ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11306 · 2002-12-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:306 av () till utrikesminister om ett idrottens Globalt ansvar Initiativet Globalt ansvar syftar till att i ett konstruktivt samarbete mellan regeringen, företag och andra delar av samhället bidra till att främja mänskliga rättigheter och en bättre miljö och att motarbeta korruption. Jag välkomnar detta. Men det är angeläget att också idrottsrörelsen deltar i detta samarbete. Genom idrotten möts människor över nationsgränserna. De som utövar idrott eller på andra sätt verkar inom idrotten har genom kunskap och dialog goda möjligheter att bidra till att främja positiva utvecklingsprocesser, till exempel när det gäller mänskliga rättigheter och då inte minst kvinnors rättigheter. Regeringen bör ta initiativ till att ett idrottens Globalt ansvar etableras. Jag vill fråga utrikesministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att etablera ett idrottens Globalt ansvar.
fr · GQ11307 · 2002-12-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:307 av () till försvarsminister om helikopterstation En av försvarets huvuduppgifter är att ge stöd till det civila samhället. I samband med försvarspolitiska beslut uppmärksammades det utvecklingsarbete och det sektorsövergripande samarbete mellan försvaret, och där det angavs att ska bibehållas för bland annat behov längs den svenska . Sävebasen har varit hotad vid ett antal tillfällen och är nu hotad igen. Enligt en utredning inom Försvarsmakten ska basen läggas ned, vilket strider mot vad som är uttalat i senaste försvarsbeslut och även av förra försvarsministern så sent som . uttalade då klart att Försvarsmakten behöver Sävebasen . Min fråga till försvarsministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att tydliggöra att beslut om gäller?
fr · GQ11308 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:308 av () till statsrådet om proposition om ohälsan Enligt planerna skulle regeringen lägga en proposition till med förslag om åtgärder mot ohälsan. Det har framkommit att propositionen om åtgärder inom socialförsäkringsområdet för ökad hälsa i arbetslivet är försenad till . Det är liktydigt med sista möjliga dag för att propositionen ska kunna bli behandlad av vårriksdagen och åtgärderna träda i kraft , som tänkt. Enligt våra kontakter med departementet skulle förseningen bero på "regeringsombildningen". Det är förvånande, eftersom problemen med växande ohälsotal varit uppenbara länge och regeringen rimligen måste funderat över vad som måste göras. Eftersom tidsmässig marginal saknas efter den aviserade förseningen av propositionen oroas vi av att regeringen inte ska förmå återkomma till under detta riksdagsår. Det är därför angeläget att regeringen tydligt ger besked om huruvida en proposition om ohälsan alls kommer att komma under riksdagsåret. Kommer statsrådet att verka för att en proposition hinner behandlas under detta , det vill säga ?
fr · GQ11309 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:309 av () till statsrådet om förbud mot lakritspipor Socialdemokraterna, har röstat för ett initiativ i om att bland annat förbjuda livsmedel och leksaker som efterliknar tobaksvaror. Det innebär att kan få tillfälle att förbjuda lakritspipor för att på så sätt förhindra att barn börjar röka. Utan att förringa tobaksrökningens negativa hälsorisker vill jag fråga om statsrådet har för avsikt att verka för ett förbud mot lakritspipor i .
fr · GQ11310 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:310 av () till statsrådet om konkurrensfrågor inom flyget har godkänt en överenskommelse om hur ökade säkerhetskontroller ska finansieras. anser att flygbolag och flygplatser inte ska avkrävas de extra kostnader som uppstår. Ett förslag ska nu tas fram om en enhetlig finansiering inom EU. Detta för att slippa konkurrensstörningar mellan olika flygplatser och olika flygbolag. Den har dock givit vissa, om än oklara, signaler att det är passagerarna, flygbolagen och flygplatserna som ska betala den extra säkerhetskontrollen. Uppskattningar som gjorts talar om kostnader på @ som alltså ges som en ny pålaga till "flyget totalt". Detta också i då det talas om miljardstöd till SJ. Bland annat kan man se hot mot svenska mindre flygplatser om nya kostnader kommer. har många små flygplatser @ bland annat @ stora ekonomiska problem. Avser statsrådet att agera för att de svenska flygpassagerarna, flygplatserna och flygbolagen ska ta denna kostnad och att det sker en statlig finansiering av den nya kontrollen?
