ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111379 · 2002-06-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:1379 av () till statsrådet om arbetsgivaransvar för sjukförsäkringen Det kraftigt ökade antalet långtidssjukskrivna tillhör de närmaste årens största utmaningar. Jag ser med tillfredsställelse på regeringens vilja att genom insatser inom olika områden ta sig an uppgiften att minska sjuktalen radikalt. Också lokalt och regionalt förbereds omfattande insatser. Den allvarliga situationen leder dock lätt till villospår. Ett är förslaget om ytterligare en karensdag, som marknadsförs av de båda högerpartierna. Ett annat är förslaget om 60 dagars arbetsgivaransvar för sjukskrivningar. Jag har mött ett stort antal småföretagare i län, som är allvarligt oroade för effekterna för deras företag om 60-dagarsregeln genomförs. Regeln skulle skapa osäkerhet för företgare, som är djupt engagerade i varje enskild anställd och svåra relationer mellan arbetsgivare och anställda. Man är i likhet med många fackligt engagerade oroade för att en 60-dagarsregel skulle göra det ännu svårare för den, som inte är fullt frisk att få jobb på dagens arbetsmarknad. beslut i samband med budgetsaneringen om fyra veckors arbetsgivaransvar blev inte någon framgång. Utredningsförslaget känns därför mer som "ett skott från höften" av en ambitiös utredare än som ett effektivt medel för att minska långtidssjukskrivningarna. Jag vill därför fråga statsrådet om hon avser att verka för andra åtgärder för att minska sjuktalen än att genomföra förslaget om en 60-dagarsregel.
fr · GP111380 · 2002-06-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1380 av () till jordbruksminister om fjällnära jordbruk Antalet jordbruksföretag har minskat i . Minskningen har varit särskilt tydlig i fjällkommunerna. Detta får självfallet mycket negativa konsekvenser vad gäller sysselsättning samt förlorade natur- och kulturvärden. För att möta den negativa utvecklingen tog 1997 beslut om att inrätta en särskild fjällmiljöersättning som kompensation för de merkostnader dessa lantbruk har på grund av långa avstånd till marker och kallt klimat. Beslutet grundade sig på jordbruksutskottets betänkande 1997/98:JOU01. beslut har dock inte genomförts. Vid förfrågningar i har i stället hänvisats till att jordbruket i fjällnära områden ska gynnas genom satsningar inom Mål 1. En utredning som LRF gjort har visat att det är i stort sett omöjligt att via Mål 1 prioritera jordbruket i fjällnära områden. Samråd kring utredningens resultat hölls även med lantbruksfunktion samt med riksdagsledamöter från länet. För att jordbruket i dessa områden ska ha en chans att överleva krävs att snabbt genomför sitt beslut om en särskild ersättning. När avser statsrådet att följa beslut och presentera hur de särskilda reglerna riktade till det fjällnära jordbruket ska utformas?
fr · GP111381 · 2002-06-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1381 av () till socialminister om information om barnmigrän Migrän är en folksjukdom. Barn och ungdomar med migrän är en grupp som lätt hamnar i skymundan. Huvudvärk är, enligt forskare, ett av de vanligaste hälsoproblemen gällande barn och tonåringar . De forskningsrapporter som finns visar att av skolbarn i åldern 7@15 år har huvudvärk . lider av den svårare formen, migrän. Detta innebär att det finns flera barn och ungdomar med svåra besvär på varje skola. Många barn med migrän har svårt att få förståelse för sin sjukdom och lider i det tysta. I skolan riskerar de att bli missförstådda eller mobbade på grund av sin återkommande huvudvärk, då de måste avbryta skoldagen för att gå hem och lägga sig. Även lärare anklagar barnen för att skolka. Det finns insatser att göra i skolan avseende ventilation, belysning och användandet av avslappningsövningar. Det är dags att samhället tar ansvar för dessa barn som av kallas "barn med dolda funktionshinder". Viktigast är att allmänheten och i synnerhet skolpersonal får relevant information om dessa barns situation och hur man kan förebygga besvären. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad avser socialministern att göra för att öka kunskapen om barn med migrän bland anställda i skolorna?
