ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ1176 · 2002-11-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:76 av () till jordbruksminister om situationen för landets bönder Rubrik i : "Mjölkproduktion i kris @ storgård i konkurs." Detta gällde en mjölkgård utanför . Drygt 200 kor och så kallad karusellmjölkning. Dagarna efter fanns följande rubrik i : "Ännu en mjölkbonde ger upp." I en kommentar varnar en LRF-förtroendeman att "den dåliga lönsamheten på mjölkgårdarna är en tickande bomb". bönder ligger @ inkomstmässigt @ näst längst ner på listan av bönder. Bara ligger sämre till. Det talas alltså om en "tickande bomb" och bönder som jag träffat @ inför skrivandet av denna fråga @ har ett krav eller önskemål: Ge oss samma konkurrensförhållande som andra bönder i . bönder har bland annat @ för att ta några exempel @ högre gödselmedelskatt och högre dieselskatt än de man har att konkurrera med. Några av de drabbade bönderna i har till statsministern och till statsrådet i ett brev framfört sin oro. Oron inom bondeleden @ bland annat här i @ är alltså stor. Avser jordbruksministern att vidta åtgärder för att förbättra situationen för landets bönder?
fr · GQ1177 · 2002-11-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:77 av () till statsrådet om studentrabatter på tåg och flyg SJ och SAS tar bort studentrabatterna för ett stort antal studenter @ enligt studentkårernas beräkning ca 130000. De studenter som blir av med sina rabatter är till exempel forskarstuderande, deltidsstudenter och studenter som inte har studielån. Inom dessa grupper finns många studerande som är helt beroende av att kunna resa billigt, i många fall ensamstående föräldrar, som kanske vid sidan av sitt ordinarie arbete försöker läsa vidare. Visserligen är det företagen själva som får avgöra huruvida de ger rabatter av olika slag, men det finns också ett allmänintresse av att studiebenägenhet inte ska bestämmas av vilken hemort man har. Vissa studieorter drabbas särskilt hårt, till exempel , som har många studerande från andra delar av landet och som riskerar att förlora dessa om rabatterna inte återinförs eller någon form av stöd för resor till och från studieorten. Avser statsrådet att, med anledning av ovanstående, vidta någon form av åtgärd?
fr · GQ1178 · 2002-11-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:78 av () till utrikesminister om svenskt bidrag till FN är en av de större bidragsgivarna till FN. Det är viktigt att vi månar om det goda anseende har förvärvat. Då gäller det inte minst att betala in sina bidrag . Enligt uppgift finns det listor på hur olika medlemsländer sköter sina inbetalningar. Enligt vad jag erfarit har det riktats kritik mot för att vi dröjer med våra inbetalningar längre och längre. I ett fall gällde det finansiering av en lageruppbyggnad i för FN:s fredsinsatser. Sådana dröjsmål kan orsaka problem för FN:s verksamhet, vilket givetvis vore mycket olyckligt. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet om uppgifterna ovan är korrekta, och om statsfinansiella beräkningar i så fall ligger bakom förändrade praxis när det gäller inbetalningar till FN.
fr · GQ1179 · 2002-11-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:79 av de () till jordbruksminister om ultraljudshalsband på hundar Jordbruksministern har på en skriftlig fråga (2002/03:60) angivit att det pågår en beredning inom rörande förslag som innebär att elhalsband ska förbjudas. Det är mycket angeläget att regeringen kommer till skott i denna fråga, inte minst mot bakgrund av att den väcktes och att flera socialdemokratiska jordbruksministrar lovat att komma med förbudsförslag till . som gått har ytterligare en form av så kallade dressyrhalsband utvecklats och säljs över disk i vanliga butiker. Det nya halsbandet sänder inte ut elstötar utan kraftfulla ultraljudsstötar. Effekterna på hundarna sägs vara likvärdiga. De hundhalsband som avger ultraljud kan antingen styras av en fjärrkontroll eller så kan de vara konstruerade på sådant sätt att stöten av ultraljud utlöses när hunden ger skall. Min fråga till jordbruksministern: När kommer ett förbud mot användning av hundhalsband som sänder ut ultraljud?
