ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111404 · 2002-07-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:1404 av () till socialminister om narkotikahandeln i politiker har som sin viktigaste uppgift att medverka till goda uppväxtvillkor för barn och unga. I det ligger det självklara ansvaret att värna barn och ungdom från missbruk och hålla rent från narkotika. Därför finns det skäl att se med stort allvar på narkotikaförsäljningen i den danska frizonen i . Omfattningen av narkotikahandeln i har blivit alltmer omfattande och är på intet sätt bara en begränsad handel, som berör de boende. Inom området säljs tillbaka hasch helt öppet. En Bergslagsfamilj som besökte området såg ett fyrtiotal kiosker med öppen försäljning, prisuppgifter etc. Hos kioskerna handlade många ungdomar, inte minst svenska tonåringar. Till det kom en omfattande handel med tyngre droger, tillbehör till narkotikamissbruk etc. i området. har gjort det lätt för svenska ungdomar att nå och och svenska myndigheters möjligheter att bekämpa handel och införsel från är små. Det finns skäl att se med stort allvar på det bristande engagemanget för att bekämpa narkotikahandeln från danska myndigheters sida. kan inte längre bara ses som en charmfull oas med intressant kultur och arkitektur. Det börjar alltmer bli en varböld, vars cyniska handel med narkotika drabbar ungdomar från olika europeiska länder hårt. Det danska ordförandeskapet ökar det moraliska trycket på danska staten att ta ansvar för den narkoktikahandel som sker i . Jag vill därför fråga socialministern om han avser att ta kontakt med sin danska kollega för att få tillstånd nya samtal om narkotikahandeln i .
fr · GP111405 · 2002-07-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1405 av () till socialminister om dövtolkar Det nuvarande systemet för fördelning av resurser för dövtolkar utgår från länens invånarantal. Därtill fördelas visst stöd till t.ex. på grund av lokaliseringen av dövskolor i detta landsting. Det har länge varit känt att stödet till dövtolktjänsten i län är alldeles för litet och inte kommer i närheten av att täcka behoven. Orsaken är unika kompetens på dövskoleområdet. Här finns skolverksamhet alltifrån förskola till universitetsnivå, vilket gör att många döva bor i kommunen. Det finns i län sex gånger fler dövtolkanvändare än snittet i riket. Resultatet av ett skevt fördelningssystem för tolktjänster blir att människor isoleras och stängs ute från vardagliga aktiviteter i livet. Regeringen måste se över systemet för fördelning av tolktjänster på ett sådant sätt att resurserna i stället kan fördelas efter det faktiska behov som finns i landets olika delar. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att se till att resurserna för dövtolktjänster fördelas efter det faktiska behov som finns och inte efter länens invånarantal?
fr · GP111406 · 2002-07-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1406 av () till utrikesminister om dödsstraff i Ekonomiskt har gjort stora framsteg , men de ekonomiska reformerna har inte följts av politisk liberalisering. Mänskliga rättigheter kränks alltjämt vardagligen av . Polisstaten finns fortfarande kvar och polisiär korruption är vardagsmat. Tortyr och misshandel används av statliga myndigheter. Siffror har publicerats vad gäller antalet dödsstraff i världen. De visar en oerhört allvarlig utveckling. Fler än 4700 människor avrättades i världen , vilket är mer än dubbelt så många som . Så många som tre fjärdedelar av avrättningarna 2001 verkställdes i och av . utdömdes över 4000 dödsstraff och hela 2468 stycken verkställdes. Det finns inga särskilda omständigheter som rättfärdigar agerande vad gäller dödsstraffanvändningen. Detta måste tydligt klargöras i politiska kontakter med ledning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern följande: Vad avser utrikesministern att vidta för åtgärder för att framföra syn på användningen av dödsstraff till politiska ledning?
fr · GP111407 · 2002-07-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1407 av () till näringsminister om tågtrafiken SJ:s problem med försenade och inställda tåg verkar nå nya höjder under sommarveckorna. Problemen förklaras med personal- och fordonsbrist, och trots att SJ känt till att dessa problem var i antågande har man inte kunnat lösa problemet inför semestern. För de resenärer som hänvisas till bussresor väntar ingen ekonomisk ersättning. Inte heller alla de pendelresenärer som får avdrag på lönen för upprepade förseningar till jobbet kompenseras. Vissa underbolag till SJ, exempelvis Tåg i (TiM), har även höjt priserna kraftigt. har kritiserat SJ:s normalvillkor för reseersättning. Man anser att de resandes möjligheter att få ersättning vid störningar är för små. Eftersom det på många ställen runtom i inte finns någon konkurrens inom tågtrafiken har konsumenterna inget annat val än att fortsätta resa med SJ, trots ständiga förseningar och obefintlig kompensation. En konkurrensutsättning skulle troligtvis kunna lösa många av ovanstående problem. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta så att SJ i större utsträckning konkurrensutsätts?