fr · GP111382 · 2002-06-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1382 av () till miljöminister om EG-direktiv om förpackningar EG-direktiv /62/EG om förpackningar och förpackningsavfall revideras . Det nya direktivet avses gälla . Kommissionen arbetar i denna revidering främst med minimimål. De föreslagna målen är lågt satta med svenska mått mätt, eftersom samtliga mål enligt förslaget redan är uppfyllda här. menar, att de kvantitativa återvinningsmålen måste utformas så att målet att förebygga eller minska alla negativa miljökonsekvenser av förpackningar och förpackningsavfall nås. menar också att man bör uppnå konkurrensneutralitet mellan materialslagen. Därför bör frågan om utbytbarhet av förpackningsmaterial diskuteras, t.ex. glas mot metall, papper mot plast, vid denna revision. Plast kommer dock att finnas kvar i kretsloppet och måste därför tas till vara på ett riktigt sätt. De miljömål som har antagits av innebär bl.a. att oljebaserade produkter bör undvikas. Stick i stäv med dessa mål har två av våra största dagligvarukedjor gått över från wellpapps- till ett plastbackssystem på grossistnivå. I samband med detta frågade jag biträdande miljöminister om hon tänkte ta upp detta i dialogen Framtida handel, med tanke på de beslutade miljömålen. Ministern svarade att hon inte avsåg att göra det. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att miljömålen nås även beträffande förpackningar och förpackningsavfall?
fr · GP111383 · 2002-06-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1383 av () till finansminister om utförsåkning och moms Under allmänna frågestund frågade jag idrottsminister när regeringen tänker ta bort den ryggsäck som den höga momsen på skidliftar utgör för den svenska vinterturismen. Statsrådet berättade då att regeringen uppvaktats av branschen och att regeringen därför skulle göra en översyn och titta på "hur det kan komma sig att man inte har sett slalom som en idrott utan har betraktat slalom som en del av kollektivtrafiken". Idrottsministern avslutade med att utlova att regeringen efter denna översyn skulle vara beredd "att fatta beslut utan att dra frågan i långbänk". Det har gått närmare sedan idrottsministern, i , utlovade en översyn av momsreglerna för skidliftar och det vore därför intressant att ta del av resultatet av denna översyn. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Avser finansministern att vidta några åtgärder för att tillse att skidåkning får samma momssats som annan idrott?
fr · GP111384 · 2002-06-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1384 av () till utbildningsminister om barnmigrän och forskning Migrän är en folksjukdom. Migrän och annan svår huvudvärk är ett dolt funktionshinder som är alltför okänt. Ca 1 miljon svenskar lider av migrän. En bortglömd handikappgrupp är barn och ungdomar med den svårare formen av huvudvärk, migrän. Huvudvärk är, enligt forskare, ett av de vanligaste hälsoproblemen gällande barn och tonåringar . Trots detta finns mycket ringa forskning på området. tillsammans med i är dock föregångare med några studier. De har visat att av barn i skolåldern lider av migrän. Det vore värdefullt om staten kunde öka forskningen på detta område då alltfler barn och ungdomar drabbas av huvudvärk. Barns migrän är annorlunda, jämfört med vuxnas, eftersom de tillfrisknar snabbare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Vad avser utbildningsministern att göra för att öka resurserna till forskning avseende barnmigrän?
fr · GP111385 · 2002-06-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1385 av () till försvarsminister om försäljning av försvarsmateriel Hemvärnet behövs vid samhällsinsatser av varierande slag. Hemvärnet har behov att modernisera sin materiel för att behålla sin personal och kunna arbeta på ett bra och effektivt sätt. Exempel på materielbehov kan nämnas; terränggående fordon, sjukvårdsmateriel, modern sambandsteknik, bandvagnkok, förläggningmateriel m.m. I tider av nedläggning av förband runt om i torde materielöverskottet kunna möjliggöra modernisering av hemvärnet i stället för att utförsäljning och destruktion av materiel genomförs. Vad avser statsrådet att göra för att försvarsmateriel inte säljs ut eller förstörs, som hemvärnet är i behov av samma typ av materiel?
fr · GP111386 · 2002-06-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1386 av () till försvarsminister om Helikopterstation En av försvarets fyra huvuduppgifter är att ge stöd till det civila samhället. Vid information som givits vid visar försvarets aktuella utredningar att man är beredd att överlämna ansvaret till Nato-länderna respektive när det gäller vid den svenska . I samband med försvarspolitiska beslut uppmärksammades det utvecklingsarbete och det sektorsövergripande samarbete som genomförts mellan försvaret, och när det angavs att ska bibehållas för bl.a. behov längs den svenska . Min fråga till försvarsminister : Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att tydliggöra att beslut om gäller?