fr · GQ1180 · 2002-11-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:80 av () till justitieminister om barnens ställning 55000 barn i får uppleva den mer eller mindre smärtsamma processen att deras föräldrar väljer att leva isär. Ytterst få av föräldrarna har någon avsikt att barnen ska bli lidande av separationen. Olika förändringar av reglerna för vårdnad i har haft till avsikt att motverka uppslitande tvister. Gemensam vårdnad är i regel det bästa för barnet vid en separation, men det är inte alltid möjligt. Den nuvarande lagstiftningen har uppenbara svagheter då den är utformad ur ett vuxenperspektiv. Till och med myndigheter som har pekat på att lagen mer tar hänsyn till föräldrarnas intressen än till barnens. I praktiken innebär detta alltför ofta att föräldrarna använder barnen som slagträ mot varandra i en infekterad domstolsprocess vilket inte stämmer överens med intentionerna i FN:s konvention om barnets rättigheter. Förslag har förts fram om att transformera dagens föräldrarbalk till något mer likt en barnbalk. Avser statsrådet att vidta några åtgärder i denna riktning för att stärka barnens ställning vid separationer mellan föräldrarna?
fr · GQ1181 · 2002-11-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:81 av () till socialminister om sjukfrånvaron Orsakerna till den tilltagande ohälsan är många. Insikten har nått de flesta om att det inte bara är själva arbetet som sliter på människor. I stället är det ofta samverkande faktorer som leder till längre sjukskrivningar. Pressen på inte minst människor med småbarn kan komma från flera håll. Bristen på jämställdhet är enligt flera bedömare en starkt bidragande orsak till den lavinartade ökningen av sjukskrivningar bland kvinnor med små barn. Färska uppgifter från SCB visar att även vilken arbetsgivare man har spelar stor roll. Enligt SCB så är sjukfrånvaron dubbelt så hög hos personer som är landstingsanställda jämfört med privatanställda. SCB:s siffror visar också att sjuktalen tenderar att öka med arbetsplatsens storlek. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för vårdens organisation med syfte att nedbringa de alltför höga sjuktalen i landstingen eller kommunerna?
fr · GQ1182 · 2002-11-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:82 av () till justitieminister om ofredande via e-post och SMS Allt vanligare brott som formligen exploderat , enligt uppgift från polisen, är olaga hot och ofredande via e-post och SMS. Ofta är det kvinnor som blir ofredade av sina före detta män. Dessa brott når oftast inte upp till en sådan straffnivå att det är möjligt att begära uppgift om abonnenten av teleföretagen. Enda möjligheten är att låta den ofredade personen inhämta uppgiften från teleföretaget till en kostnad av ca för den enskilde. För att kunna utreda denna typ av brott behöver därför telelagen skärpas och kravet på straffvärde sänkas. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta för polisen att kunna brottsrubricera och utreda brott som ofredande via e-post och SMS?
fr · GQ1183 · 2002-11-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:83 av () till statsrådet om ensamma flyktingbarn När var nyblivet statsråd deklarerade han högtidligt inför dåvarande socialförsäkringsutskottet att barnen skulle prioriteras. Nyhetsprogrammet i rapporterade : "Trots larmen om självmordsförsök bland ensamma flyktingbarn har situationen inte blivit bättre, tvärtom. Handläggningstiderna har blivit längre och självmordsförsöken fortsätter. 'Ovissheten skapar stor frustration hos barnen', säger , barnpsykolog. 'Vi ska rekrytera mer personal', säger på . I kommun har flera barn försvunnit från flyktingförläggningen." Väntetiden för ensamma flyktingbarn ökar. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att väntetiderna för ensamma flyktingbarn ska minska?