fr · GQ11311 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:311 av () till statsrådet om placering av barn utanför hemmet infördes i lag att närstående eller anhöriga såsom mor- och farföräldrar bör få bli delaktiga i frågan om barnets placering utanför hemmet. Lagen efterlevdes inte och därför ändrades lagtexten från "bör" till "skall". tyder mycket på att lagen fortsatt inte efterlevs, som tanken var. Enligt RRV 2002:6 har inte antalet barn placerade hos anhöriga ökat trots att lagen har funnits . Anledningarna till detta kan vara många men faktum kvarstår. Anhöriga och närståendes rätt att prövas när sociala myndigheter överväger att omhänderta ett barn sker . Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att lagen efterföljs?
fr · GQ11312 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:312 av () till jordbruksminister om torskfiskestopp Regeringen har aviserat ett ensidigt svenskt torskfiskestopp . Trots att den snabbutredning, som presenterade , visar att ett ensidigt svenskt torskfiskestopp kommer att få mycket liten effekt på torskbeståndet. undersökningsfartyg genomförde den 18@29 november den återkommande provtrålningen efter torsk i . "Det är den största mängd vi fångat under de här expeditionerna ", säger fiskeribiolog . Fångsterna ger en signal om att torsken har förökat sig bra och att mängden torsk i är tillbaka på en nivå som inte har uppmätts . De åtgärder som redan vidtagits i form av sommarstopp, minimimått, selekterande trålar och garn har givit ett positivt resultat. Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av resultaten från provfiske?
fr · GQ11313 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:313 av () till justitieminister om och polisiära uppgifter planerar att lägga ned sex av åtta sjöpolisenheter i landet. Sjöpolisenheterna i , , , , och läggs ned. Enheterna i och är de enda som blir kvar. Beslut i frågan tas . I har sjöpolisen en kust med 3300 öar om totalt att bevaka. Längs har vi heller inga väg- eller broförbindelser till och mellan öarna. Sjöpolisen fungerar således som skärgårdens närpolis. Hur ska skärgårdens befolkning kunna känna samma trygghet och vid behov få lika god polishjälp som fastlandsborna om sjöpolisen i stora delar av landet avskaffas? Hur ställer sig regeringen till en sådan utveckling? Tankar finns att ska överta sjöpolisens uppgifter. Därför vill jag fråga ministern om han tänker verka för att personal ska ges polisiära befogenheter fullt ut vid brott.
fr · GQ11314 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:314 av () till försvarsminister om brandvarnare i varje hushåll ökade antalet döda i bränder med . Det är en kraftig ökning mot året innan. ser det ut som siffrorna kan bli ännu värre, 77 personer dog i bränder , vilket är fler än . Av dödsbränderna i bostäder inträffade sju av tio i hem utan fungerande brandvarnare. Man kan tydligt se att äldre och socialt utsatta människor är särskilt drabbade. Jag vet att en del kommuner tar detta problem på allvar och själva inför obligatorisk brandvarnare. Trots detta struntar 13 av landets 20 största kommuner i att kräva brandvarnare i alla bostäder. tolkning är att kommunerna enligt 41§ räddningstjänstlagen numera kan kräva en brandvarnare i varje bostad. Vissa fastighetsägare har dock vägrat och därför överklagat till länsrätten, som ansåg att kommunen inte kunde ställa generella krav. Min uppfattning är därför att det måste bli en nationell lagstiftning om obligatorisk brandvarnare i varje hushåll om vi ska få ned antalet bränder . Med detta som bakgrund önskar jag fråga om ministern avser att verka för lagstiftning om brandvarnare i alla hushåll.
fr · GQ11315 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:315 av () till statsrådet om bilstöd Rörelsehindrade personer har under vissa förutsättningar rätt till ett statligt bilstöd och till det ett anpassningsbidrag. Rätten till stöden beslutas av socialförsäkringsnämnden och betalas sedan ut av direkt till billeverantören och till den verkstad som gjort anpassningen av bilen. Ramen för hur mycket som kan betalas ut i bilstöd och anpassningsbidrag bestäms i regeringens budgetproposition. När pengarna tar slut slår ett stopp till som innebär att försäkringskassorna stryper utbetalningarna. Tanken är att budgeten för stöden ska räcka . Så har det emellertid inte varit . Detta har fått konsekvensen att de som får beviljade bilstöd inte kan räkna med att kunna få sin anpassade bil förrän på kommande års budget, vilken då blir intecknad . En annan konsekvens av rådande system är också att ett antal som fått stödet beviljat har hunnit lämna in sin bil för anpassning innan stoppet slår till. När sedan bilverkstaden kräver betalt finns det inga pengar kvar att betala med. Bilverkstäder som skaffat sig den specialkompetens som krävs för handikappanpassning riskerar då att slås ut. Inom branschen är detta ett stort problem. Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att komma till rätta med problemen kring bilstödet och handikappanpassningen?
