ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121509 · 2002-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1509 om situationen i har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att och EU ska kunna stödja en fredlig och demokratisk utveckling i . Den humanitära krisen i är den kanske allvarligaste i världen. har ett ansvar att göra vad man kan för att minska befolkningens lidande, men även måste göra mer. Efter överenskommelsen mellan och om ett eldupphör, har ett unikt tillfälle uppstått att arbeta humanitärt, konsolidera freden och utveckla det demokratiska styret. Detta tillfälle får inte gå förlorat. beslutade om ett förstärkt mandat för FN:s närvaro i . Jag välkomnar säkerhetsrådets beslut, och regeringen avser att fortsätta stödja FN:s ansträngningar i landet, och verka för ett samordnat internationellt stöd åt . Sida har av regeringen fått i uppdrag att utarbeta ett förslag till en landstrategi vad avser det framtida utvecklingssamarbetet med . Strategins syfte ska vara att reducera fattigdomen i landet, inte minst genom att främja en demokratisk samhällsutveckling och respekten för mänskliga rättigheter. Jag har framfört till att även fortsättningsvis kommer att bistå med insatser för att lindra den humanitära nöden och stödja fredsprocessen i landet. Jag har vidare betonat att en konsolidering av freden i första hand är och dess regerings ansvar. Jag har också uppmanat regeringen att redovisa oljeintäkter, bekämpa korruptionen och reformera ekonomin. ambassadör i leder en särskild grupp bestående av lokala givarrepresentanter, med uppdrag att intensifiera dialogen med den angolanska regeringen. EU understryker, i sin gemensamma ståndpunkt om , vikten av en hållbar politisk lösning, samt betydelsen av att mobiliserar egna resurser för att säkra fredsprocessen och landets fortsatta utveckling. kommer att fortsätta att uppmärksamma situationen i och stödja det angolanska samhället i arbetet för fred, mänskliga rättigheter och demokrati i landet.
frs · GP121511 · 2002-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1511 om antalet studentbostäder har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att fler studentbostäder ska byggas. Jag vill först påpeka att regeringen ser och har sett allvarligt på bostadssituationen för landets studenter. Därför infördes ett tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter. Efterfrågan på stödet har varit stort och regeringen har därför avsatt ytterligare . Totalt bedöms stödet räcka till ca 16 000 studentrum. Staten har tagit ett stort ansvar för byggandet av studentbostäder, men jag vill peka på att också kommunerna har ett betydande ansvar på den lokala nivån att bl.a. få fram lämplig mark för bostadsbyggande och att hålla en god planberedskap. Kommunerna har även ett stort ansvar för att hålla nere såväl mark- och exploateringskostnader som taxor och avgifter. Regeringen prövar även nya metoder för att stimulera bostadsbyggandet. Ett förslag som övervägs är att sänka byggmomsen för nybyggnad av studentbostäder.
frs · GP121512 · 2002-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1512 om bisfenol A i nappflaskor har frågat socialminister vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att förekomsten av bisfenol i nappflaskor ska minska. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bisfenol A är en av världens vanligaste kemikalier och den används i många produkter. Ämnet är bl.a. östrogent, dvs. De omfattande studier som gjorts av industri och myndigheter ger inte anledning till oro när det gäller t.ex. de mängder bisfenol A små barn kan få i sig genom gamla nappflaskor. Det finns dock ett antal mindre forskarstudier, framför allt från , som pekar på att små mängder bisfenol A kan vara östrogena i försöksdjur. Inom EU ges större tilltro till de omfattande studierna, men man menar att de mindre studierna inte helt kan ignoreras. Mot bakgrund av försiktighetsprincipen har EU därför, i ett av sina kemikalieprogram, satt i gång ett stort testningsprogram där lågdoseffekterna av bisfenol A ska studeras noggrant. Resultat från dessa studier kommer att dröja . Problemen med bisfenol i nappflaskor visar att regeringens nya kemikaliepolitik behövs, dvs. att nya kemiska ämnen inte får sättas på marknaden innan kunskap finns om dess inneboende risker och att kunskap måste inhämtas om de ämnen som redan finns på marknaden och för vilka kunskapen är bristfällig. Jag ser fram emot kommissionens första förslag till en reviderad kemikalielagstiftning inom EU. Jag har stora förhoppningar att förslaget ska kunna presenteras och att det ska leda till en sträng lagstiftning i linje med den svenska kemikaliestrategin.