fr · GQ1184 · 2002-11-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:84 av () till statsrådet om neutrala myndigheter har under valrörelsen på landets biografer samt i Z-TV, Kanal5 och MTV kört reklamfilm med slutklämmen "Eller så betalar man skatt". Filmen visar några ungdomar som cyklar runt i en förort där sopor ligger överallt, fotbollsplanen är helt förfallen och det är lervälling på gatorna. En förfallen miljö visas upp och det hela avslutas med "Eller så betalar man skatt". Det övertydliga budskapet är att betalar man inte skatt så förfaller samhället. Det är viktigt att få upp skatteviljan bland ungdomar. Den argumentation som kampanjen valt för att uppnå detta medför dock, rent logiskt, att ett ytterligare budskap förs ut, nämligen att ju mer skatten sänks ju mer förfaller samhället. RSV:s intentioner må vara hur bra som helst, men när regeringen i valrörelsen har gått hårt ut för att värva väljare genom att skrämma medborgarna för skattesänkningar är det inte bra att ett statligt verk går ut med samma budskap. För demokratin i är det viktigt att statliga myndigheter och verk, även oavsiktligt, håller sig partipolitiskt neutrala. Ett annat exempel där så inte varit fallet är som i delat ut röda rosor valet för att be om ursäkt för förseningar på grund av ombyggnader. Min fråga till statsrådet lyder: Avser ministern att vidta några åtgärder med anlednng av ovanstående?
fr · GQ1185 · 2002-11-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:85 av () till statsrådet om kollektivavtal och lönedumpning Det har visat sig, bland annat i , att utländsk arbetskraft anställda i bemanningsföretag dumpar löner och inte följer arbetsstidslagen. Arbetskraft från kommer till på turistvisum och med F-skattsedel och får anställning som bland annat målare och arbetar dagar, kvällar samt och till lägre kostnad än vad kollektivavtalet säger för målare. Bemanningsföretagen fakturerar sedan den som har beställt arbetet. Den här sortens företagande snedvrider konkurrensen så att seriösa målerifirmor nu får säga upp sin personal. Bemanningsföretagen hänvisar till att enligt ett kan folk med F-skattsedel arbeta i ett annat EU-land . Jag anser det orimligt att bemanningsföretagen ska kunna tolka och tillämpa på det här sättet. Bemanningsföretagen och den personal de tar in med F-skattsedel måste rimligen vara skyldiga att följa de arbetsmarknadslagar som finns i . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Är statsrådet beredd att se över reglerna för utländsk arbetskraft med F-skattsedel så att kollektivavtal och arbetsmarknadslagarna i efterlevs?
fr · GQ1186 · 2002-11-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:86 av () till statsrådet om stöd till kommersiell service Stöd till kommersiell service i gles- och landsbygd kan lämnas som hemsändningsbidrag till kommuner som helt eller delvis bekostar hemsändning av dagligvaror till hushåll. Hemsändningsbidraget från statens sida till kommunen kan lämnas med ett belopp som motsvarar högst av kommunens nettoutgift för hemsändning. Bidraget får dock inte överstiga 45kr per hushåll och hemsändningstillfälle. Att kommunerna inser vikten av att denna verksamhet fungerar råder inget tvivel om. Det är betydelsefullt att bland annat människor med handikapp och äldre som inte själva kan ta sig till affären får tillgång till dagligvaror. Det är även en socialt viktig faktor som underlättar tillvaron och tryggheten för många äldre personer. Det delade ansvaret mellan kommuner och staten för denna regionalpolitiska åtgärd har med tiden urholkats. Kommunerna försöker trots svåra ekonomiska lägen att upprätthålla denna verksamhet, men eftersom statens nivå är maximerad till 45kr innebär en höjning av stödet över totalt 90kr ett extra stort engagemang för kommunerna. Kostnaderna för handlarna överstiger drastiskt redan denna nivå. Avser ministern att se över miniminivån på det statliga stödet för hemsändning?
