ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121084 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1084 om polisens verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att indragningen av från innevarande års anslag till polisen inte får några negativa konsekvenser för polisens operativa verksamhet. beslutade regeringen om att skulle dras in på polisens anslag. Indragningen, som regeringen redogjorde för i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1), gjordes därför att pris- och löneomräkningen inte hade blivit korrekt beräknad. Felräkningen berodde på att inte hade lämnat ett underlag för pris- och löneomräkningen till Statskontoret . I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att felräkningen kunde få negativa konsekvenser för polisens verksamhet . Av den anledningen har polisens anslag, vilket också framgår av budgetpropositionen, höjts med för de åren. Felräkningen har inga konsekvenser för åren 2004 och framåt. tillhör dem som konsekvent målar en dyster bild av polisen och sällan kommer med konstruktiva förslag på hur vi ska ge polisen bättre förutsättningar att klara sina uppgifter. Jag har en betydligt mer positiv syn på svensk polis. Jag och regeringen vidtar åtgärder på en mängd områden för att ge polisen ännu bättre förutsättningar att förebygga och bekämpa brott. Ekonomin är ett bra exempel. Vi höjer nu polisens anslag med på bara . bedömer att antalet poliser kommer att öka så mycket att det motsvarar nästan en ny polis . Vi kan redan nu se effekterna av regeringens satsning på polisen genom att ökningen av antalet poliser har påbörjats. utexaminerades 188 nya polisaspiranter och kommer ytterligare drygt 250. För att höja kvaliteten i polisens arbete måste vi skaffa oss beslutsunderlag. Regeringen har därför tillsatt flera viktiga utredningar som berör polisen och som kommer att bli klara det närmaste året. Jag vill här nämna tre av dessa utredningar. ska lämna förslag på hur polisen i högre grad ska kunna koncentrera sig på sin kärnverksamhet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Poliser ska vara just poliser och inte samhällets mångsysslare i största allmänhet. Regeringen har tillsatt Beredningen för rättsväsendets utveckling, som ska göra arbetet i rättsväsendet mer effektivt, utan att rättssäkerheten minskar. Utredningen ska bl.a. titta på formerna för brottsutredningar, genomströmningstiderna och utbildningen inom rättsväsendet. Rättsväsendet måste fungera och arbeta som en helhet. Vi vill väl alla att myndigheter ska samarbeta och ha medborgarens intresse för ögonen. En utredning, , ska se över polisens möjligheter att förebygga och bekämpa allvarliga ordningsstörningar. Vi vill gärna ha stora evenemang i . ska vara en mötesplats som beslutsfattare åker till för att träffas. Även i sådana sammanhang måste demonstrationsfriheten värnas, men det får inte ske på ett sätt som underlättar för den minoritet som vill förstöra för oss andra. Regeringens stora satsning på polisen pågår alltså för fullt. Jag tror på svensk polis, och jag kommer att göra vad jag kan för att ge den så bra förutsättningar som möjligt.
frs · GP121085 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1085 om det religiöst motiverade våldet i har frågat mig om den direkt i samband med det indiska statsbesöket eller genom EU kommer att efterlysa åtgärder från indisk sida eller från det internationella samfundet för att stävja det religiösa våldet i . Låt mig inledningsvis nämna att den indiske presidenten har skjutit sitt statsbesök i . Regeringen ser med djup oro på de omfattande våldsyttringar mellan muslimer och hinduer som har ägt rum i . Oroligheterna som utlöstes efter ett angrepp på ett tåg med hinduiska pilgrimer , har lett till att hundratals, kanske tusentals, oskyldiga människor bragts om livet, de flesta tillhörande den muslimska minoriteten. Vi har uppgifter om att över 100 000 muslimer och hinduer har blivit hemlösa och befinner sig i provisoriska läger. Spänningarna mellan religiösa grupper i går tillbaka till delningen av det dåvarande Brittiska 1947. Oroligheter och våldsdåd har förekommit i olika delar av landet. Spänningarna ökade särskilt efter 1992, då hinduiska extremister rev en omstridd moské i staden . har i de bilaterala relationerna med påpekat vikten av att verka för respekten för mänskliga rättigheter. Även inom EU diskuteras dessa frågor regelbundet, och tas upp med den indiska sidan vid olika typer av överläggningar. Vid det allmänna rådets möte uttryckte EU sin oro över det pågående religiöst motiverade våldet i . och EU fortsätter att följa situationen noga, och ytterligare aktioner från unionens sida diskuteras . har genom Sida stött insatser genom organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter och särskilt för de mest utsatta grupperna i det indiska samhället.
