ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12193 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:193 om resegarantin har frågat näringsminister om han är beredd att se över resegarantisystemet med hänsyn till de mindre arrangörernas situation. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. antog regeringens förslag om ändringar resegarantilagen (prop. 2001:02:138, bet. 2001/02:LU24, rskr. 2001/02:302). Lagändringen träder i kraft och innebär att lagen även ska tillämpas på paketreseliknande resor. Lagändringen innebär dessutom att de minimibelopp på 50000 respektive som gäller tas bort. Enligt gällande rätt krävs det särskilda skäl för att Kammarkollegiet ska kunna bestämma resegarantins storlek till ett lägre belopp. Minimibeloppens avskaffande kommer att skapa ett mer flexibelt garantisystem och bör leda till att säkerheten i flera fall kan fastställas till lägre belopp än vad som är möjligt . Och detta innebär kostnadssänkningar för framför allt de små företagen i resebranschen. Ändringarna i resegarantilagen innebär också att rättssäkerheten stärks för reseföretagen. De kommer nämligen att kunna överklaga Kammarkollegiets beslut i ärenden om ställande av säkerhet till domstol. Frågan om garantisystemets utformning har övervägts i flera utredningar och lagstiftningsärenden. Bland annat har alternativa fond- och försäkringslösningar diskuterats. Den senaste resegarantilagsutredningen kom i sitt betänkande (SOU 1999:140) fram till att det nuvarande systemet i huvudsak bör bibehållas. En övervägande majoritet av remissinstanserna delade utredningens bedömning eller lämnade den utan invändning. Regeringen lade bland annat mot den bakgrunden inte fram några förslag om förändringar av garantisystemet. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder men jag kommer att noga följa utvecklingen och, om det skulle visa sig behövligt, ta initiativ till att på nytt se över utformningen av systemet.
frs · GQ12194 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:194 om tåget som arbetsplats har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att medverka till att strålningen på våra tåg minskas som möjligheten att telefonera på tåg ökas. När man färdas med tåg finns två egentliga problem med mobil telekommunikation och radiovågor. Det första beror på att GSM-operatörerna inte har krav på att täcka järnvägar med sina respektive GSM-nät. Det andra är att nyare tåg som X2000 och motsvarande är konstruerade med en vagnkaross av metall. Dessutom finns i dessa vagnar även en metallfilm i fönstren vars avsikt är att reflektera infallande solljus. Denna metallfilm reflekterar även radiovågor från bland annat mobiltelesystem mycket väl. Därför är möjligheterna till GSM-täckning mycket beroende på vilken typ av tågvagn man färdas i @ i detta fall till det bättre för äldre vagnar. har GSM-operatörerna tillsammans med SJ installerat och monterat antenner och repeater-utrustning (på svenska även regeneratorutrustning) för att kunna erbjuda mobila teletjänster för GSM i vissa vagnar. Den tekniska lösningen går ut på att det monteras en yttre antenn på vagnen, signalen skickas därefter via en repeater (där signalen förstärks) och vidare via en inre antenn inuti vagnen till mobiltelefonen, eller för den skull även dator med GSM-modem. har samordnat möten mellan aktörerna för att utöka möjligheterna till mobil telekommunikation ombord på tåg. Antalet mobiloperatörer är sex stycken. Järnvägsmarknaden är uppdelad mellan tågägare och tågoperatörer och därtill kommer tillverkare av tåg och vagnar. Antalet involverade och intresserade parter är således fler än tio stycken. För att använda repeater-utrustning i landet krävs tillstånd. Tillstånd att bedriva GSM-verksamhet har fyra operatörer. De innehar också tillstånd för att kunna montera GSM-repeatrar i tåg. Separata sändartillstånd för enskilda repeatrar krävs också och tillstånd för sådana utfärdas av PTS. PTS har föreslagit en lösning som förutom GSM även klarar av 3:e generationens frekvensband, det vill säga /UMTS som erbjuder högre trådlösa datahastigheter än vad de nuvarande GSM-näten kan. Repeater-lösningar medför, som också påpekar, att strålningspåverkan på resenärerna och användarna i vagnen minskar! Det gör den för att mobiltelefonen kan kommunicera med basstationen på en låg effektnivå. Om det inte finns någon repeater-lösning får mobiltelefonen kommunicera på sin maximala effekt för att om möjligt tränga igenom metallkaross samt metallfilmen i fönster och dörrar vidare till basstationen. En repeater-lösning på tåg skulle därför medföra att strålningspåverkan minskas som de personer som vill kommunicera under färd på tåg får sina önskemål tillgodosedda. Avslutningsvis vill jag understryka att det inte krävs några ändringar i regelverken för att åstadkomma en repeater-lösning ombord på tåg. Det är snarare en fråga för aktörerna att lösa i sina operativa verksamheter.