fr · GQ11316 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:316 av () till statsrådet om rehabilitering av psykiskt långtidssjuka De psykiskt sjuka behöver ofta för att förändra sin situation och de behöver behandlas med metoder som är anpassade till deras handikapp, och det är dessa som då inte ryms inom normer. Medel för rehabilitering av psykiskt långtidssjuka kan då inte användas utan skickas tillbaka. När psykädel genomfördes så fördes medel över till kommuner och landsting för att de skulle svara för rehabilitering av psykiskt långtidssjuka. Detta fick inte det resultat som förväntades. Uppdraget fördes över till för att de skulle ansvara för rehabiliteringen av de psykiskt långtidssjukskrivna. De centrala regler för rehabilitering som gäller för passar inte in på rehabilitering av psykiskt sjuka. I bedrivs klubbhus enligt Fountainhousemodellen som arbeter med rehabilitering av psykiskt långtidssjuka. Ett av de mindre klubbhusen har under detta år, 2002, med sina ca 50 medlemmar lyckats med att brutit upp från sjukbidrag eller förtidspension för att gå över till hel- eller deltidsanställning, en person har gått över till heltidsstudier och ytterligare fyra personer har arbetsträning eller övergångsarbete. Detta är ett fantastiskt resultat och detta gäller då bara ett Fountainhouse. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att psykiskt långtidssjukskrivna ska få rehabilitering enligt Fountainhousemodellen?
fr · GQ11317 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:317 av () till statsrådet om fetalt alkoholsyndrom och LSS Enligt uppgift föds det mellan 100 och 200 barn med skador orsakade av moderns alkoholmissbruk under graviditeten. Ett mindre antal av dessa får diagnosen FAS, fetalt alkoholsyndrom, som innebär tillväxthämning, missbildningar och hjärnskador. FAS innebär livslånga och ofta dolda funktionshinder för individen. Den mänskliga tragedin bakom sifforna är stor. I vissa kommuner anser man att diagnosen FAS ger rätt till inskrivning i LSS. Man får alltså stöd och service genom kommunens försorg, vilket i praktiken ofta innebär möjlighet till kontaktperson. I andra kommuner ger samma diagnos inte rätt till inskrivning i LSS. Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av kommuners olika hantering vad gäller rätten till LSS för människor med diagnosen FAS?
fr · GQ11318 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:318 av () till kulturminister om arkivverksamheten i har en betydande del av det regionala utvecklingsarbetet i ägnats åt arkivområdet. Speciellt i länets inland har verksamheter inrättats. Med modern informationsteknik har man kunnat förbättra möjligheterna att bevara och tillgängliggöra arkivinformation till en bred publik. Länets arkivsatsning tillgodoser en mängd samhällsintressen med information, till exempel forskning, utbildning, kultur. Arkivverksamheten, med ca 150 anställda, erbjuder oerhört värdefulla arbetstillfällen i , som förlorat arbetstillfällen. Med tanke på det stora antalet arbetstillfällen som länet förlorade i samband med försvarsnedläggningen i , så är det extra viktigt att vi får hjälp av regeringen att bevara dessa arbetstillfällen i länet. I den arkivutredning som presenterats finns förslag om att en forsknings- och utvecklingsenhet bör förläggas till och att ska vara huvudman för föremålsvården. Att plocka bort arbetstillfällen från ett drabbat område och placera dem i ett annat område, som också har problem med arbetstillfällen, kan inte vara rätt politik. Min förhoppning är att kulturministern värnar om den arkivverksamhet som redan har starka rötter i . Min fråga till kulturministern: Vad avser kulturministern att vidta för åtgärder för att rädda arkivverksamheten kvar i ?
fr · GQ11319 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:319 av () till jordbruksminister om vallersättning till lantbrukarna Genom ett utbyggt miljöprogram inom EU så kunde införa en vallersättning till bönder 1997. har dock under utnyttjan den möjligheten och genom att vi får en mindre ram så kommer vi att tappa dessa medel 2003. När vallersättningen försvinner så slår det särskilt hårt mot norra och , eftersom är den dominerande produktionen. Vår mat betalas på två sätt; dels genom det vi konsumenter betalar i butiken, dels via skattsedeln i form av generella ersättningar till bonden. En sådan ersättning är vallersättningen. Om den försvinner får det negativa konsekvenser för bonden. En annan förlorare är det öppna landskapet, eftersom stödet också varit ett stöd för att hålla landskapet öppet. Som följd kommer jordbruksproduktionen att försvinna och landskapet förbuskas och förfulas. Det går också ut över livsmedelsindustrin. Om jordbruk försvinner på grund av svag lönsamhet så kommer det att innebära att arbetstillfällen i den lokala livsmedelsindustrin försvinner. Min fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd att vidta för att återinföra vallersättning till lantbrukare?