frs · GP121513 · 2002-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1513 om Vin & Sprit som statligt bolag har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att statliga bolag ska efterleva ägarpolicyn. Hon hänvisar till att det i ägarpolicyn står skrivet "könsperspektivet en självklarhet" och framför i sin fråga att detta tolkas olika av bolag med anledning av att medverkat i och sponsrat en fest hos porrtidningen . Regeringen ställer långtgående etiska krav på de statligt ägda bolagen och har i det aktuella fallet brustit i att efterfölja dessa. Vin & Sprits ledning har mycket kraftfullt tagit avstånd från den sponsring som skett och att bolagets produkter kopplas samman med tidningen och den kvinnosyn som exploateras i tidningen. Vidare har företaget klargjort sin inställning till ansvarig distributör i för att säkerställa att liknande aktiviteter inte kommer att upprepas. Jag har blivit informerad om att frågan kommer att behandlas på närmast kommande styrelsemöte i bolaget och jag förväntar mig därför att styrelsen inför sådana rutiner i bolaget att det som inträffat ej kommer att upprepas . Jag delar inte uppfattningen om att det som inträffat medför att särskilda åtgärder behöver vidtas för att de statligt ägda bolagen ska efterfölja regeringens ägarpolicy.
frs · GP121514 · 2002-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1514 om fastighetsskatten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lämna besked avseende fastighetsskatten på bostadsrätter. har priserna på fastigheter ökat till följd av den goda ekonomiska utvecklingen. Detta skulle ha medfört att skatten på fastigheter skulle ha ökat kraftigt om inga åtgärder vidtagits. Fastighetsskatten har därför sänkts. De flesta bostadsrättsinnehavare bor i flerfamiljshus som enligt skattereglerna taxeras som hyreshus. För sådana fastigheter har skatten sänkts från till . Bostadsrättsföreningar kan emellertid också upplåta bostadsrätter i småhus. Även fastighetsskatten på småhus har sänkts från 1,5 till . Den tillsatta parlamentariska kommitté som ska se över reglerna om bl.a. fastighetsskatten på småhus ska enligt sina direktiv ta fram lagförslag som ska minska den olikformighet i fastighetsskattuttag som uppkommer beroende på om bostadsrättsföreningens fastigheter är taxerade som småhus eller hyreshus. Kommittén ska redovisa uppdraget före utgången av .
frs · GP121515 · 2002-08-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1491 om implementering av förändrad lagstiftning i och 1515 om minoriteternas nationella och kulturella rättigheter i har frågat mig hur regeringen inom EU avser att arbeta för de mänskliga rättigheterna i , med särskild vikt på uppföljningen av de senaste besluten om det kurdiska språket och avskaffande av dödsstraffet. har frågat vad jag avser att göra för att klargöra det faktiska innehållet och den verkliga betydelsen av s.k. språkreformer. Regeringen kommer att fortsätta att, inom ramen för EU, kräva att ska uppfylla de krav som finns i EU:s partnerskapsdokument, där det fastslås vilka prioriteringar som den turkiska regeringen bör göra för att uppfylla Köpenhamnskriterierna. Såväl som övriga EU-länder har välkomnat det senaste reformpaketet som med stor majoritet antogs av det turkiska parlamentet . Paketet innehåller viktiga reformer, såsom dödsstraffets avskaffande i fredstid och tillåtandet av andra språk än turkiska i radio och TV-sändningar liksom i privat undervisning. Reformpaketet är ett steg i rätt riktning. är det viktigt att dessa reformer genomförs i praktiken. Kommissionen kommer, i den översynsrapport som publiceras , att göra en grundlig bedömning av alla reformer som har antagits sedan den förra rapporten publicerades . Rapporten kommer också att utvärdera det faktiska genomförandet av reformerna.
frs · GP121516 · 2002-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1516 om militärt samarbete med har frågat mig om jag avser att ta något initiativ till att stoppa allt militärt samarbete, däribland vapenhandel, mellan och . Jag har i mitt svar på en fråga av redogjort för den praxis som regeringen tillämpar när det gäller import och export från och till . De principer som jag då redogjorde för är fortfarande giltiga gentemot relationerna med . Exporten av krigsmateriel styrs av en balansgång mellan å ena sidan behovet av att exportera i syfte att kunna upprätthålla en tillräckligt hög orderingång för den inhemska försvarsindustrin för att kunna bevara kompetens och utvecklings- och produktionskapacitet på det försvarsindustriella området @ vilket är en förutsättning för en trovärdig militär alliansfrihet @ och å andra sidan nödvändigheten att kontrollera denna export så att den inte har en destabiliserande verkan i vår omvärld. Exporten är inte ett självändamål, utan får endast äga rum om det finns säkerhets- och försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Behovet av viss export måste således noga vägas mot risken att export till det avsedda mottagarlandet kan försämra säkerhetsklimatet såväl inom landet som i dess omgivning. Bedömningen av mottagarlandet är därför av avgörande betydelse i exportkontrollen. Export av krigsmateriel till anses inte förenligt med de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexporten. Importen av krigsmateriel styrs av det svenska försvarets behov, mål och tilldelade medel. Här gäller det att tillgodose de nationella, svenska intressena på ett optimalt sätt, dvs. att införskaffa materiel som är så kvalitativt fullvärdig som möjligt, till lägsta kostnad och under affärsmässiga villkor. Självfallet innebär detta att inte köper materiel från ett land som är föremål för internationella sanktioner eller embargon, eller där en nationell, svensk sådan sanktion är beslutad. är inte föremål för en internationell eller nationell, svensk sanktion.