frs · GQ12195 · 2002-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:195 om översyn av förvaltningslagen har, som jag uppfattar det, frågat vilka åtgärder jag avser att vidta mot myndigheter som inte genast till överinstansen vidarebefordrar överklaganden i ärenden om utlämnande av allmänna handlingar. De generella bestämmelserna om hur förvaltningsmyndigheternas beslut överklagas finns i förvaltningslagen (1986:223). Föreskrifter om allmänna handlingars offentlighet finns i tryckfrihetsförordningen och i sekretesslagen (1980:100). Där finns också de speciella reglerna om förfarandet i ärenden om utlämnande av sådana handlingar. Därav framgår bland annat att en talan mot ett beslut att inte lämna ut allmänna handlingar alltid ska prövas skyndsamt. Generellt sett är det inte så att myndigheter medvetet fördröjer vidarebefordran av överklaganden. Det kan dock inte uteslutas att det sker enstaka misstag härvidlag. ombudsmän () och Justitiekanslern () har tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Både JO och JK har befogenhet dels att i egenskap av särskild åklagare väcka åtal för tjänstefel, dels att göra anmälan i de fall det kan finnas skäl att besluta om disciplinpåföljd. har det lagts fram olika förslag som syftar till att ytterligare förbättra myndigheternas tillämpning av offentlighetsprincipen. Det finns anledning att här särskilt nämna följande. Offentlighets- och sekretesskommittén, som bland annat har till uppgift att se över sekretesslagen (1980:100), har överlämnat delbetänkandet Ordning och reda bland allmänna handlingar (SOU 2002:97). För att den som vill ta del av allmänna handlingar ska kunna ta till vara sin rätt och för att bestämmelserna ska vara enkla att tillämpa har kommittén föreslagit en ny lag, lagen om hantering av allmänna handlingar. Kommittén har också, i syfte att förtydliga regleringen, föreslagit redaktionella ändringar i bestämmelserna om hur talan mot beslut att inte lämna ut allmänna handlingar ska föras. Dessa bestämmelser ska enligt tryckfrihetsförordningen finnas i sekretesslagen. Regeringen har vidare tagit initiativ till , som bland annat har arbetat med att förbättra tillämpningen av offentlighetsprincipen inom den offentliga sektorn. Kampanjen, som leddes av Rådet för Öppna , startade och avslutades . Sammanlagt har fler än 230 myndigheter och andra organisationer deltagit aktivt i kampanjen. Resultatet har redovisats i promemorian Öppna @ för en öppen offentlig förvaltning (Ds 2002:27). De förslag som lämnas där, bland annat om åtgärder för uppföljning av hur den offentliga förvaltningen lever upp till kraven på tillgänglighet, öppenhet och insyn, bereds inom . Svaret på fråga är således att det redan pågår ett aktivt arbete för att genom förenkling av regelverket, utbildning och andra åtgärder förbättra myndigheternas tillämpning av offentlighetsprincipen. Mot bakgrund härav och med hänsyn till den tillsyn som JO och JK utövar och de möjligheter till ingripande som dessa organ har, ser jag inte nu något behov av sådana åtgärder som frågar efter.
frs · GQ12196 · 2002-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:196 om våld i hederns namn har frågat mig om jag är beredd att verka för att öronmärka pengar till särskild personal inom som ska arbeta med hedersrelaterade brott. Vi har sett exempel på avskyvärda handlingar som unga kvinnor har utsatts för när deras familjer inte har accepterat det omgivande samhällets normsystem. Detta är något som inte hör hemma i ett samhälle som bygger på alla människors lika värde och på respekten för de mänskliga rättigheterna. Regeringen har från olika utgångspunkter arbetat med de här frågorna . Som säkert känner till görs det också en rad insatser inom exempelvis skolan och . Jag anser att detta är ett viktigt område för polisen att arbeta med. Det är därför angeläget att polisen vidareutvecklar sin förmåga att bekämpa denna typ av brottslighet. Det är dock inte regeringens sak att styra den interna resursfördelningen inom och jag kan därför inte heller verka för att pengar öronmärks för vissa ändamål.
