fynd från som tidigare, under förutsättning att får ersättning för sina kostnader för detta. Jag beklagar att inte längre anser sig ha råd att omhänderta arkeologiska fynd. Jag förutsätter dock att tar ansvar för omhändertagandet även efter 2003. Frågan bereds i i syfte att hitta en långsiktig lösning.
frs · GQ12102 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:102 om minröjningsarbete har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att säkra att minröjningsbudget inte reduceras, exempelvis genom att låta annan part finansiera stödet till GICHD och genom att låta verkets minröjningsverksamhet finansieras via anslaget Försvarspolitik. Den samlade syn på minhantering som Försvarsministern presenterade för innebär att de statliga aktörer som är verksamma inom området ska arbeta mot samma mål och ha samma vision. Enligt min uppfattning är det viktigt att kapaciteten inom både humanitär och militär ammunitions- och minröjning utnyttjas optimalt både när det gäller personal, forskning, metodutveckling och utbildningsanordningar. Jag finner ingen anledning att kommentera prioriteringar men vill framhålla att regeringen inte angett några förändringar av ambitionsnivån för svensk minhantering. Däremot har vi pekat på behovet av ökad samordning på området för att utnyttja befintliga resurser på bästa sätt. beredskap för internationella insatser finansieras inom området för skydd mot olyckor under målet att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. Beredskapen för att kunna genomföra humanitär minröjning har inte ansetts kunna rymmas inom målet för verksamheten inom totalförsvaret i den mån det inte är fråga om nationell förmåga för ammunitionsröjning.
frs · GQ12103 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:103 om miljökonsekvensbeskrivningen för avveckling av kärnkraften har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att presentera en miljökonsekvensbeskrivning för stängning av kärnkraftreaktorer. pågår nu förberedelser prövning av om villkor för stängning av Barsebäck2 är uppfyllda. Vi arbetar med en omfattande konsekvensanalys av en eventuell stängning. Ett av villkor för stängningen är att den inte får medföra negativa konsekvenser för miljön och klimatet. Vid prövningen framhöll regeringen att en stängning på kort sikt skulle innebära att bortfallet av elproduktion skulle ersättas av import av el som producerats under sämre miljömässiga förhållanden. Detta var ett av de viktigare skälen till att regeringen sammantaget gjorde bedömningen att reaktorn inte kunde stängas . Vid den prövning som ska göras kommer självfallet miljökonsekvenserna att liksom tidigare väga tungt. hänvisar också till den fråga som har tagit upp med den i fråga om avveckling och nedmontering av kärnkraftverk. Beträffande denna fråga gäller följande. Kommissionen har i ett motiverat yttrande riktat kritik mot utgående från direktivet 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom direktivet 97/11/EG. Kommissionen är kritisk dels mot att inte säkerställt direktivets krav på att avveckling och nedmontering av kärnkraftverk ska föregås av krav på tillstånd och miljökonsekvensbeskrivning (MKB), dels mot att avvecklingen av inte blivit föremål för nämnda krav. har i tidigare svar till kommissionen vidgått att det finns brister i den svenska lagstiftningen på området och utlovat rättelse . Vad gäller Barsebäck1 har den anfört att den ovannämnda ändringen av direktivet inte hade trätt i kraft när beslutet om stängning fattades, varför det varken krävdes tillstånd eller MKB. har dock framhållit att den planerade rättelsen även kommer att innefatta framtida åtgärder i syfte att avveckla eller nedmontera . Förberedelser för en ändring av regelverket pågår nu inom .