fr · GP111387 · 2002-06-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1387 av Per () till socialminister om benskörhet Benskörhet/osteoporos är en av våra vanligaste folksjukdomar. Med flest höftfrakturer i världen och flest kotfrakturer inom EU intar en topposition i den internationella statistiken. inträffar ca 70000 frakturer på grund av benskörhet i vårt land. Så mycket som varannan kvinna och var fjärde man befinner sig i riskzonen. Trots detta har vi alltför dåliga möjligheter att diagnosticera sjukdomen. Faktiskt de sämsta inom EU. Rapporten in Union: A Call for Action, publicerad , redovisar t.ex. att har väsentligt sämre tekniska möjligheter @ knappt en femtedel @ att mäta benskörhet än , som antalet osteoporosrelaterade frakturer är så högt hos oss. Kunskapen om sjukdomen ökar och nya effektiva behandlingsformer utvecklas men huvuddelen av de drabbade i får varken diagnos eller medicinsk behandling. En anledning till detta är att enkla lösningar som mer motion, minskat alkoholintag och allmänt sunt leverne är det allmännas svar på denna sjukdom. Men det fungerar inte för dem som redan är sjuka. Med hänvisning till det anförda frågar jag: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra sjukvårdens möjligheter att diagnosticera och behandla osteoporos?
fr · GP111388 · 2002-06-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1388 av () till socialminister om tillsynen av psykologarbete har på regeringens uppdrag utrett frågan om det finns ett behov av en samlad tillsynslagstiftning avseende allt eller visst psykologarbete, även sådant som inte definieras som hälso- och sjukvårdsuppgifter. har , och likaledes på regeringens uppdrag, utrett behovet av att förbehålla yrkesutövare som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen rätten att behandla vissa allvarliga psykiska störningar eller använda vissa psykologiska metoder. Bakgrunden till regeringsuppdraget var dels motioner i , dels socialutskottets betänkande Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (1997/98:SoU22) med en begäran om att frågorna bör utredas och att regeringen bör återkomma till med en redovisning. utredning Redovisning av uppdraget att utreda vissa frågor rörande psykologisk och psykoterapeutisk verksamhet (Dnr 00-14006/99) överlämnades till regeringen . föreslår inga förändringar i förhållande till den nuvarande lagstiftningen. Under utredningsarbetet har en regelbunden kontakt hållits mellan och företrädare för . Ömsesidigt har därvid konstaterats att ej är den myndighet som är mest lämpad att utreda frågan om en tillsynslagstiftning som ska gälla även utanför hälso- och sjukvårdens område, eftersom kompetensområde är begränsat till just hälso- och sjukvårdens område. Vidare framhåller i utredningen att uppdraget att utreda behovet av att förbehålla yrkesutövare som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen rätten att behandla vissa allvarliga psykiska störningar eller använda psykologiska metoder är ett så stort uppdrag att ett betydligt större underlag behövs än det som kunnat insamlas inom ramen för utredningen. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att en ingående utredning av de två frågor som ställts av , och som ytterst avser medborgares skydd, kommer till stånd?
fr · GP111389 · 2002-06-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1389 av () till statsrådet om kommunala bostadsbolag Regeringen föreslog i propositionen (prop. 2001/02:58) nya former av statligt stöd till kommunala bostadsföretag. Regeringen har inte själv redovisat någon granskning av stödets förenlighet med EG-rätten. Fastighetsägarna har därför låtit advokatfirman i analysera stödet utifrån ett EG-rättsligt perspektiv. Resultatet av denna utredning är bl.a. följande: 1. Ett genomförande av propositionens förslag skulle utgöra statsstöd i EG-rättens mening. Den skulle därmed vara skyldig att notifiera kommissionen. skulle icke ha rätt att effektuera stödet med mindre än att kommissionen så medgav. Ett medgivande från kommissionen om undantag från statsstödsreglerna är inte sannolikt, eftersom inga av de särskilda skäl föreligger som kan berättiga till ett sådant undantag. Propositionens förslag kan inte heller anses falla utanför tillämpningsområdet för EG-rättens statsstödsregler på den grunden att den avser tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Mycket talar därmed för att regeringens stöd till kommunala bostadsbolag strider mot EG-rätten. Frågan avses därför aktualiseras hos kommissionen. Statsrådet säger att utredningen har fel, men utredningen får stöd av , professor i EG-rätt på . Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder med anledning av denna utredning om stödet till kommunala bostadsbolag?