fr · GP111408 · 2002-07-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1408 av () till statsrådet om Regeringen presenterade i propositionen Utveckling och rättvisa @ en politik för storstaden sin nationella storstadspolitik. Här föreslogs att utvecklingsavtal skulle tecknas mellan staten och storstadskommunerna. omfattades således inte av denna verksamhet trots likartade problem. Kommunen kom därför in med en ansökan om att få påbörja en förhandling om ett lokalt avtal efter det att övriga förhandlingar var slutförda. I min kontakt med Storstadskansliet så sent som meddelar man att inte är föremål för någon sådan satsning och att deras ansökan lämnats utan åtgärd. I en interpellationsdebatt med statsrådet från vädjade () genom att säga: "ligger redan i vattnet. Det är bara att fortsätta simma, men behöver hjälp för att komma i land". Situationen i har inte förbättrats trots insatser inte minst från , näringsidkare, det lokala brottsförebyggande rådet, polisen, fastighetsägare, hyresgästförening m.fl. Kriminaliteten och höga kostnader för socialbidrag gör att ligger på en, inte så smickrande, mycket hög nivå. Rapporter som presenterats visar klart att mer insatser behövs. Polisen omdisponerar men tvingas då lägga andra viktiga uppgifter åt sidan. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stödja i dess arbete att minska brottslighet och utanförskap?
fr · GP111409 · 2002-07-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1409 av () till finansminister om moms och dansband Den 4@6 juli 2002 går av stapeln utanför . Det är en stor festival för medborgare intresserade av dansbandsmusik och 3000 personer från hela landet förväntas besöka festivalen. Det är roligt att det går så bra för festivalen, trots att förutsättningarna inte är så goda för densamma, eftersom mervärdesskattelagstiftningen ej är neutral inom underhållningsbranschen. Ekebos ägare måste erlägga moms för sin verksamhet. Dock får hans rörelse inte något stöd från staten. Däremot får Folkets hus och Folkets park det stödet, eftersom de räknas som ideella organisationer. I dessa hus och parker bedrivs också dansbandsunderhållning och dans. Det kan inte kallas konkurrens på lika villkor. Mot bakgrund av ovanstående skulle jag vilja ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta så att lika konkurrensförhållanden inom ovan nämnda bransch kan skapas?
fr · GP111410 · 2002-07-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:1410 av () till socialminister om parallellimporterade läkemedel Läkemedelskostnaderna är en stor utgiftspost och har ständigt ökat. Särskilt för landstingen är det viktigt att få kontroll över kostnaderna när de i allt högre grad kommer att få ta över ansvaret för läkemedelsnotan. Det finns säkert mer pengar att spara för förmånssystemet genom att underlätta för parallellimport. Regeringen anför i sin proposition om läkemedelsförmånerna m.m. (prop. 2001/02:63) följande vad gäller subventioneringen och prissättningen av parallellimporterade läkemedel. "Bedömningen rörande subventionering bör i allmänhet bli densamma som för det ursprungligt subventionerade läkemedlet förutsatt att priset inte överstiger det pris som godkänts för det av nämnden ursprungligt subventionerade läkemedlet." Den viktigaste frågan är dock hur detta kommer att utformas i praktiken. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till socialministern: Avser socialministern att vidta några åtgärder för att underlätta för parallellimportörer att få läkemedel prissatta?
fr · GP111411 · 2002-07-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:1411 av () till näringsminister om Posten AB:s kassatjänst Postens kassatjänst är viktig för privatpersoner och företag. Att kunna göra in- och utbetalningar är väsentligt för många. Det är en viktig förutsättning för att hela ska kunna leva. Posten har fått i uppdrag av att ansvara för en rikstäckande kassaservice. Till detta ändamål har tidigare anslagits men har det ökat till fr.o.m. . Ändå menade att det inte var tillräckligt för att täcka underskottet i verksamheten. Posten har också i samband med redovisningen av visat en förlust för kassatjänsten på . Det innebär att förlusten varit nästan dubbelt så stor utan den ersättning som beviljat. Det innebär ju i så fall att förlusten för kassatjänsten kan förväntas bli knappt 1 miljard ! Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är det redovisade resultatet för kassatjänsten inklusive den ersättning som avsatt på , dvs. , eller exklusive denna ersättning?