frs · GP121518 · 2002-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1518 om bevarande av film har frågat mig om regeringen avser att säkerställa bevarandet av film genom att bygga upp ett fullservicelaboratorium i , med all nödvändig teknik. hänvisar till den rapport som lämnade till mig . menar att de medel som Filmvårdscentralen har tilldelats räcker för ett inledande arbete. Det konstateras också att summan inte är baserad på de verkliga framtida behoven, men man påpekar också att dessa behov kan redovisas endast efter att en gedigen inventering av film har skett runt om i landet. Som säkert känner till har ett sådant inventeringsarbete redan påbörjats i flera län. Jag är övertygad om att Filmvårdscentralen och dess nuvarande huvudman på olika sätt kommer att knyta till sig och bygga upp den kompetens och teknik som krävs för att kunna möta de behov som finns för att samla in, bevara och tillgängliggöra icke-fiktiv film. Arbetet har redan börjat, bl.a. genom ovan nämnda inventeringsarbete som utförs av personer med mycket hög kompetens. Dessutom har påbörjat byggandet av kasematter för förvaring av nitratfilm i .
frs · GP121519 · 2002-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1519 om borgerlig vigsel och registrering av partnerskap har frågat mig när det blir en ändring i reglerna om ersättning till särskilt förordnade vigselförrättare och registreringsförrättare. Som jag uppgett i svar på frågor av , , har en översyn av ersättningsreglerna inletts. Olika alternativ övervägs och jag hoppas att en ändring kan ske .
frs · GP121520 · 2002-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1520 om säldöden har frågat mig om jag är beredd att ge i uppgift att ersätta berörda kommuner för de kostnader de haft för sommarens säldöd. Som frågeställaren konstaterar har kommuner på , som t.ex. , drabbats svårt under säldöden denna sommar. besvarade jag en liknande fråga. Jag konstaterade då att hanteringen av de döda sälarna är besvärlig och att den är kostsam för kommunerna. Det vilar ett stort ansvar på våra kommuner för renhållning ur ett hälsoperspektiv och kommunerna har också ansvaret för insamling av de döda sälar som påträffas utmed våra stränder. Staten har ett ansvar för de djurarter som räknas som statens vilt, vilket regleras av jaktförordningen och föreskrifter. Ingen av våra sälarter räknas som statens vilt. Något särskilt statligt stöd för renhållningen är således inte aktuellt och omhändertagandet av de döda sälarna måste hanteras inom ramen för de drabbade kommunernas befintliga resurser. Däremot avser jag att verka för att i får i uppdrag att utvärdera hur arbetet har fungerat av säldöd. I övrigt kan jag informera om att har beviljat sammanlagt för ett forskningsprojekt som innefattar provtagning i samband med årets säldöd för att öka kunskapen kring uppkomsten och spridningen av det valpsjukeliknande viruset. I forskningsprojektet arbetar 15 provtagare som bl.a. hjälper kommunerna med insamlingen av döda sälar. drivs i samarbete med berörda kommuner och aktuella prognoser skickas en gång för att ge kommunerna ökad beredskap inför insamling och hantering av djuren.