frs · GP121086 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1086 om uppdragsarkeologi har frågat mig när jag avser att komma med den utlovade redovisningen om uppdragsarkeologin. En analys och översyn av formerna för uppdragsarkeologin pågår inom . Regeringen avser att återkomma med en redovisning budgetproposition.
frs · GP121091 · 2002-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1091 om samordning av stranderosionsansvar har frågat mig när jag avser att ta ställning i frågan om att ge en myndighet samordningsansvaret för åtgärder i samband med stranderosion. Genom regleringsbrevet för fick i uppdrag av regeringen att utreda frågor om samordningsansvar på myndighetsnivå rörande stranderosion. har redovisat sitt uppdrag till regeringen och föreslagit som lämplig myndighet för ett sådant samordningsansvar. Jag har tidigare förklarat för att jag anser att en myndighet med samordningsansvar för stranderosion kan fylla en viktig funktion som samrådspart och vid bedömningar av åtgärdsbehov och konsekvenser. redovisning av regeringens uppdrag bereds inom .
frs · GP121096 · 2002-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1096 om skatt på avfallsförbränning har frågat miljöministern om han avser att lämna förslag på att införa en förbränningsskatt på avfall. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De övergripande målen för avfallshanteringen är att mängden avfall till slutlig behandling och avfallets farlighet ska minska som avfallet ska behandlas utifrån sina inneboende egenskaper. För att nå ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall krävs en utveckling och utbyggnad av ett flertal olika metoder för omhändertagande. Avfall bör tas om hand på det sätt som är miljömässigt och samhällsekonomiskt lämpligast för respektive avfallsslag. De tre utredningar som behandlar den framtida avfallshanteringen, nämligen betänkandena Avfallsskatteutredning och Utredningen för översyn av producentansvaret samt redovisning av ett regeringsuppdrag, remitteras till ett stort antal berörda instanser. Mot bakgrund av resultatet av utredningarna och remissinstansernas yttranden planerar regeringen att presentera en proposition till om kretsloppsfrågor . Regeringen kommer i den propositionen att behandla frågan om ytterligare styrmedel för att nå upp till de avfallspolitiska målen.
frs · GP121097 · 2002-04-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1097 och 1107 om Hundskolan i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa fortsatt verksamhet vid i på såväl kort som lång sikt och har frågat mig vad jag avser att göra för att trygga beställningen av minhundar från . Jag håller med och om att Hundskolan i bedriver en viktig verksamhet och jag anser att har goda förutsättningar att även inta en framträdande position inom internationell humanitär minröjning. ligger redan långt framme i utvecklingen inom ammunitions- och minsökning med hund. För att trygga en fortsatt framgångsrik minhundsverksamhet i är det betydelsefullt att myndigheter, som Försvarsmakten och , långsiktigt planerar och samordnar sin verksamhet med berörda aktörer, såsom Hundskolan i . De framtida förutsättningarna för produktion av olika typer av sökhundar vid bedöms vara oklara och behöver utredas. Regeringen har därför uppdragit åt i att utreda den framtida verksamheten vid . Härvid ska bl.a. marknadssituationen beträffande s.k. sökhundar och nuvarande producenter kartläggas och förslag till åtgärder utarbetas. I uppdraget ingår att medverka till lösningar . Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även anslagit särskilda medel till för bl.a. hundskoleverksamheten i . Härigenom bör också hotet om konkurs vara undanröjt. Försvarsdepartementet har anmodat Försvarsmakten att redovisa uppgifter om myndighetens egen produktion av minhundar samt yttra sig över effekterna av att anskaffa samtliga minhundar från externa leverantörer. I övrigt kommer regeringen att redovisa sin samlade syn på minhantering, bl.a. innehållande målsättningen för minhundsverksamheten.
frs · GP121098 · 2002-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1098 om könsneutral totalförsvarsplikt har frågat mig när jag avser att återkomma till med information om vilka utredningar och förberedelser som görs för att möjliggöra införandet av en könsneutral totalförsvarsplikt. som föregick regeringens proposition 2001/02:11 Förbättrade villkor för totalförsvarspliktiga tog ställning för att även kvinnor skulle omfattas av lagen om totalförsvarsplikt på samma sätt som män. Av remissvaren framgick att fler remissinstanser var positivt inställda till kvinnlig plikt än de som var negativt inställda. I det sammanhanget är det dock viktigt att påpeka att flera av de som var principiellt positiva var negativa till att utöka lagen om totalförsvarsplikt till att också gälla skyldighet för kvinnor att fullgöra värnplikt, med hänvisning till att utbildningsvolymerna inte motiverar detta. Denna syn delas av regeringen, vilken redovisas i regeringens proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. Med anledning av beslut har regeringen uppdragit till Försvarsmakten att bl.a. vidta åtgärder för att öka andelen kvinnliga officerare. följer fortlöpande detta arbete. Regeringen kommer att redovisa Försvarsmaktens arbete för i höstens budgetproposition.