fr · GP111412 · 2002-07-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:1412 av () till socialminister om avgiftssystemet inom äldreomsorgen I socialutskottets betänkande 2001/02:SoU3 Avgifter inom äldre- och handikappomsorg skriver regeringen att man har för avsikt att ge i uppdrag att följa upp och utvärdera denna reform. Uppföljningen ska gälla såväl kommunernas taxesystem som den enskildes situation. Många vittnar om "luddig" lagstiftning, oklara tillämpningsföreskrifter och höjda avgifter för stora grupper i ett medelinkomstintervall. Reformen ska vara genomförd i kommunerna men redan nu kan vissa problem skönjas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: När ämnar socialministern be att redovisa ovan nämnda uppdrag?
fr · GP111413 · 2002-07-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:1413 av () till utrikesminister om hiv/aids i Spridningen av hiv är ett av de allvarligaste problem världen har att möta. Det har visat sig att spridningstakten sker mycket snabbt i . I fördubblas antal smittade . I har antalet hivsmittade ökat från tio personer till över 1500 personer. Denna ökning har ägt rum på bara . Främst sprider sig sjukdomen bland unga narkomaner. Det är svårt att få vård för narkotikamissbruk, eftersom missbrukare oftast ses som kriminella utan någon rätt till vård. Frivilligorganisationer är därför de som främst sköter vården av unga narkostikamissbrukare. Mot bakgrund av ovanstående och alla de nya fakta som har kommit om spridningen av hiv/aids i vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta inom ramen för svensk bistånds- och utrikespolitik för att hjälpa länder i att minska spridningen av hiv/aids?
fr · GP111414 · 2002-07-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:1414 av () till statsrådet om Hundskolan i Beklagligt nog sätts Hundskolan i i konkurs trots tidigare löften från regeringen om att rädda skolan. Försvaret lovade att komma med en beställning av hundar som skulle rädda skolan, men detta har inte gjorts. Verksamheten på skolan är mycket viktig liksom de kunskaper och erfarenheter som personalen på skolan har. För är verksamheten en stolthet och det har blivit en populär profil för kommunen. Det är mycket viktigt att skolan blir kvar i . har fått i uppdrag att utreda om det finns möjligheter till ett statligt ägande av hundskolan. Uppdraget ska redovisas . Jag är mycket bekymrad över vad som kommer att hända med hundskolan och dess anställda fram till dess! Vad avser ministern att göra för de 50 anställda på skolan för att deras anställning ska finnas kvar och även ?
fr · GP111415 · 2002-07-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:1415 av () till statsrådet om konkurrensen på hundskoleområdet I går, , meddelade regeringen via ett pressmeddelande att den beslutat att uppdra åt i att utreda möjligheterna till uppgörelse mellan staten och ägarna till det privatägda bolaget i om övertagande av verksamhet för fortsatt drift i . I pressmeddelandet meddelas att "regeringen bedömer mot bakgrund av hundskoleverksamhetens ekonomiska läge att ett statligt övertagande är det som bäst kan utveckla den framtida verksamheten på lång sikt och garantera en fortsatt drift i , säger statsrådet i i en kommentar". Regeringen beslutade också att Försvarsmakten särskilt ska gynna Hundskolan i . har regeringen ekonomiskt stött Hundskolan i . Agerandet är minst sagt häpnadsväckande. Genom att skattesubventionera viss privat verksamhet, att utan upphandling beordra försvaret att särskilt vända sig till en särskild anbudsgivare samt att meddela sin avsikt att socialisera hela verksamheten begår man övertramp på allt som har med fri konkurrens att göra. Det finns andra hundskolor som sysslar med liknande verksamheter som Hundskolan i . Regeringens agerande riskerar att leda till att dessa, av regeringen ej prioriterade, hundskolor går i konkurs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga följande: Vad avser ministern att göra för att det ska bli en rättvis konkurrenssituation på hundskoleområdet?
fr · GP111416 · 2002-07-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:1416 av () till försvarsminister om Hundskolan i informerade om bl.a. minhantering och minhundar. Hundskolan i hade tidigare talat om att deras verksamhet med utbildning av minhundar varit i farozonen på grund av ekonomiska problem. Försvarsministern sade vid informationen till att regeringen avser att beställa minhundar från . På min direkta fråga om storleken på beställningen fick jag svaret att det handlar om ca 35 hundar, vilket skulle innebära att verksamheten skulle vara tryggad i . Men visar det sig att försvaret inte har kommit in med den beställning av minhundar som försvarsministern utlovat. Av den anledningen går i konkurs . Min fråga till försvarsministern är: Vad hände med försvarsministerns löfte om att beställa minhundar från ?