frs · GQ12198 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:198 om svensk pälsdjursnäring har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att svensk pälsdjursindustri inte hotas. Regeringen bemyndigade jordbruksministern att tillsatta en särskild utredare för att utreda pälsdjursnäringen i . I direktiven till utredaren anges att två olika handlingsalternativ när det gäller pälsdjursnäringen i ska analyseras. Utredaren ska dels redogöra för konsekvenserna av att, med utgångspunkt i Statens jordbruksverks rapport, förändra pälsdjurshållningen så att djurskyddslagen till fullo är uppfylld, dels belysa konsekvenserna av en avveckling av pälsdjursnäringen av andra än rent djurskyddsmässiga skäl. I uppdraget ingår även att kartlägga omfattningen och lokaliseringen av uppfödning av djur för produktion av päls och analysera hur en avveckling av pälsdjursnäringen skulle kunna genomföras. Det är väl känt att pälsdjursfarmer av och till varit utsatta för trakasserier och sabotage. Aktioner där människor hotas och egendom förstörs är självfallet totalt oacceptabla. Jag tar med kraft avstånd från all sådan verksamhet. Aktioner som resulterar i att pälsdjur släpps ut gagnar inte heller på något sätt djuren. Tvärtom, djuren kommer till skada och utsätts för kraftig stress och en plågsam död. När det gäller pälsdjursnäringens framtid i avvaktar jag den pågående utredningens resultat och avser därför inte vidta några åtgärder när det gäller svensk pälsdjursindustri.
frs · GQ12199 · 2002-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:199 om polisens uppgifter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att klargöra och tydliggöra gränserna mellan polisens ansvar och kommuners, föreningars och den enskildes ansvar när det gäller ordningshållning. Polisen har en central roll när det gäller att minska brottsligheten i samhället. Regeringen har därför gjort en rad satsningar på polisen . Antalet poliser ökar och vi har startat polisutbildning på ytterligare två orter i . Regeringen har också som bekant beslutat att öka utbildningstakten till 4000 poliser . Alla aktörer, såväl enskilda som offentliga, har också en viktig uppgift att fylla för att komma tillrätta med brottsligheten i samhället. Grannsamverkansprojekt kan minska risken för inbrott i ett bostadsområde, nattvandrande ungdomsorganisationer kan med sin närvaro bidra till lugn i innerstadsområden. Enskilda kan rapportera till polisen om de får syn på något misstänkt. Allt detta, tillsammans med de mer specialiserade bevakningsuppdrag som väktare utför, bidrar till brottsbekämpningen i samhället. Det pågår också en diskussion om andra offentliga aktörer än polisen kan komma att få ett större ansvar på det här området. Det kan gälla allt från anmälningsskyldighet för anställda inom den offentliga sektorn, till att polisen tar hjälp av ordningsvakter vid större ordningsstörningar. Detta måste vi vara öppna för att diskutera. Hela samhället måste känna delaktighet i det brottsförebyggande arbetet. Polisen är en del i detta, låt vara med specifika uppgifter. Formellt är gränsdragningen för vem som får göra vad härvidlag helt klar. Däremot tycker jag inte att det bör finnas en gräns för vad vi alla kan göra för att bidra till att minska brottsligheten.
frs · GQ12200 · 2002-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:200 om granskning av forskningen har frågat mig om jag avser att låta utreda frågan avseende offentlighetsprincipens tillämpning inom forskningen. Jag delar uppfattningen att en öppen granskning av forskningsresultat är viktig. En öppen granskning av forskningsresultat är en del av den vetenskapliga debatten och innebär att alla resultat ska kunna testas och ifrågasättas. Detta är en av förutsättningarna för forskningens utveckling. Om någon anser att forskningsresultat är felaktiga är det först och främst den kritiserade forskarens uppgift att visa på resultatens riktighet. Om det inte görs kan detta påtalas för högskolan. Det är då högskolan som arbetsgivare som avgör hur det uppkomna ärendet ska hanteras. har inrättat en särskild expertgrupp för utredning av oredlighet i forskning. En utgångspunkt för de riktlinjer för expertgruppen som har antagit är att det är arbetsgivaren som har ansvaret för att vidta åtgärder om en anställd åsidosätter sina skyldigheter i anställningen. Enligt dessa riktlinjer ska expertgruppen, om arbetsgivaren begär detta, biträda denne med utredning om faktiska förhållanden och med en bedömning av om forskning skett med avvikelse från god vetenskaplig praxis. Reglerna om allmänna handlingars offentlighet gäller för både och högskolorna. Jag finner ingen anledning att låta utreda frågan om tillämpningen av dessa regler.