fr · GQ1187 · 2002-11-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:87 av () till statsrådet om vårdbidrag och handikappersättning eller aktivitetsersättning? Från gäller nya regler för beräkning av ersättning till personer som drabbats av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Förtidspension och sjukbidrag kommer inte som att vara en del av det allmänna pensionssystemet utan i stället tillhöra sjukförsäkringen. Förtidspension och sjukbidrag ersätts med sjuk- och aktivitetsersättning. I det nya systemet kommer försäkrade under att erhålla aktivitetsersättningar. Grundregeln är att aktivitetsersättning betalas ut tidigast från det år den försäkrade fyller . I och med detta höjs åldersgränsen för vårdbidrag och handikappersättning från 16 till . De försäkrade som redan erhåller förtidspension kommer att få denna ersättning omvandlad till sjukersättningar. Särskilda regler har antagits som gör omvandlingen fördelaktig för de försäkrade. står bakom dessa regler. Vi har emellertid uppmärksammat önskemål från familjer med förtidspensionerade barn i åldern 16@19 år vad gäller att kunna välja vårdbidrag och handikappersättning som alternativ till att förtidspensionen räknas om till sjukersättning. Min fråga till barn- och familjeminister är: Vad avser regeringen att göra för att familjer med förtidspensionerade barn i åldern 16@19 år, med långvarig eller varaktig medicinsk grundad arbetsoförmåga, ska ges möjlighet att välja vårdbidrag och handikappersättning som alternativ till att förtidspensionen räknas om till sjukersättning?
fr · GQ1188 · 2002-11-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:88 av () till justitieminister om utomobligatoriska förpliktelser har lagt ett förslag till en EU-förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser som gör det möjligt att stämma svenska tidningar vid utländsk domstol och enligt utländsk rätt. Förslaget finns i den så kallade Romkonventionen som syftar till att reglera efter vilket lands lag man ska döma i tvister utanför avtalsförhållanden, till exempel i skadeståndsmål. Förslaget hotar dock den svenska tryckfrihetsförordningen. Enligt förslaget kan svenska tidningar stämmas för ärekränkning i utländska domstolar om de publicerar kränkande uppgifter om personer som bor utomlands. Om förslaget går igenom, måste svenska medier anpassa sig till till exempel franska regler om intervjupersonen bor i . Kommissionen har uppmanat alla berörda parter att senast lämna synpunkter på förslaget. Jag anser med anledning av detta att ministern bör avlämna en redogörelse för inlämnade synpunkter i frågan. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieminister : Vad avser ministern att göra för att avlämna en redogörelse för inlämnade synpunkter i fråga om förslaget till en EU-förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser i enlighet med det anförda?
fr · GQ1189 · 2002-11-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:89 av () till justitieminister om hemförsäkring och våld av närstående Många personer som tecknar en hemförsäkring utgår från att försäkringen täcker skador orsakade av våld i hemmet. Alla försäkringsbolag har dock gjort undantag i sina villkor för hemförsäkring när det gäller överfallsskyddet för den situation att försäkringtagaren blir utsatt för våld i hemmet av närstående. Förutsättningen är att den som utövat misshandeln är folkbokförd på samma adress som den skadedrabbade. Jag anser att detta förhållande är en diskriminering av kvinnor, eftersom det är vanligare att kvinnor utsätts för våld i hemmet av män än tvärtom. har anfört att det finns behov av att belysa denna problematik, se betänkandet (bet. 2001/02:LU10) och motionen (mot. 2001/02:L228). Ur nämnda betänkande framkommer att utskottet förutsätter att överväganden i den berörda frågan kommer till stånd inom ramen för det pågående arbete inom med en ny försäkringsavtalslag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att frågan om våld i hemmet av närstående ska inkluderas i den pågående beredningen om en ny försäkringsavtalslag?