fr · GP111390 · 2002-06-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1390 av () till justitieminister om brott med rasistiska och andra diskriminerande förtecken Under perioden 1997@2000 har antalet anmälda hatbrott mer än fördubblats, till 4284. Ökningen avser så gott som alla brottstyper: skadegörelse, hets mot folkgrupp, olaga hot, misshandel m.m. av anmälningarna ledde dock till åtal. Enligt lagen ska straffvärdet höjas för gärningar som syftar till att kränka människor på grund av deras hudfärg, sexuella läggning etc. Detta har åklagare endast åberopat i vart sjunde fall, då paragrafen kunnat användas. Bestämmelserna om straffskärpning fungerar således inte. Kunskapen om lagstiftningens möjligheter har inte nått ut. Polisen, åklagare och domstolar måste få bättre kunskaper om hatbrott. Dagens lagstiftning används inte som det är tänkt, då rättsväsendet inte utnyttjar möjligheterna att komma åt hatbrotten. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att sprida kunskap om den nya lagstiftningen och därmed effektivisera insatserna mot dessa brott?
fr · GP111391 · 2002-06-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1391 av () till justitieminister om häktet i Problemet vid häktet i kvarstår. visar det sig att beläggningssituationen vid landets häkten är besvärande. Värst är läget vid häktet i . För maj visas nu fram en beläggning på . Det är en helt otillfredsställande siffra. Det här gör att man vid häktet i tvingas "utlokalisera" häktade till bl.a. polishuset i . I cellerna i får nu häktade förvaras @ trots att cellerna inte är avsedda för häktade personer. finns häktade @ som borde vara placerade i @ utspridda från i norr till i söder. Helst måste det göras något åt situationen vid häktet i och har påtalats att det borde till ett nybygge. En mindre utbyggnad är planerad, men den kommer inte att täcka behovet. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidtaga för att förbättra situationen vid häktet i ?
fr · GP111392 · 2002-06-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1392 av () till justitieminister om gemensam vårdnad infördes en ny vårdnadslag som gav domstolarna möjlighet att mot ena förälderns vilja döma till gemensam vårdnad. I propositionen anförde regeringen att övergrepp inom familjen inte alltid bör utesluta gemensam vårdnad. Uttryckt på ett annat sätt innebär detta uttalande att "lite stryk ska kvinnor få tåla". När propositionen behandlades i lagutskottet tog ett enigt utskott avstånd från denna regeringens formulering. Utskottet poängterade att om den ena föräldern utsätter en familjemedlem för våld, trakasserier eller annan kränkande behandling, bör gemensam vårdnad vara utesluten. Det har dock kommit till min kännedom att domstolarna påtvingar kvinnor gemensam vårdnad, även i de fall där mannen misshandlat kvinnan och barnen. Detta påtalades även i en artikel i . Gemensam vårdnad är i ljuset av dessa tvistiga fall en könsfråga, som kräver ett stort mått av kunskap för det slag av problem som dessa mål innefattar. Jag vill därför ställa följande fråga till justitieminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att domstolarna inte ska förordna om gemensam vårdnad mot den ena förälderns bestridande om det förekommit misshandel eller hot i familjen?
fr · GP111393 · 2002-06-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1393 av () till näringsminister om Telias pensionspengar Vid ombildandet av till fick befintlig personal som gick över till det nya bolaget behålla sin rätt till pension vid . Kravet var att man var fast anställd i . Den intjänade pensionen stannade kvar i Telias pensionsfond. när personal blir avskedad från försvinner den individuella kopplingen till pensionspengarna som fanns i övergångsavtalet. Personalen måste sluta som behåller deras pensionspengar. Även rätten att gå i pension vid försvinner. Jag vill därför ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att personer som har koppling till ska få rätt till sina pensionspengar?
fr · GP111394 · 2002-06-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1394 av () till näringsminister om väntetiden för körkort En viktig del i ungdomars möjligheter till arbete är att inneha körkort. I massmedierna har konstaterats att köerna är långa. Aspiranterna får först vänta på besked om en uppkörningsdag som ofta ligger fram i tiden. Detta ökar kostnaderna för att inte tala om ungdomarnas frustration över att offentliga samhälleliga instanser klarar sitt uppdrag så dåligt. I interpellationsdebatter med näringsministern har jag aktualiserat dessa frågor och det utlovades då @ sedan @ att svårigheterna att ta körkort skulle elimineras. Trots detta synes situationen närmast ha förvärrats. Jag vill med anledning av det anförda fråga näringsministern: Avser statsrådet att vidta åtgärder som gör att de långa köerna och väntetiden för körkortstagande, främst uppkörningen, kan elimineras och att en snabb examinering av körkortstagare sker inom en anständig och förkortad väntetid?