frs · GP121521 · 2002-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1521 om har frågat om jag ämnar skriva nya direktiv till . tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning (, U 2002:01). Kommitténs övergripande uppdrag är att föreslå hur den framtida utbildningen bör utformas t.ex. i fråga om mål, innehåll, organisation och personalens kompetens. Min utgångspunkt är att särskolan och särvux ska finnas kvar som egna skolformer, men att utbildningen ska utvecklas och kvaliteten stärkas. Med hänsyn till kommitténs breda uppdrag och sammansättning är det dock viktigt att kommittén ges stor frihet i sitt arbete. Därigenom kan kommittén, utifrån t.ex. synpunkter från elever, föräldrar och personal samt nationell och internationell forskning och utvärdering, göra en allsidig belysning av olika vägar att gå för att tillförsäkra de berörda eleverna en utbildning av hög kvalitet. finns elever med utvecklingsstörning i , gymnasieskolan och komvux. Det är därför viktigt att kommittén inte bara utreder hur verksamheten i särskolan och särvux kan utvecklas, utan också prövar hur övriga skolformer kan förändras för att i större utsträckning än nu kunna erbjuda elever med utvecklingsstörning en adekvat utbildning. Mot denna bakgrund ser jag inga behov av att ändra direktiven för den s.k. .
frs · GP121522 · 2002-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1522 om särskolans framtid har frågat på vilket sätt mitt ställningstagande i särskolefrågan överensstämmer med de direktiv som regeringen gett utredningen om särskolans framtid. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning (, U 2002:01). Kommitténs övergripande uppdrag är att föreslå hur den framtida utbildningen bör utformas t.ex. i fråga om mål, innehåll, organisation och personalens kompetens. Min utgångspunkt är att särskolan och särvux ska finnas kvar som egna skolformer, men att utbildningen ska utvecklas och kvaliteten stärkas. Med hänsyn till kommitténs breda uppdrag och sammansättning är det dock viktigt att kommittén ges stor frihet i sitt arbete. Därigenom kan kommittén, utifrån t.ex. synpunkter från elever, föräldrar och personal samt nationell och internationell forskning och utvärdering, göra en allsidig belysning av olika vägar att gå för att tillförsäkra de berörda eleverna en utbildning av hög kvalitet. finns elever med utvecklingsstörning i , gymnasieskolan och komvux. Det är därför viktigt att kommittén inte bara utreder hur verksamheten i särskolan och särvux kan utvecklas, utan också prövar hur övriga skolformer kan förändras för att i större utsträckning än nu kunna erbjuda elever med utvecklingsstörning en adekvat utbildning. Mot denna bakgrund ser jag inga behov av att ändra direktiven för den s.k. .
frs · GP121523 · 2002-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1523 om studeranderabatten på resor har frågat mig vilka åtgärder som kommer att vidtagas för att den aviserade förändringen av SJ:s rabattsystem inte ska få de befarade negativa verkningarna. Jag har besvarat ett antal frågor i med liknande innehåll. Mitt svar blir därför i huvudsak detsamma som . Sedan beslutade att slopa de statliga medlen för subventionerade studeranderabatter har , , och , , m.fl. lyckats behålla ett fungerande rabattsystem för studerandekollektivet. I de överenskommelser som ligger till grund för dagens reserabatter har inte tagit någon aktiv del. I det befintliga studiestödssystemet bidrar regering och riksdag i stället till att ge de studerande ett mer generellt ekonomiskt stöd. Studerandegruppen är en mycket viktig grupp resenärer för de olika reseföretagen. Därför har CSN och studerandesammanslutningarna goda möjligheter att genom förhandlingar med reseföretagen söka olika rabattsystem för alla studerandegrupper. Tveklöst är möjligheten till rabatterade resor för studerande viktig för att öka tillgängligheten till den högre utbildningen och för att bidra till att minska den sociala och geografiska snedrekryteringen. Jag utgår därför ifrån att CSN och studerandesammanslutningarna även i fortsättningen kommer att utnyttja sina möjligheter att söka reserabatter för så breda studerandegrupper som möjligt.