frs · GP121101 · 2002-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1101 om transnationella företag har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att inför världstoppmötet om hållbar utveckling i väcka förhandlingar om bindande regler för transnationella företag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Regeringen arbetar pådrivande både nationellt och internationellt för mänskliga rättigheter och en bättre miljö. Detta sker bl.a. genom att medverkar i arbetet med att skapa internationella regler på dessa områden. Därigenom uppnås en internationell minimistandard, som också omfattar företagen, oavsett var de har sin verksamhet. Varje land har ett ansvar att se till att internationella regler följs och att företag som verkar inom landets gränser följer de regler som landet har satt upp. bidrar genom sitt utvecklingssamarbete också till att stärka kapacitet för genomförande av internationella avtal. Kapacitetsuppbyggnad och tekniskt bistånd bidrar långsiktigt till att internationella avtal om exempelvis arbetsrätt, mänskliga rättigheter eller miljö efterlevs också av företagen. Företagen måste också ta ett eget ansvar för att uppnå dessa mål om mänskliga rättigheter och en bättre miljö. har regeringen haft en kontinuerlig dialog med arbetsmarknadens parter om företagens sociala ansvar enligt riktlinjer för multinationella företag. Regeringens grundläggande förväntningar på svenska företags agerande på den globala marknaden, och särskilt i utvecklingsländerna, uttrycks i riktlinjer och FN:s s.k. Global Compact. Dessa baseras i sin tur på internationella överenskommelser inom t.ex. () eller i multilaterala miljöavtal. Regeringen har bjudit in olika företag till dialog inför den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering som hölls i , och inför om hållbar utveckling i i . hölls ett möte i där ca 70 svenska företagsledare, organisations- och myndighetschefer diskuterade med statsministern, utrikesministern, handelsministern, biståndsministern, näringsministern och miljöministern. Vid detta möte lanserade också UD:s tre ministrar initiativet Globalt ansvar @ Swedish Partnership for Global Responsibility. Detta initiativ är en gemensam ansträngning för att få svenska företag att bli ambassadörer för mänskliga rättigheter, drägliga ekonomiska och sociala villkor samt en god miljö. Initiativet innebär bl.a. att företag ställer sig bakom riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact. Inför toppmötet i aktualiseras dessa frågor. Balansen mellan de globala marknadskrafterna och internationell politisk styrning för hållbar utveckling måste förbättras. Det samlade internationella regelverket för hållbar utveckling, med WTO, multilaterala miljöavtal såsom klimatkonventionen och olika instrument för arbetsrätt och sociala frågor, måste successivt utvecklas till ett samstämmigt system som verkar för hållbar utveckling. Dessa frågor i vid bemärkelse finns högt bland de svenska prioriteringarna inför .
frs · GP121107 · 2002-04-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1097 och 1107 om Hundskolan i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa fortsatt verksamhet vid i på såväl kort som lång sikt och har frågat mig vad jag avser att göra för att trygga beställningen av minhundar från . Jag håller med och om att Hundskolan i bedriver en viktig verksamhet och jag anser att har goda förutsättningar att även inta en framträdande position inom internationell humanitär minröjning. ligger redan långt framme i utvecklingen inom ammunitions- och minsökning med hund. För att trygga en fortsatt framgångsrik minhundsverksamhet i är det betydelsefullt att myndigheter, som Försvarsmakten och , långsiktigt planerar och samordnar sin verksamhet med berörda aktörer, såsom Hundskolan i . De framtida förutsättningarna för produktion av olika typer av sökhundar vid bedöms vara oklara och behöver utredas. Regeringen har därför uppdragit åt i att utreda den framtida verksamheten vid . Härvid ska bl.a. marknadssituationen beträffande s.k. sökhundar och nuvarande producenter kartläggas och förslag till åtgärder utarbetas. I uppdraget ingår att medverka till lösningar . Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även anslagit särskilda medel till för bl.a. hundskoleverksamheten i . Härigenom bör också hotet om konkurs vara undanröjt. Försvarsdepartementet har anmodat Försvarsmakten att redovisa uppgifter om myndighetens egen produktion av minhundar samt yttra sig över effekterna av att anskaffa samtliga minhundar från externa leverantörer. I övrigt kommer regeringen att redovisa sin samlade syn på minhantering, bl.a. innehållande målsättningen för minhundsverksamheten.