fr · GQ11320 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:320 av () till utrikesminister om dödshot mot tibetaner i De två tibetanerna Lobsang Dhondup och Tenzin Deleg Rinpoche anklagas för att ha varit inblandade i ett bombattentat utfört i den kinesiska staden . Lobsang Dhondup dömdes av domstolen i , , till omedelbar avrättning, medan Tenzin Deleg Rinpoche dömdes till döden med anstånd innan verkställande av straffet. Enligt rapporter från bland andra organisationen in finns det många oklarheter kring rättegången och domarna som avkunnades. Då Tenzin Deleg Rinpoche är en mycket inflytelserik lama, som de kinesiska myndigheterna tidigare motarbetat, finns misstankar om politiska syften bakom domarna. Inga bevis har presenterats och mycket tyder på att Lobsang Dhondup och Tenzin Deleg Rinpoche inte fått rättvisa rättegångar. Med anledning av hotet mot de två tibetanerna vill jag fråga utrikesministern: Vad avser ministern att göra för att få att ompröva dödsdomarna som beskrivits ovan?
fr · GQ11321 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:321 av () till utrikesminister om könsstympning Könsstympning drabbar unga flickor och kvinnor. Äldre kvinnor kan, genom stort socialt tryck, även senare i livet komma att könsstympas. Men i det internationella arbetet mot könsstympning förtigs att även döda kvinnor könsstympas i en del länder. Det är kvinnor som tillhör en folkgrupp som generellt utför könsstympning på flickor och kvinnor men om den avlidna kvinnan undgått detta övergrepp under sin levnad så utförs det efter hennes död. Då ska, enligt uppgifter, den döda kroppen utsättas för likskändning genom att övergreppet sker efter det att kvinnan avlidit. Även döda kvinnors kroppar måste få skydd mot könsstympning. Min fråga är om regeringen vidtagit eller avser att vidta någon åtgärd för att skydda döda kvinnor från könsstympning.
fr · GQ11322 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:322 av () till utbildningsminister om nyrekrytering av kvinnliga professorer För att öka jämställdheten inom vetenskap och forskning har regeringen krävt att av nyrekryterade professorer under perioden 2001@2004 ska vara kvinnor. Det är en bra målsättning, åtminstone till att börja med. Men hur ser det ut i praktiken? Jobbar institutionerna aktivt för att klara detta? Om man tittar på till exempel så kommer de att ha stora svårigheter att klara denna målsättning. har endast en kvinna utnämnts till en professur, har tolv män utnämnts. är det en lägre andel kvinnor än vad det varit på KI. Detta är ett djupt oroande exempel. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern att göra för att institutionerna ska leva upp till målsättningen?
fr · GQ11323 · 2002-12-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:323 av () till miljöminister om stammen av vildsvin Antalet vildsvin har ökat mycket kraftigt i , inte minst i mitt eget hemlän . En fortsatt kraftig ökning väntas ske. Vildsvinet är ett naturligt inslag i vår fauna och därför är det glädjande att det åter etablerar sig och att vi får en livskraftig stam. Men det är nu uppenbart att den börjar bli för stor. Bland andra lantbrukare åsamkas stora skador av djurens framfart. De är också en trafikfara. Det är ofrånkomligt att vi, naturligtvis inom vida ramar, måste diskutera hur stora viltstammar vi ska ha och de konflikter som kan uppstå med exempelvis jordbruket eller skogsägare. Vi gör det när det gäller bland annat varg och björn. Vi har lagt fast en politik som innebär att det behövs riktlinjer för hur stor rovdjursstammen ska vara mot bakgrund av de problem rovdjuren anses orsaka för människan. Då borde rimligtvis samma resonemang gälla vildsvin när vi nu kan konstatera att stammen ökar kraftigt. Eller ska vi låta naturen själv reglera antalet? Jag vill fråga miljöministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta med anledning av den kraftigt ökande stammen av vildsvin.
fr · GQ11324 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:324 av () till statsrådet om /E22 /E22 på vägsträckningen Vellinge@Trelleborg är ännu inte utbyggd som motorväg och mycket olycksdrabbad. Ännu har inga tidsplaner kunnat redovisas när denna utbyggnad kan komma tillstånd. svarar näringsministern att ärendet bereds inom . Enligt tidningsuppgifter i den 13november 2002 framkom att vägsträckningen förhoppningsvis kan vara utbyggd . Detta är som jag ser ytterligare en förskjutning i tidsplanen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att förverkliga projektet under innevarande mandatperiod?