frs · GQ12104 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:104 om hållbar utveckling har frågat mig vilka garantier jag har så att klimatinvesteringsprogrammen leder till en långsiktigt hållbar utveckling. För klimatinvesteringsprogrammen avsattes i budgetpropositionen för en ram på som är fördelad . Programmet syftar till stöd för åtgärdsprogram som minskar utsläppen av växthusgaser i . Liksom de lokala investeringsprogrammen utgår klimatinvesteringsprogrammen från det kommunala perspektivet och medfinansieras av bidragssökande. Vidare ska programmen tas fram i samverkan med näringsliv, organisationer och andra aktörer i kommunerna. Kostnadseffektiviteten hos programmen ska vidare utgöra en viktig bedömningsgrund. Sammantaget bör detta leda till program av hög kvalitet och som ger reella minskningar av utsläppen av klimatgaser. Kriterierna för att bevilja medel till klimatinvesteringsprogrammen kommer att regleras i en särskild förordning. Denna förordning prövas av med avseende på statsstödsaspekter. har även möjlighet att utfärda mer detaljerade regler i föreskrifter. har aktiviteten och engagemanget i det lokala Agenda21-arbetet varit omfattande. För att stimulera en fortsättning på Agenda21-arbetet och för att ge möjlighet att genomföra konkreta åtgärder beslutade regeringen om lokala investeringsprogram. Syftet med de lokala investeringsprogrammen är bland annat att öka takten i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle, bidra till att hållbarhetsfrågor får en högre prioritet i det lokala arbetet, öka investeringar i ny och miljöanpassad infrastruktur och teknik samt skapa nya arbetstillfällen. De lokala investeringsprogrammen samfinansieras av stat och de bidragssökande kommunerna. Staten bidrar med i genomsnitt av projektkostnaden. finns det investeringsprogram i olika stadier av genomförande. slutrapporterade sju kommuner sina investeringsprogram. Dessa slutrapporter visade att miljöeffekterna i många fall översteg de som kommunerna angett i sina ansökningar. Till exempel hade utsläppen av växthusgaser minskat med vilket var mer än vad kommunerna utlovat i sina ansökningar. har ytterligare 24 kommuner lämnat in slutrapport till . Beslut fattades av om slutreglering av bidrag av åtta kommuners investeringsprogram. kommer beslut att fattas för ytterligare ca 15 kommuner. Därefter kommer att sammanställa miljöeffekterna för de kommuner som slutrapporterat sina investeringsprogram . har i sammanhanget en viktig funktion när det gäller att förmedla information om och erfarenheter av kommunernas investeringsprogram så att erfarenheter och nytt kunnande kan tillgodogöras samt att stödja kommunerna så att investeringsprogram av hög kvalitet kan genomföras. Institutet har även givits motsvarande uppgift när det gäller klimatinvesteringsprogrammen. De erfarenheter som vunnits av de lokala investeringsprogrammen tas med i utformningen av de nya klimatinvesteringsprogrammen och jag är övertygad om att de kommer att bidra till att minska utsläppen av växthusgaser på ett kostnadseffektivt sätt och bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. avser jag att redovisa de samlade effekterna av de lokala investeringsprogrammen för .
frs · GQ12105 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:105 om åtgärder för att motverka unga människors alkoholmissbruk har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att motverka unga människors missbruk av alkohol. Den ökande alkoholkonsumtionen bland ungdomar är djupt oroande. De viktigaste insatserna för att minska ungdomars alkoholkonsumtion och förebygga skador sker på lokal nivå. Runtom i landet pågår många olika projekt och verksamheter, men kommunerna behöver hjälp och stöd i utvecklingen av det förebyggande arbetet. I statsbudgeten har avsatts för att genomföra den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. I planen utpekas insatser för barn och ungdomar som särskilt viktiga. Föräldrar är en mycket viktig målgrupp när det gäller insatser för att skjuta upp alkoholdebuten. har gjort en särskild informationsinsats riktad till tonårsföräldrar som lanseras . Tonårsparlören är en bok full av tips, argument, ideer och fakta som tonårsföräldrar kan ha nytta av. Den går ut i 120000 exemplar till alla som har barn i årskurs 7 och kan även beställas av skolor och andra instanser som arbetar med barn och unga. En annan viktig målgrupp är ungdomar i åldern 18@25 år. I denna åldersgrupp är alkoholkonsumtionen som störst och det är också här den största ökningen skett. Unga vuxna är förebilder för yngre ungdomar. Särskilda insatser att nå gruppen har gjorts i form av bland annat en krogkampanj och en annonskampanj. Statliga medel har bland annat avsatts till projekt som är ett samarbetsprojekt mellan idrottsrörelsen och för att engagera ledare, föräldrar och ungdomar i arbetet för att minska ungdomars alkoholkonsumtion. Projektet ska pågå och har visat lovande resultat. En av de viktigaste arenorna för drogförebyggande arbete och för att påverka attityder och beteenden är skolan. Regeringen har gett och i uppdrag att i samråd med analysera vilka insatser som behövs för att stärka skolans alkohol- och narkotikaförebyggande verksamhet. Uppdraget ska redovisas . För att komma tillrätta med problemen kommer det krävas ytterligare insatser. Det behöver till exempel utvecklas bättre metoder för att tidigt upptäcka de ungdomar som behöver extra stöd.