fr · GP111417 · 2002-07-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:1417 av () till statsrådet om @ Barnens rätt i samhället @ är en viktig och nödvändig kanal för barn som behöver råd, stöd och vägledning. Att barn mår sämre än framgår av den ena rapporten efter den andra och på ser man detta tydligt genom att antalet samtal och e-mail till har ökat lavinartat. som man hos och andra barnrättsorganisationer ser behovet av uppbyggnad och personalförstärkning för att möta barns behov, ser man även hur de ekonomiska förutsättningarna för detta hindrar och försvårar. Olika typer av sponsorsavtal finns liksom donationer @ men det räcker inte. En möjlig väg är naturligtvis att regeringen omprövar sin tidigare negativa inställning vad gäller skattebefrielse av den summa som går till en godkänd hjälpinsats. Då dessa organisationers arbete med stor sannolikhet förebygger mycket av psykisk ohälsa i vårt land borde staten i en situation då dessa organisationer drabbas av ekonomisk kris känna ett visst ansvar för att verksamheterna kan fortgå. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att säkerställa att barn som söker hjälp genom en barnrättsorganisation, t.ex. , inte ska motas bort på grund av en ekonomiskt svår situation?
fr · GP111418 · 2002-07-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:1418 av () till finansminister om fastighetsskatten Regeringen har beslutat om direktiv för en kommitté som ska utreda fastighetsskatten, förmögenhetsskatten samt arvs- och gåvoskatten. De olika skattefrågorna ska dock behandlas olika. Fastighetsskatten ska utvärderas främst med sikte på småhus, och kan innebära en möjlighet till avsteg från nu gällande skatteregler. Enligt de nya direktiven skulle målet @ förmodligen till skillnad mot förr @ vara att göra regelsystemet både enkelt och rättvist samt ta särskild hänsyn till de fördelningspolitiska aspekterna. Fastighetsskatten har utretts otaliga gånger under åren 1990@2002. Frågan har även fått stort utrymme i andra sammanhang, bl.a. i kommittéberättelser och departementsstenciler. Med tanke på alla dessa utredningar är det kanske dags att fundera över lagstiftningens syfte. Bra lagar brukar inte behöva utvärderas om och om igen. Behövs egentligen ytterligare utredningar? Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att ge medborgarna klara besked om kommande eventuella fastighetsskatter?
fr · GP111419 · 2002-07-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1419 av () till statsrådet om sjöburna gränsgångare Hela tanken med och i än högre grad passfriheten i siktar till att medborgare i och inte minst nordbor ska kunna umgås utan byråkratiska svårigheter. Enligt rapporter i massmedierna är så utformat att i t.ex. svenska gästhamnar föreläggs kommunens ansvariga att föra avancerad kontroll över gästande båtar och dess passagerare. För många kommuner som besöks av ett stort antal båtar innebär det stora åtaganden i form av extra personal, utgifter och tung administration. Inte sällan rör det sig om små kommuner med begränsade resurser att göra en exceptionell extra insats. Då dessa åligganden knappast var kända för många kommunansvariga vore det angeläget att ministerrådet i tog och såg över denna del av gränsgångarkomplexet. Det vore angeläget att hitta en ordning som gör hela situationen hanterlig. Självfallet får inte en liberalisering innebära att reguljär kontroll som t.ex. polismyndigheten av andra skäl har att upprätthålla försummas. Med anledning av det anförda vill jag till samarbetsministern fråga: Avser statsrådet att inom Nordiska ministerrådets ram @ alternativt Europeiska unionen @ vidta åtgärder som undanröjer kostsamma och praktiska olägenheter som drabbar kommuner och myndigheter på sätt som inte förutsågs då tecknades?
fr · GP111420 · 2002-07-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1420 av () till utrikesminister om fängslad svensk Som socialliberal reagerar jag starkt när människor straffas för att de utnyttjar @ det som borde vara självklart @ sina demokratiska rättigheter eller verkar i demokratins tjänst. Det finns ett fall som gäller en svensk som hålls fängslad i för sitt arbete för demokrati. När jag ställde en muntlig fråga till utrikesministern om vilket stöd svenskar kan förvänta sig, hade inga tydliga insatser från svensk diplomatis sida gjorts. Vilka åtgärder har vidtagit för att säkra dennes rättssäkerhet och vilka resultat har man nått med dessa ansträngningar?