frs · GP121524 · 2002-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1524 om utredning om studiemedelssystemet har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av de effekter för de långtidsstuderande som redovisas i , En sammanställning av lärosätenas synpunkter. Det nya studiestödssystemet som infördes innebär bl.a. att studiebidraget höjts med nästan , att fribeloppsgränsen höjts till , att generösa trygghetsregler införts som ger låntagaren möjlighet att få årsbeloppet nedsatt till av årsinkomsten samt att studiebidraget nu är pensionsgrundande. Systemet är klart och tydligt och ger möjlighet till god studieplanering. Reformen är en av regeringens största under innevarande mandatperiod till en kostnad av . , med internationella mått mätt, generösa studiestöd har därigenom blivit ännu mer förmånligt. Hela studiestödsreformen beslutades med brett stöd i . En central princip i det nya studiestödssystemet är att göra det möjligt för de studerande att undvika en alltför stor skuldbörda, vilket var ett problem i det tidigare systemet. Personer med alltför stor skuld har svårt att betala tillbaka hela sin studieskuld. Eftersom de totala resurserna är begränsade har regeringen bedömt att det är viktigare att ge fler personer möjlighet att studera än att låta vissa studera fler terminer. När studiestödet i flera avseenden blev mer generöst, var det nödvändigt att strama upp det i vissa andra avseenden. Därför behölls den längsta tiden för studiestöd på eftergymnasial nivå (12 terminer) medan dispensmöjligheten i princip slopades. Med stöd av övergångsbestämmelser har dock studerande som påbörjat en utbildning före fortfarande möjlighet att söka dispens från reglerna om längsta tid för att kunna avsluta sina studier med studiemedel. Det är mycket viktigt med informationsinsatser till de studerande för att de ska kunna planera sina studier, vilket även tar upp i sin rapport om lärosätenas synpunkter på studiestödssystemet. konstaterar bl.a. att inte minst lärosätena måste ta en stor del av ansvaret för informationen till sina egna studenter. Det är viktigt att studiestödsreformen följs upp och utvärderas, men enligt min bedömning är det ännu för tidigt att dra några slutsatser. Det är i det här sammanhanget viktigt att notera att de uppgifter som lämnas i handlar om vad verkets uppgiftslämnare tror om eventuella problem , inte om något som faktiskt inträffat. Det är som har regeringens uppdrag att följa reformen och analysera dess effekter. Jag är övertygad om att politik där bankerna ska avgöra vem som får studiestöd och i vilken omfattning, skulle innebära avsevärda försämringar för den som vill studera under många terminer.
frs · GP121525 · 2002-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1525 om allmänhetens engagemang i kulturminnesvården har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidtaga för att vårt folk ska få en rejäl chans att deltaga i vården och brukandet av folkets eget kulturarv. De övergripande målen för den nationella kulturpolitiken är bl.a. att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser och att bevara och bruka kulturarvet. Vidare är ett av mål i regleringsbrevet att allmänhetens förståelse för, delaktighet i och ansvarstagande för kulturarvet ska öka och att tillgängligheten till information om kulturmiljövärdena ska förbättras. Ett ökande intresse och engagemang för den egna kulturmiljön och allmänhetens större förståelse för kulturarvsfrågorna märks tydligt i samhället. Stora satsningar har också gjorts från statens sida på detta område, bl.a.: budgetproposition skedde en höjning av bidraget till kulturmiljövården med nästan som bl.a. möjliggör att ökade vård- och informationsinsatser samt kunskapsuppbyggnad inom byggnadsvård, kulturlandskapsvård och fornvård kan garanteras och komma hela landet till del. Genom stödet har goda effekter uppnåtts när det gäller att öka förståelsen och tillgängligheten till landets kulturmiljöer. I flera län har s.k. kulturvårdsavtal upprättats och avsikten med avtalen är att fördjupa samverkan och tydliggöra ansvarsfördelningen mellan och fastighetsägaren om vården av vissa särskilt värdefulla kulturmiljöer. Möjligheten till utökade insatser för kulturarvet förbättras också genom de reformmedel till de regionala museerna med som anslogs i budgetpropositionen . Inom anslaget Bidrag till kulturmiljövård avsatte regeringen för utåtriktade satsningar inom det sektorsövergripande projektet kulturarv, ett samarbete mellan länsstyrelserna, länsmuseerna och . Agenda kulturarv syftar till att förnya kulturmiljövårdens arbete, inriktning och demokratiska förankring och att utifrån kunskaper om kulturmiljön verka för en öppen diskussion med allmänheten. Inom ramen för projektet har i samråd med fördelat till länen för olika aktiviteter riktade mot skolor samt seminarier och andra aktiviteter riktade mot ägare, brukare och massmedia. För att möta det ökande intresset och engagemanget för den egna kulturmiljön, som bl.a. visas genom ett stigande medlemsantal i ideella kulturmiljöorganisationer, förstärkte regeringen det bidrag på till ideella kulturmiljöorganisationer som fördelas av med ytterligare fr.o.m. . Intresset tas också tillvara och fångas upp bl.a. i det arbete med information och skyltning som sköts av länsstyrelserna i samarbete med lokala kulturadministratörer. tillsammans med utvecklar och fördjupar samarbetet mellan kulturmiljö- och naturmiljösektorerna för att uppnå en gemensam syn på landskapsfrågorna. Exempel på områden där det finns ett ömsesidigt intresse för samverkan är en utvecklad medborgardialog och samband mellan bevarande och brukande. Kulturmiljövård och naturvård handlar om såväl bevarande som att bruka miljön och att utveckla natur- och kulturarvet så att det kommer många till del.