fr · GQ11325 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:325 av () till jordbruksminister om torskfisketstoppet i Frågan om ett ensidigt svenskt torskfiskestopp har pågått . Vi får ständigt motstridig information om huruvida detta de facto skulle ha en märkbar effekt för torskbeståndet framför allt i . De fiskare som jag har pratat med är ofta villiga att gå mycket långt för att skydda torsken. Det är inte konstigt, då en god tillgång på torsk naturligtvis är en långsiktig överlevnadsstrategi för fisket. är man inte villig att offras i rena symbolhandlingar och många sällar sig till skaran som är tveksamma till att ett ensidigt svenskt torskfiskestopp är nödvändigt eller effektivt. vittnar personal om rekordmycket torsk i efter den senaste expeditionen med forskningsfartyget . Detta tyder på mycket god tillgång på torsk i de årsklasser som är färdiga att tas upp . som deltagit i undersökningen och arbetar vid i är mycket kritisk till beslutet om ett ensidigt svenskt torskfiskestopp, som planeras träda i kraft . Det känns underligt att det finns en sådan diskrepans mellan den politik som regeringen för och de rekommendationer som ges av de experter som finns på den myndighet som regeringen själv tillsatt att sköta fiskerifrågorna. Det kan ju dock vara så att uttalandet bygger på just den nya information som erhållits från de nya undersökningarna. Därför är min fråga om jordbruksministern, med de nya resultaten kring mängden torsk i i åtanke, avser att vidta några åtgärder angående torskfiskestoppet och följa de rekommendationer som framför.
fr · GQ11326 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:326 av () till statsrådet om tvångsisolering enligt smittskyddslagen presenterade den parlamentariskt sammansatta sitt betänkande (SOU 1999:51). Kommittén föreslog enhälligt en rad åtgärder för att stärka den enskildes rättssäkerhet på smittskyddsområdet. Bland annat ansåg kommittén att tvångsisolering (isolering oberoende av samtycke) enligt smittskyddslagen skulle få ske under högst två perioder . Enligt dagens regelverk kan tvångsisolering i princip pågå , något som enligt kommittén kan strida mot art. 5 om rätten till personlig frihet och art. 8 om rätten till skydd för privat- och familjeliv med mera. De svenska reglerna om tvångsisolering medförde också att , som enda land, avstod från att ställa sig bakom rekommendation R89 (14) från som uttryckligen tar avstånd från all tvångsisolering på grund av hivinfektion. Enligt uppgifter överväger regeringen nu att frångå kommitténs enhälliga förslag och i den starkt försenade propositionen om smittskyddet föreslå att dagens möjlighet till isolering kvarstår. Mot bakgrund av detta vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den planerade reformen av smittskyddslagstiftningen sätter en yttersta tidsgräns för hur lång den sammanlagda isoleringstiden kan bli?
fr · GQ11327 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:327 av () till statsrådet om utredning om författningsdomstol beslöt (prot. 2000/01:75) på förslag (bet. 2000/01:KU11) att regeringen skulle ges i uppdrag att låta utreda den så kallade lagprövningsrätten @ den rätt som medger prövning av lagars förenlighet med grundlagarna. Utredningen borde enligt utskottet "omfatta frågan på vilket sätt en förstärkt lagprövning bör kunna utövas. Detta bör till exempel kunna innefatta överväganden kring Lagrådets ställning och frågan om behovet av en speciell författningsdomstol eller om prövning bör ske inom det vanliga domstolsväsendet." Året därpå upprepade (bet. 2001/02:KU13) sin begäran om en utredning: "Utskottet anser alltjämt att det finns ett behov av att de frågor som berördes i utskottets tillkännagivande till regeringen under föregående blir föremål för utredning. Enligt utskottets mening är det angeläget att åtgärder vidtas så att ett utredningsarbete möjligt kan inledas. Utskottet förutsätter att så sker." följde utskottets förslag (prot. 2001/02:78). , efter det första riksdagsbeslutet, har regeringen ännu inte tillsatt någon utredning om lagprövningsrätten. Mot bakgrund av vad som ovan anförts vill jag således fråga statsrådet: När avser statsrådet att, i enlighet med beslut, tillsätta en utredning om lagprövningsrätten, inkluderande bland annat en prövning av om en författningsdomstol bör införas?