fr · GP111421 · 2002-07-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1421 av () till justitieminister om polisen i Polisbristen i län är svår. Antalet poliser har minskat från 488 till 442 . Länet har tappat 46 poliser på dessa år. Antalet civilanställda inom polisen har också minskat. På många håll finns inte polis att tillgå när brott begås. Länsdelar lämnas utan poliser i när polisen i glesbygd griper en person och måste köra miltals för att lämnas av den gripne på en nattöppen polisstation. är en av de kommuner i landet som tvingas lägga ut mest pengar per invånare på att hyra in vaktbolags tjänster. Problemet beror på att staten abdikerat från det fundamentala ansvaret för de här mindre orterna. "Vi är som ett i @ vi finns men ingen vill kännas vid oss." Så kommenterar det socialdemokratiska kommunalrådet polisbristen. Iaktagelsen att det finns alldeles för få poliser är riktig. Men ansvaret bär den socialdemokratiska regeringen som stängde polisskolan och skar ned polisens resurser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vad avser justitieministern att göra för att öka antalet poliser i och i län?
fr · GP111422 · 2002-07-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1422 av () till justitieminister om våld mot unga kvinnor har det uppmärksammats att en stor del unga kvinnor i s k patriarkaliska familjer lever under svåra förhållanden i . Svenska socialsekreterare kan på grund av svensk lagstiftning inte alltid agera för att hjälpa utsatta barn och ungdomar. Enligt socialtjänstlagen skall en utredning inledas om det finns skäl att misstänka att ett barn far illa. Enligt samma lag är socialsekreteraren alltid skyldig att underrätta barnets vårdnadshavare om att en utredning öppnats. Ett svårlöst dilemma uppstår dock för socialsekreteraren om det finns skäl att förmoda att barnets fysiska och psykiska hälsa äventyras av en vårdnadshavare. Ofta är det komplicerat att få grepp om allvaret i problemen och kunna göra adekvata bedömningar av t.ex. behov av skydd utan att låta öppna en utredning. En vårdnadshavare har rätt att ta del av utredningen men även journalanteckningar och annat material som förvaras i barnets akt. Ett barn som informeras om detta och som är utsatt för hot och våld av en vårdnadshavare blir därför ofta, av förklarliga skäl, mindre benägen att prata med personal. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Är ministern beredd att genomföra en översyn av regeln gällande informationsplikt till vårdnadshavare som befaras utsätta sitt barn för fysisk och psykisk ohälsa så att i undantagsfall med socialnämndens godkännande kan avstå att informera vårdnadshavarna?
fr · GP111423 · 2002-07-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1423 av () till utbildningsminister om avveckling av särskolan menar att "Särskolan som egen skolform bygger på ett förlegat institutionstänkande". Han vill därför avveckla särskolan. Barnen ska gå inom ramen för "en skola för alla". Argumentationen känns igen från när regeringen i strid med barn och föräldrar avvecklade specialskolan för bl.a. blinda och multihandikappade barn. Integration ses inte som en rättighet, utan som en skyldighet, för berörda barn. En kille i särskolan kommenterar integrationstanken så här: "Nej, inte tusan ville jag gå där. Det funkade inte, jag klarade inte av det. Det är skönt med en mindre skola. Jag behöver inte sträva efter att försöka vara någon jag inte är." Det skulle inte lösa några problem att avveckla en för många väl fungerade skolform. Det behövs fler alternativ, inte färre, för barn med särskilda behov och funktionshinder. Skolministern måste nu ge besked om särskolans framtid. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till skolministern: Avser utbildningsministern att avveckla särskolan som skolform?
fr · GP111424 · 2002-07-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1424 av () till utrikesminister om svenska medborgares rättigheter Alla som anser att individers mänskliga rättigheter inom det internationella systemet måste gå före staters "påstådda säkerhetsintresse" kan glädja sig. De tre svenskarna med somaliskt ursprung verkar kunna bli avförda från FN:s s.k. terroristlista. måste vi ta lärdom av regeringens handläggande av detta ärende. Tyvärr verkar det som om att de tre individerna i det nu aktuella fallet framför allt skyddades av enskilda advokaters idoga arbete medan den endast hänvisade till internationella överenskommelser man har gjort. Med hänvisning till de erfarenheter den gjort i det nu aktuella ärendet vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att på ett bättre sätt ta till vara svenska medborgares intressen och rättigheter ?