frs · GQ12201 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:201 om yrkeshögskola har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa tillgången på yrkeskunnigt folk nu och inom hantverksområdet. Mitt svar ansluter till svaret på en liknande fråga av . I regeringens skrivelse 2001/02:188 Utbildning för kunskap och jämlikhet @ regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning redovisas regeringens syn på den yrkesinriktade utbildningen på både gymnasial och eftergymnasial nivå. Där betonas bland annat betydelsen av den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen och för den eftergymnasiala nivån nämns mångfalden i utbildningsutbudet som en väg att möta såväl individens som samhällets behov av yrkesutbildning. I gymnasieskolan bedrivs grundläggande hantverksutbildning inom främst Hantverksprogrammet. Kursplanerna är utformade så att de kan användas för vitt skilda hantverk. Även inom det nationella Byggprogrammet finns möjligheter att utbilda olika hantverkare för byggsektorn. Därutöver pågår försöksverksamheten lärande i arbetslivet där av utbildningen bedrivs i arbetslivet enligt en särskild kursplan. 2000 lämnar sitt slutbetänkande med anledning av regeringens uppdrag (dir.2000:35). Kommittén ska överväga hur gymnasiala utbildningar bör organiseras bland annat med hänsyn till samhällets och arbetsmarknadens förändring. Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) är en permanent utbildningsform . Inriktningen av dessa utbildningar tar helt och hållet sin utgångspunkt i arbetslivets behov och verksamheten bygger i hög grad på dess engagemang vid planering och genomförande. Utbyggnaden av kortare yrkesutbildningar inom högskolan pågår. Regeringen har bland annat avsatt resurser till och för ändamålet och avser att inrätta en yrkeshögskoleexamen. Härutöver finns den yrkestekniska högskoleutbildningen (YTH). Påbyggnadsutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen (PU) och de kompletterande utbildningarna bidrar till att tillgodose sådana behov som finns inom yrkeslivet. omprövar statens stöd till samtliga kompletterande utbildningar i syfte att inom givna ramar skapa utrymme för förnyelse och utveckling. För alla former av yrkesutbildning gäller att arbetslivets medverkan vid planering och genomförande av utbildningen har en avgörande betydelse för möjligheterna att tillgodose utbildningsbehoven. Som jag också anfört i mitt svar till anser jag att det är väsentligt att samhällets behov av hantverkare av olika slag tillgodoses. Översyn, utvecklingsverksamhet och utredningar berör flera av de utbildningsformer som tillgodoser behov inom hantverksområdet. I andra fall pågår en uppbyggnad på grundval av fattade riksdagsbeslut. Jag är därför inte nu beredd att vidta ytterligare åtgärder, innan resultaten av dessa insatser föreligger.
frs · GQ12202 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:202 om förtidspension och anställning hos har frågat statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att en förtidspension inte ska löna sig jämfört med en fast anställning på . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. uppger att som fast anställd på kan en persons inkomst minska med i jämförelse med tidigare förtidspension, eftersom bostadstillägget bortfaller och framhåller att detta skulle kunna leda till att en person väljer att gå tillbaka till tidigare förtidspension för att få bättre ekonomi. Hon uppger också att det finns exempel på att så sker, speciellt när det gäller yngre arbetshandikappade personer där inkomsten spelar stor roll för ett rikare liv. Storleken på en förtidspension i form av folkpension beror på civilstånd och utgör för ogift och för gift. Till en förtidspensionär som helt saknar eller har låg tilläggspension (ATP) utbetalas även pensionstillskott med maximalt . Pensionstillskottet avräknas krona för krona mot ATP. Till detta kommer de skattefördelar som det särskilda grundavdraget för pensioner (SGA) medför. Detta slopas dock som en följd av ålderspensionsreformen, varvid i stället bruttonivån för grundskyddet höjs. Förtidspensionen räknas upp med prisbasbeloppet, det vill säga är värdesäkrad. Många förtidspensionärer uppbär dessutom bostadstillägg (BTP) vilket för den som har låg pension är en förutsättning för att kunna betala för en bostad med rimlig standard. BTP är en inkomstprövad förmån och utgör av bostadskostnaden före inkomstprövningen. En fast anställd på uppbär avtalsmässig lön som beror på anställningstid och arbetsuppgifter och förutsätts öka mer än inflationen. I stället för bostadstillägg kan i vissa fall bostadsbidrag utges till löntagare efter ansökan. Det fall som tar upp är svårt att kommentera, eftersom några närmare uppgifter inte redovisas. Allmänt sett anser jag givetvis att det inte är tillfredsställande om ett heltidsarbete ger en sämre ekonomisk situation än en hel förtidspension. I det aktuella fallet torde förklaringen vara en mycket låg lön hos . Jag vill därvid understryka att lönesättningen för anställda på är en fråga för de avtalsslutande parterna. Mot bakgrund av vad jag ovan anfört är jag inte beredd att vidta några åtgärder av det slag förordar.