frs · GP12906 · 2002-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:906 om utlänningslagen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att utlänningslagen inte ska vara indirekt diskriminerande för äldre asylsökande. uttryckliga fråga tillsammans med de bakomliggande resonemangen i frågan öppnar sig för olika tolkningar. Det grundläggande antagandet för frågan tycks emellertid vara en uppfattning att "anknytningsvillkor enligt nuvarande lag innebär att man etablerat sig socialt vad gäller vänner och arbete". Med denna utgångspunkt hävdar för det första att detta är svårare att uppnå för dem som uppnått hög ålder vid ankomsten till . För det andra skulle därtill myndigheternas tolkning ha blivit snävare för äldre asylsökande . Det grundläggande antagandet är inte korrekt. En asylsökande ökar inte sina möjligheter till asyl genom att etablera sig socialt eftersom det är skyddsbehovet som enligt utlänningslagen avgör. För en person som åberopar humanitära skäl gäller heller inte frågan hur många vänner personen skaffat sig och om han eller hon förvärvsarbetar. Därmed faller automatiskt följdfrågorna om betydelsen av hög ålder. Vad gäller utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring finns inte heller där koppling till eventuell social etablering i . I sammanhanget vill jag upplysa om att den parlamentariska har lämnat delbetänkandet Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13). Där uppmärksammas frågan om möjligheterna för äldre anhöriga utanför kärnfamiljen att få invandra till . Som framgår av ovanstående bedömer jag att utlänningslagen inte är indirekt diskriminerande för äldre asylsökande och att det därför saknas anledning för mig att överväga åtgärder.
frs · GP12909 · 2002-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:909 om återbetalningskrav av EU-bidrag har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att 400 lantbrukare i som drabbas av återbetalningskrav ska kompenseras. Det finns olika orsaker till återbetalningskrav av EU-stöd. Vid kontroll kan det visa sig att den angivna arealen i ansökan är större än den verkliga arealen eller lantbrukare kan ha begått allvarliga villkorsfel. Att kartmaterialet inte var uppdaterat eller att lantbrukarna inte kände till reglerna för stödformerna är i normalfallet inte tillräckliga skäl för att inte återkräva ett utbetalat stöd. I fanns det sammanlagt ca 1 700 ärenden som bedömdes kunna leda till återbetalningskrav av EU-stöd. Av dessa ledde ca 400 ärenden till ett faktiskt krav om återbetalning. De övriga ärendena avskrevs t.ex. på grund av att det inte förekommit några villkorsfel från brukarnas sida eller att det inte var skäligt att återkräva beloppet då brukarna förlorat sina arrenden eller varit sjuka. Många återbetalningskrav avskrevs även på grund av att beloppet understeg . Att kompensera jordbrukarna för att man kräver tillbaka EU-stöd som de inte varit berättigade till är vare sig rimligt eller ens möjligt då detta skulle stå i strid med den gemensamma EG-lagstiftningen. kan jag dock beklaga att det i många fall dröjt innan lantbrukarna fått besked om att de ska betala tillbaka de stöd som de fått utbetalade. För att påskynda handläggningen av de tidigare återkraven tillsköt regeringen extra medel till länsstyrelserna 2001 i syfte att samtliga återkrav skulle vara avklarade . De flesta länsstyrelserna lade även ned ett stort arbete föregående år för att arbeta av de återbetalningskrav som inte handlagts. har även ändrat handläggningsrutinerna i det datasystem som länsstyrelserna använder sig av, vilket gör att alla återbetalningskrav av EU-stöd i fortsättningen regleras direkt. Mot bakgrund av det som sagts ovan avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder vad gäller den fråga som ställt.
frs · GP12922 · 2002-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:922 om har frågat vad hon avser att vidta för åtgärder för att motverka den försämrade glesbygdsservicen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. AB ska såsom affärsdrivande företag eftersträva lönsamhet och effektivitet, givetvis inom de ramar som regering och riksdag har angivit. har uttalat att en väl utbyggd service i såväl storstad som glesbygd ska eftersträvas. AB följer väl vad uttalat. AB gör stora ansträngningar för att bibehålla ett så spritt ombudskap som möjligt liksom att val av ombud ska ske på ett icke-diskriminerade sätt. För spelombud i glesbygd görs särskilda överväganden som i vissa fall innebär att dessa ombud, trots att det för AB ej är företagsekonomiskt motiverat, kan fortsätta sitt ombudskap. AB har även redovisat sitt system för val av ombud för och erhållit ett s.k. icke-ingripande besked från verket, dvs. systemet för val av ombud kan inte anses utgöra missbruk av dominerande ställning. AB är en egen juridisk person och sköter sin verksamhet självständigt. Jag har fullt förtroende för AB Svenska Spels styrelse och ledning och finner med anledning av vad frågeställaren anfört ingen anledning att nu vidta några åtgärder i ärendet.