fr · GQ1190 · 2002-11-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:90 av () till statsrådet om ryska fängelser Amnesty driver tillbaka en kampanj rörande situationen för de mänskliga rättigheterna i och har som ett led i denna kampanj skrivit en rapport. En del av rapporten rör de omänskliga förhållandena i de ryska fängelserna. I samband med att denna rapport presenterades fick utrikesministern möjlighet att ge sin syn på vissa frågor och sade då att i utvecklingssamarbetet med ingår kapacitetsuppbyggnad av sunt fungerande institutioner inom rättsväsendet. Amnestys rapport kan inte lämna någon oberörd och det är därför mycket förvånande att migrationsministern nu anser att vi ska underteckna ett utlämningsavtal för avtjänande av fängelsestraff i . I en Ekointervju säger migrationsministern: "Om det kommer över folk och begår brott i ifrån så har de större respekt för rysk kriminalvård än för svensk och det har jag tydligt och klart framhållit för ryska myndigheter." Migrationsministerns agerande synes vara ett legitimerande av de ryska fängelserna och de omänskliga förhållandena som råder där. Ett system som kränker mänskliga rättigheter har, enligt statsrådets uttalande, en brottspreventiv funktion. Min fråga till statsrådet blir således: Avser statsrådet att agera för att försäkra sig om att de mänskliga rättigheterna stärks i med hänvisning till ovanstående?
fr · GQ1191 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:91 av () till justitieminister om platsbristen inom kriminalvården I i finns ett provisoriskt sjukhem, , inrymt i de byggnader som ursprungligen uppfördes som ett sanatorium. har kommun beslutat att bygga ett nytt sjukhem i samhälle. Därmed kommer gedigna lokaler i att frigöras för annan verksamhet. Sammanlagt omfattar anläggningen . Den svenska kriminalvården befinner sig i kris. Nästan samtliga fängelser är fullbelagda och en mängd personer sitter i häkte i väntan på en plats på anstalt. Om den tänkta utbyggnaden av kriminalvårdsplatser kunde etableras i befintliga lokaler, likt dem i , skulle resultatet bli både en snabbare och billigare utbyggnad. Det är givetvis viktigt att lokalerna är lämpliga och lokaliseringen i övrigt rationell. När det gäller tillgång på arbetskraft föreligger det säkerligen inga problem. Avser justitieministern med anledning av ovanstående undersöka möjligheten att inrätta en kriminalvårdsanstalt i ?
fr · GQ1192 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:92 av Skånberg (kd) till utrikesminister om ID-handling för representation Alla ambassadtjänstemän har som underlättar deras arbete, till exempel när de ska bistå landsmän i olika besvärliga situationer. Den diplomatiska representationen från , Tai Pei Mission, hamnar i ett mellanläge där de inte kan få ett diplomatiskt ID, vilket försvårar deras arbete. I sex andra länder i EU, däribland , och , utfärdas sådana diplomatiska ID-handlingar för representation. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att underlätta för diplomatiska representanter att få denna praktiska fråga löst?
fr · GQ1193 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:93 av () till utrikesminister om folkgrupper i norra Just nu pågår det en het debatt om norra och kurdernas självständighet. Den frågan är viktig men det finns också andra folkgrupper än kurder och detta måste uppmärksammas internationellt. Området är ett av FN skyddat område som står inför stora utmaningar i form av utveckling av de mänskliga rättigheterna och ökad demokrati. När den positiva utvecklingen går vidare får man inte glömma att det också finns andra folkgrupper än kurder i norra . Assyrier/syrianer, kaldéer och andra etniska grupper är folkgrupper som också måste kunna se en utveckling mot en eventuell federation, ökad självständighet och demokrati. Det är angeläget att driver på i exempelvis EU och FN för att dessa organisationer ska arbeta för att utvecklingen i norra går i en positiv riktning för alla folkgrupper. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta i syfte att internationellt uppmärksamma frågan om ökat självbestämmande för folkgrupperna assyrier/syrianer, kaldéer och andra etniska grupper?