frs · GQ12106 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:106 om FOI:s forskning och utveckling inom minröjning har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att upprätthålla Totalförsvarets forskningsinstituts minröjningsrelaterade forskning och utveckling. Den samlade syn på ammunitions- och minröjning som regeringen presenterade för ska bidra till att säkerställa att de statliga aktörer som är verksamma inom området arbetar mot samma mål och har samma vision. Vidare avser arbetet att ge upphov till ökad samordning och kunna fungera som stöd, referensmaterial och praktisk handledning för de berörda aktörerna. Den samlade synen bör också kunna bidra till att öka insynen i det svenska agerandet inom bland annat internationella organisationer. Enligt min uppfattning är det viktigt att kapaciteten inom både humanitär och militär ammunitions- och minröjning utnyttjas optimalt, både när det gäller personal, forskning, metodutveckling och utbildningsanordningar. Det är även min mening att verksamheten bör kunna samordnas på ett mer effektivt sätt. Regeringen anser därför att det är angeläget att en nationell samverkansgrupp inrättas. Gruppen bör bestå av de myndigheter som arbetar med ammunitions- och minröjningsfrågor och utbyta information och erfarenheter samt bereda frågor kring bland annat forskning och teknikutveckling. Som min företrädare har svarat pågår ett intensivt arbete med att samordna verksamheten bland annat mellan Försvarsmakten och . När det gäller forskningsuppdrag till åligger det myndigheterna att beställa den forskning som behövs för att myndigheterna ska kunna utföra sina uppdrag.
frs · GQ12107 · 2002-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:107 om och Sidas stöd till humanitär minröjning har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att Sidas, FOI:s och stöd till humanitär minröjning inte ska minska. Jag skulle vilja understryka att det inte råder någon nedåtgående trend i det svenska humanitära minstödet. Det stämmer som nämner att Sidas stöd till humanitär minverksamhet fluktuerade . Enligt Sidas sammanställning av utfallet var det . Det innebar visserligen en minskning med drygt 10 miljoner från föregående år men det innebar en markant ökning med jämfört med . räknar Sida med att göra ytterligare utbetalningar utöver de som gjorts . Siffran om som frågeställaren nämner gäller tidigare gjorda åtaganden och härrör sig från ingångna avtal . Sida finansierar mininsatser i många fall på årsbasis och kommer med stor sannolikhet att göra en rad ytterligare åtaganden beroende på de förfrågningar som Sida får om svenskt stöd till minhantering. Som jag nämnde då en likartad fråga ställdes i kan det finnas en rad faktorer som påverkar Sidas faktiska åtaganden och utbetalade belopp. Sidas stöd till humanitär minröjning är efterfrågestyrt och grundar sig på antalet och kvaliteten på de förfrågningar om svenskt stöd som Sida får från mindrabbade utvecklingsländer samt internationella organisationer som arbetar med humanitär minhantering. En del år får Sida färre och mindre omfattande förfrågningar än andra år, därav fluktuerande åtaganden. Det totala engagemanget kan även variera beroende på vilka insatser som påbörjas och avslutas. Detta kan leda till att det uppstår fluktuationer i utbetalningsnivån på kort sikt. Vi ska heller inte glömma att det finns en hel del svenskfinansierade mininsatser som inte finns redovisade som sådana. ger i många fall icke öronmärkta rambidrag till internationella organisationer. Det gäller till exempel stödet till (), samt för minhantering. Då bidragen är icke öronmärkta har mottagarna ingen skyldighet att rapportera specifikt hur den enskilde givarens medel allokerats. Detta är ett medvetet agerande från vår sida då vi på så vis vill stärka organisationernas ägandeskap, flexibilitet och administrativa kapacitet. Organisationerna får därmed möjlighet att arbeta mer flexibelt och kan allokera medel till de områden som behöver det mest. var 1991@2000 enligt Campaign To (ICBL) den fjärde största givaren i världen till humanitär minhantering. avser att bibehålla denna höga ambitionsnivå. För att stärka engagemang inom minhantering ytterligare tog regeringen fram en samlad syn på minhantering. Den samlade synen på minhantering innebär att de statliga aktörer som är verksamma inom området ska arbeta mot samma mål och ha samma vision. När det gäller och prioriteringar av resurser vill jag framhålla att regeringen inte angett några förändringar av ambitionsnivån för svensk minhantering. Däremot har vi pekat på behovet av ökad samordning på området för att utnyttja befintliga resurser på bästa sätt. Genom ökad koordinering och samordning av våra svenska insatser och resurser på minområdet hoppas vi kunna verka än mer effektivt nationellt och internationellt för att skapa en minfri värld.