frs · GP12929 · 2002-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:929 om Öresundsintegrationen och den svenska högskolemomsen har frågat mig om vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att avhjälpa de integrationsproblem i som är en följd av den svenska högskolemomsen. Förordningen (1993:529) om myndigheters hantering av ingående mervärdesskatt trädde i kraft . () beslutar om vilka myndigheter som ska tillämpa förordningen och utfärdar föreskrifter och allmänna råd. ESV har haft regeringens uppdrag att göra en översyn av förordningen med anledning av ett antal problem som identifierats vid tillämpningen av regelverket. Uppdraget har redovisats i rapporten av förordningen(1993:529) om myndigheters hantering av ingående mervärdesskatt (ESV 2001:12). Utgångspunkten för förslagen är att eventuella förändringar ska vara saldomässigt neutrala för statsbudgeten. I rapporten föreslår ESV bl.a. att bestämmelsen i 5 § som innebär att universitet, högskolor och kulturmyndigheter ska betala in av de icke-statliga medel de får till sin verksamhet (den s.k. högskolemomsen) bör avskaffas. Rapporten har remissbehandlats och omfattande synpunkter har inkommit på förslaget angående borttagandet av den 5 § i förordningen. De förslag som lämnats i rapporten och de synpunkter remissinstanserna haft på dessa bereds inom . Det är därför för tidigt att nu redovisa vilka åtgärder som kan komma att vidtas.
frs · GP12930 · 2002-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:930 om brotaxan på har frågat om han ämnar ta initiativ till en nedjustering av brotaxan på . Eftersom jag är det statsråd som ansvarar för infrastrukturen inom samt till och från är det jag som ska besvara frågan. menar att avtalet mellan och regeringar om den fasta förbindelsen över ger regeringen möjlighet att driva en sänkning av taxorna. hävdar också att taxorna är så höga att integrationen i delvis uteblir. Inledningsvis vill jag säga att integrationen inte enbart kan främjas av bilåkande utan också av tågresande på Öresundsförbindelsen. Tågresandet har blivit en stor succé. Biltrafiken ligger förvisso under den prognos som Öresundsbrokonsortiet gjorde innan förbindelsen öppnades. har den totala biltrafiken över ökat sedan öppningen. innebär att konsortiet beslutar om taxorna för vägtrafiken. Konsortiet ansvarar för hela ekonomin för Öresundsförbindelsen och den ska finansieras helt utan anslag från ländernas statsbudgetar. Nivån på taxorna för vägtrafiken ska fastställas med utgångspunkt från färjetaxorna för resor Helsingborg@Helsingör. Dessa förutsättningar ska alltså vägas in när konsortiet beslutar om ändrade taxor. Konsortiet sänkte taxorna senast /02. Fordonstrafiken har därefter ökat med . Jag har fullt förtroende för att konsortiet förvaltar förbindelsen så att integrationen kan främjas utan att medel behöver skjutas till från och statsbudgetar.
frs · GP12932 · 2002-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:932 om verksamhet vid lantbrukets försöksstationer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa fortsatt verksamhet vid lantbrukets försöksstationer. () har för föreslagit en rad åtgärder för att komma tillrätta med de ekonomiska problem som uppkommit vid , bl.a. som en följd av den anslagsminskning som SLU förelades för budgetåren 2001 och 2002. är under rådande ekonomiska situation tvunget att göra omprioriteringar i syfte att få en fungerande verksamhet som är optimal inom de ekonomiska ramar och med de verksamhetsmål som statsmakterna har beslutat om. Enligt förordning (1993:221) för 2 kap. 3 § beslutar styrelsen för bl.a. i viktigare frågor om organisation samt om viktigare frågor om den interna resursfördelningen och uppföljningen av denna. Enligt 2 kap. 5 § samma förordning avgörs andra frågor än de som avses i 3 § av rektor. Avvecklingen av försöksodlingen vid försöksstationen i Stenstugu på utgör en av de åtgärder som föreslår för att inom givna ramar få en fungerande verksamhet. Den föreslagna avvecklingen i Stenstugu avser således de växtodlingsförsök som bedrivits där. Avsikten är emellertid att jordbruk även fortsättningsvis ska drivas där, dock ingen försöksodling. När de ekonomiska förutsättningarna ändras finns möjlighet att återuppta försöksodlingarna i Stenstugu. Jag avser mot den bakgrunden inte att ta några initiativ beträffande .