fr · GQ1194 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:94 av () till utrikesminister om islamofobi i världen Vi ser i världen och i växande främlingsfientlighet, diskriminering och hets mot människor med muslimsk kulturbakgrund och mot religionen islam. bor det mellan 300000 och 400000 muslimer i . Ännu fler har muslimsk kulturbakgrund. Islamofobi leder till negativa konsekvenser på i stort sett alla samhällsområden, men ytterst är det ett hot mot människors lika värde och demokratin. Mycket talar för att människor med muslimsk kulturbakgrund kan bli utsatta för svåra övergrepp av såväl polis och rättsväsende som medierna. Människor i påverkas mycket av islamofobin i världen. har en viktig roll att fylla för att på nationell och global nivå motverka islamofobi och islamofobiska handlingar. Hur avser ministern agera för att motverka islamofobi och islamofobiska handlingar i världen?
fr · GQ1195 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:95 av () till utrikesminister om USA-attack i Den amerikanska senaten har fastslagit att amerikansk militär kan frita amerikaner som riskerar att ställas inför ett annat lands eller internationell domstol. Man har infört militärdomstolar inför vilka man i hemlighet ska kunna ställa misstänkta terrorister inför rätta @ ståndrätter, där dessa inte kan överklagas. genomförde amerikansk militär mord på sex människor misstänkta för terrorism i . Det skedde med ett godkännande i förväg av president och med den jemenitiska regeringens tillåtelse. Den jemenitiska regeringen bär sin del av skulden, men huvudanstiftare till brottet torde och president vara. Det är svårt för ett litet fattigt land att motsätta sig krav från en ekonomisk och militär stormakt. Morden föregicks inte ens av någon ståndrätt och var ett brott mot den bindande Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter art. 6, som säger att "Varje människa har en inneboende rätt till liv. Denna rätt skall skyddas genom lag. Ingen skall godtyckligt berövas sitt liv" (vilken undertecknat) och art. 11 i den Allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna , där det sägs att ", som blivit anklagad för straffbar gärning, har rätt att betraktas som oskyldig, till dess hans skuld blivit lagligen fastställd vid offentlig rättegång, under vilken han åtnjuter alla för sitt försvar nödiga garantier." Jag vill följaktligen fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra i EU och FN för att förmå och dess president att respektera internationella fördrag om mänskliga, medborgerliga och politiska rättigheter man själv undertecknat?
fr · GQ1196 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:96 av () till statsrådet om islamofobi i Vi ser i världen och i växande främlingsfientlighet, diskriminering och hets mot människor med muslimsk kulturbakgrund och mot religionen islam. bor det mellan 300000 och 400000 muslimer i . Ännu fler har muslimsk kulturbakgrund. Islamofobi leder till negativa konsekvenser på i stort sett alla samhällsområden, men ytterst är det ett hot mot människors lika värde och demokratin. Mycket talar för att människor med muslimsk kulturbakgrund kan bli utsatta för svåra övergrepp av såväl polis och rättsväsende som medierna. Regeringen har en viktig roll att fylla för att på nationell nivå motverka islamofobi och islamofobiska handlingar. Hur avser ministern att agera för att motverka islamofobi och islamofobiska handlingar i ?
fr · GQ1197 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:97 av () till statsrådet om mediecensur i kriget mot terrorism har skärpt reglerna för massmediernas agerande för att hindra närgången bevakning av myndigheternas framtida antiterroristinsatser. Enligt de nya lagarna kommer massmedierapporter om insatser av specialstyrkor och om vad som händer i de krishögkvarter som inrättas vid terroristattacker att kunna leda till åtal. Ändringarna innebär också att utrymmet för rapportering om konflikten i krymper; nyhetsrapporter som är kritiska mot väntade operationer av speicalstyrkor i liknande situationer blir förbjudna. "Propaganda" och kritik mot antiterroriståtgärder förbjuds också i de nya reglerna. Reglerna är så vaga att de kan användas för att helt stoppa all oberoende rapportering om terrorism och insatserna som används för att förebygga terrorism. Reglerna har kritiserats av det ryska journalistförbundet. Det är en farlig trend då regeringar börjar gömma sig bakom ordet "terrorism" för att legitimera åtgärder som urholkar yttrandefrihet och mänskliga rättigheter. Hur avser ministern att agera för att förmå den att inte inskränka mediers möjlighet att bevaka, rapportera och kritisera den antiterroristinsatser?