fr · GP111395 · 2002-06-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1395 av () till utrikesminister om turistvisum I massmedierna kan vi läsa att färre visum för turister utanför Schengenområdet numera utfärdas. Det gäller i hög grad de som under korta perioder som turister vill besöka släktingar och vänner. För egen del har jag blivit varse ett fall, där en änka med ett barn och barnbarn i nekats turistvisum, trots att hon tidigare besökt och exemplariskt följt svenska myndigheters anvisningar både för inresa och utresa. I en kontakt med verket ifråga hänvisar handläggare till att just från det landet, som den sökande kommer ifrån, klassas det som en generell risk att vederbörande skulle t.ex. söka asyl. Detta trots att vederbörande tidigare varit i på besök och hållit ålagda återresetider. Det vore olyckligt om den utvärdering av visumpolitiken som görs av vissa Schengenländer föregrips av att man även i tillämpar en kärv och negativ visumpolitik. Officiellt har ju sagt sig vilja främja kontakt mellan familjer här i och deras anhöriga i visumpliktiga länder. Jag vill med anledning av det anförda fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att vidta åtgärder som främjar en god kontakt mellan familjer utanför Schengenområdet och familjemedlemmar boende i ?
fr · GP111396 · 2002-06-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1396 av () till utbildningsminister om studenters resekostnader Det organiserade samarbetet mellan högskolor och universitet i och på utvecklas fort. Under namnet Öresundsuniversitet pågår ett arbete för att utöka utbytet och samarbetet mellan studenter och forskare. En allmän uppfattning är att resekostnaderna utgör det i särklass största hindret för studentutbyte och utbildningssamarbete. De danska studenterna får en kraftig reserabatt genom statens försorg, medan de svenska får nöja sig med den rabatt Skånetrafiken kan erbjuda på månadskort. Studieplanen medger ofta inte att månadskort lönar sig, och därför blir de svenska studenterna helt utan rabatt. Det blir billigare att flytta till , trots att halva studietiden tillbringas i . Hortonomutbildningen är ett av flera exempel på utbildningar där studenten växelvis läser på vardera sidan av . De danska studenterna får i resestöd av staten och dessutom fast rabatt på sina resor. Enligt min mening borde det vara ett övergripande riksintresse att påskynda integrationen mellan nordiska länders utbildningar. Målet borde vara att få ned resekostnaden mellan t.ex. och till en nivå som motsvarar samma sträcka inom respektive land. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att sänka studenternas resekostnader?
fr · GP111397 · 2002-06-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:1397 av () till miljöminister om 3G-nätet pågår en utbyggnad av det så kallade 3G-nätet i . I samband med planeringen av hur mobilbasstationerna ska placeras uppkommer ständigt frågor från omkringboende kring riskerna med strålning m.m. från basstationerna. För att ge råd och stöd till kommunerna vid planeringsprocessen har följande kommentarer i sitt meddelandeblad nr 5/2002: "att det utifrån dagens kunskap inte finns skäl att anta att etablering av mobilbasstationer kan orsaka olägenhet för människors hälsa". Trots det anser att samråd med närboende bör ske innan etablering och "att operatören/fastighetsägaren ska ha kunskap om vad sändaren kan orsaka för skada på människor och natur", "ska vidta de skyddsåtgärder som kan anses rimliga", "ska välja en plats som påverkar människa och miljö så lite som möjligt". För kommunens vidkommande blir det svårt att hantera konflikten mellan å ena sidan operatörernas ambition att fullfölja uppdraget att ge bra täckning, tvetydiga besked och den egna ambitionen att beakta alla kommuninnevånares synpunkter. Inte minst blir det svårt att tillgodose exempelvis elöverkänsligas önskemål om strålningsfri miljö, när de nya antennerna måste stå med högst från varandra i tätorter. Avser statsrådet ta några initiativ för att öka kommunernas möjligheter att bättre tillgodose de boendes önskemål i samband med utplacering av ?