frs · GQ12203 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:203 om elräkningar har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att stärka elmarknadens kunders möjlighet att själva kunna bevaka att rätt pris för elräkningen gått ut. Bakgrunden till frågan är att det framkommit ett flertal exempel på kunder som inte fått sina elräkningar och som heller inte fått sina elmätare avlästa. Enligt gällande konsumentlagstiftning behöver en kund inte betala räkningar som sträcker sig längre än . Trots det kan ju en räkning vara väldigt stor. Jag förutsätter att de företag som hanterar sina kunder på ett sådant otillfredsställande sätt, som ger exempel på, vidtar åtgärder för att hjälpa kunden att klara av betalningen genom till exempel avbetalningsplan. När det gäller avläsning av elmätare är nätägaren skyldig enligt lag att läsa av mätaren minst en gång . Görs inte det bryter nätägaren alltså mot gällande regelverk. har tillsynsansvar över att detta sköts lagenligt. Regeringen har låtit utreda om tätare mätaravläsning bör införas och om preliminärdebiteringen av elförbrukningen bör avskaffas. Ett av skälen till att detta utretts är konsumenternas intresse av att få en exaktare uppfattning om sin elförbrukning. Regeringen avser att behandla frågan men eftersom remissvaren som inlämnats över utredningen inte sammanställts och frågan således inte är färdigberedd vill jag inte närmare kommentera förslaget just . Jag vill även påpeka att den starkaste och viktigaste signalen en missnöjd konsument kan ge sin elleverantör är att byta elleverantör. På den fria elmarknaden har alla kunder möjlighet att byta elleverantör. Detta bör utnyttjas om man som konsument är missnöjd med sin elleverantör. För att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden inrättades Konsumenternas Elrådgivningsbyrå. Byrån fungerar som en oberoende konsumentfunktion för omhändertagande av klagomål och för rådgivning till kunder, bland annat avseende tolkning av elräkningar och hjälp med regler för byte av elleverantör. Från kommer dessutom att få en utökad roll som expertmyndighet avseende elhandelsfrågor. Myndigheten ska bland annat bidra till att konsumenter och små- och medelstora företag har den information som krävs för att kunna agera på den avreglerade elmarknaden.
frs · GQ12204 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:204 om utvärdering av privatiseringar anför i sin fråga att alltfler ifrågasätter om genomförda privatiseringar och avregleringar har lett till de önskade målen och frågar mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en samlad utvärdering ska kunna komma till stånd. I den konkurrenspolitiska propositionen fastslog regeringen att den samlade delen av ekonomin där konkurrens råder ska öka. Jag vill inledningsvis framföra att det förstås är ett grundläggande syfte att konkurrensutsättning av tidigare samhällskontrollerade monopol ska leda till en ökad konsumentnytta. Införande av konkurrens är inget mål i sig, utan ett medel för ökad effektivitet, mångfald och produktkvalitet, till nytta för det allmänna och för konsumenterna. Möjligheterna att öppna nya områden för konkurrens bör alltid övervägas, om det kan gynna konsumentnyttan och öka tillväxten. Det är dock mycket viktigt att vara medveten om att marknader som öppnas för konkurrens alltid kräver eftervård. För att skapa en fungerande konkurrens måste det finnas regelverk och fungerande tillsyn för att värna en sund utveckling av marknaden. Utvecklingen på marknader som öppnats för konkurrens följs fortlöpande på olika sätt. På vissa regelreformerade marknader har särskilda sektorsmyndigheter inrättats för att särskilt vaka över marknadens utveckling. Exempel på detta är och . Vidare har särskilda kompletterande regelverk, utformade just för att möjliggöra en sund anpassning på dessa nya marknader, skapats. Regeringen uppdrar vidare åt myndigheter att granska marknader ur olika perspektiv. Som exempel på nu pågående projekt kan nämnas att regeringen har givit i uppdrag att genomföra systematiska studier av vilka konsekvenser de konkurrensutsatta marknaderna har inneburit och kan innebära för konsumenterna. ska elmarknaden prioriteras och verket ska därvid samarbeta med vid genomförandet av uppdraget. Utöver detta, så genomför såväl myndigheter som olika organisationer på eget initiativ utvärderingar och översyner av regelreformerade sektorer. Resultatet av alla dessa analyser studeras självfallet noggrant inom . Regeringen har tidigare uttalat att man kommer att ta initiativ till en förutsättningslös utvärdering av de genomgripande avregleringar och förändringar av offentlig verksamhet som genomdrivits . Det samlade analysarbete som pågår inom utgör inledningen till en sådan utvärdering.