frs · GQ12108 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:108 om stoppad byggnation i de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra byggande av nya lägenheter i . Jag är djupt bekymrad över den bostadssituation som råder i huvudstaden. Bostadsbyggandet i ligger på en alltför låg nivå, som regionens befolkning fortsätter att växa. Enligt de bedömningar som gjort bör bostadsproduktionen i ligga på ca 10000 lägenheter fram , alltså nästan dubbelt så mycket som dagens produktion. Många av de bostäder i flerfamiljshus som byggs är exklusiva bostadsrättslägenheter, tillgängliga bara för en mindre del av befolkningen med hög betalningsförmåga. Merparten av de få hyreslägenheter som byggs utgörs av olika former av kategoriboende. En stor del av befolkningen med mer normala inkomster, och för vilken hyreslägenheter med rimlig hyra är ett attraktivt alternativ, möter ingen produktion som svarar mot dess behov. Särskilt för unga som inte är etablerade på bostadsmarknaden är situationen mycket svår. Regeringen införde därför ett investeringsbidrag om för nybyggnad av hyresbostäder. Syftet med stödet är att uppnå en ökad produktion av främst små eller medelstora lägenheter i områden med bostadsbrist. Regeringen anser inte att det är angeläget att stimulera exklusiva hyresbostäder med höga produktionskostnader och höga hyror. Regeringen har uppdragit åt landshövding att överlägga med kommunerna i och andra relevanta parter om möjliga åtgärder för att skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande i länet. Som en del i detta har av investeringsbidraget reserverats för , att fördelas på kommunerna av landshövdingen. De rapporter jag fått från detta arbete är mycket hoppfulla och tyder på att överenskommelserna kommer att innefatta ett väsentligt tillskott till bostadsmarknaden i . Avslutningsvis vill jag påpeka att regeringen har som målsättning att det ska byggas 120000 bostäder under perioden 2003@2006. För att uppnå målsättningen avser regeringen att pröva nya former av stöd för att stimulera bostadsbyggandet. En åtgärd som regeringen avser att utreda är förutsättningarna för att sänka momskostnaderna för särskilt angeläget bostadsbyggande. Det är min förhoppning att kunna lägga fram en proposition i ärendet.
frs · GQ12109 · 2002-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:109 om könsneutral mönstring och värnplikt har frågat mig om könsneutral mönstring och värnplikt. Inledningsvis vill jag understryka för frågeställaren att den så kallade allmänna värnplikten för män förändrades 1995 i och med införandet av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt i vilken det stadgas att män under vissa förutsättningar kan skrivas in för tjänstgöring som värnpliktig. Således har tillämpningen varit selektiv . Därefter noterar jag att frågan är tudelad, i så motto att den berör dels mönstringen, dels värnplikten. Om jag börjar med frågan om att utöka skyldigheten att under lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt även gälla kvinnor är det med hänsyn till nuvarande värnpliktvolymer inte aktuellt. Jag har ingen annan uppfattning än vad den förre försvarsministern meddelade frågeställaren när denna ställde samma fråga. Eftersom det inte är aktuellt att värnplikten också ska omfatta kvinnor blir mönstringsplikt ett verkningslöst instrument. I stället bör arbetet påskyndas för att öka andelen kvinnliga officerare. Detta är ett arbete som har inletts, bland annat i samarbete med . Det kan vara förhastat att dra för långtgående slutsatser men har i sin delårsrapport noterat en kraftig ökning av antalet intresseanmälningar för antagningsprövning.
frs · GQ12110 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:110 om väntetider för tandvårdsbehandling har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att korta handläggningstiderna som uppstått i samband med införandet av högkostnadsskyddet för protetik. Behovet av kompletteringar är naturligtvis en omständighet som förlänger handläggningstiderna. Det fanns också med all sannolikhet ett stort uppdämt behov av protetik vid införandet av det nya tandvårdsstödet för äldre . Innan en fast praxis och rutiner för handläggning av dessa ärenden har utvecklats får man också räkna med längre handläggningstider av detta skäl. I propositionen Bättre tandvårdsstöd för äldre m.m. (prop. 2001/02:51) beräknade regeringen kostnaden för den ökade administrationen till 20miljoner kronor per helår, en kostnad som bedömdes rymmas inom de medel som hade avsatts för reformen. För att säkerställa att i skulle ha tillgång till erforderliga medel fattade regeringen beslut om att skulle disponeras av för administrationen av det nya tandvårdsstödet för äldre. följer utvecklingen noga. Det finns skäl att tro att handläggningstiderna kommer att kunna kortas ned väsentligt när en tydlig praxis utvecklats, antalet inkommande ansökningar minskat samt vårdgivarnas kunskaper om krav på beslutsunderlaget förbättrats. Om detta mot förmodan inte skulle ske får regeringen överväga om det krävs ytterligare åtgärder.
frs · GQ12111 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:111 om har frågat statsrådet om och vad ministern avser att göra för att även i fortsättningen ska vara kvar på mindre orter. Som ärendena fördelas i regeringen ska jag svara på frågan. Av bolagsordningen för AB framgår att bolaget ska bedriva besiktningsverksamhet som medger god tillgänglighet i hela landet. Bolaget beslutar om lokaliseringen av de stationer som behövs för fordonskontrollen. Det ligger på styrelsens och ledningens ansvar att besluta i dessa frågor. Bolaget hade 177 besiktningsstationer väl spridda över landet. Det finns inte skäl för regeringen att ingripa i bolagets beslut om lokalisering av besiktningsstationer.