ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ1262 · 2002-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:62 om utbyggnad av har frågat mig om utbyggnaden av väg E6 mellan och kommer att vara färdig 2007. Utbyggnaden av har pågått intensivt och merparten av den vägen längs är motorväg eller fyrfältsväg. Det som återstår att bygga ut är dels i södra , dels i norra . Problemen i norra är väl kända och det är därför jag nöjt kan konstatera att byggarbeten pågår på inte mindre än fyra etapper. Det gäller en del av sträckan Torp@Håby, trafikplats , samt sträckorna Hogdal@Nordby och Nordby@Svinesund, inklusive en ny bro över . För övriga etapper pågår utrednings- och planarbeten. Tillåtlighetsprövning enligt pågår för två av tre delar mellan och Hogdal. Den nu gällande nationella väghållningsplanen för perioden 1998@2007 omfattar utbyggnad av samtliga återstående etapper på . kommer att presentera ett förslag till ny långsiktsplan för perioden 2004@2015. Jag kan inte nu föregripa den prövning som ska göras då. Den nuvarande planen gäller fortfarande.
frs · GQ1263 · 2002-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:63 om utbyggnad av har frågat mig på vilket sätt jag avser förverkliga de löften som regeringen tidigare givit i fråga om en snar utbyggnad av . Näringsminister svarade på en liknande fråga i . Då sa han att om prioriterar åtgärder på norr om framför andra investeringsåtgärder i sin länsplan för regional transportinfrastruktur så var han beredd att medverka till en snabb utbyggnad av tidigt i planeringsperioden. Jag delar uppfattning i denna fråga.
frs · GQ1264 · 2002-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:64 om vårdutskott har frågat mig vilka initiativ jag tänker ta gällande lagstiftningen för att underlätta för kommuner och landsting att till exempel bilda gemensamma vårdutskott. De förslag som tar upp i betänkandet Samverkan @ om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet, m.m. (SOU 2000:114) bereds i . Regeringen avser att avlämna en proposition om samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet till . Inriktningen i detta sammanhang är att utöka möjligheterna till samverkan i gemensam nämnd på vård- och omsorgsområdet.
frs · GQ127 · 2002-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:7 om ensidigt stopp för svenskt torskfiske har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenskt fiske ska erhålla samma förutsättningar som andra yrkesfiskare inom EU-gemenskapen. Genom ett unilateralt torskfiskestopp kommer det svenska fisket visserligen inte att erhålla samma förutsättningar som andra yrkesfiskare inom gemenskapen. Emellertid har jag för avsikt att notifiera kommissionen om en plan för ersättning för tillfälligt upphörande av verksamheten.
frs · GQ128 · 2002-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:8 om fiske av kräfta och räka på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra fortsatt fiske av kräfta och räka på . har arbetat med metoder för att öka selektiviteten i dessa fisken. Med mer selektiva redskap kan fisket efter t.ex. havskräfta fortsätta även efter ett unilateralt torskstopp. Om, trots de nya metoderna, mer än försumbara bifångster av torsk fortfarande förekommer och om undantag inte medges, kommer även detta fiske att drabbas.
frs · GQ129 · 2002-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:9 om ersättning till fiskare vid fiskestopp har frågat mig hur jag avser att agera för att kompensera de drabbade fiskarna om ett svenskt torskfiskestopp införs. arbetar med att ta fram de formella förutsättningarna och kostnaderna för ekonomisk ersättning till de yrkesfiskare som kommer att drabbas. Jag har för avsikt att notifiera Europeiska kommissionen om en plan för ersättning för tillfälligt upphörande av verksamheten.
fr · GQ11100 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:100 av () till utbildningsminister om den kvalificerade yrkesutbildningen Det finns ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den akademiska traditionen. Inom skilda områden som teknik, social omvårdnad och informationsteknik finns ett stort behov av kvalificerad, välutbildad arbetskraft. Fördjupad specialisering ger ökad valfrihet och kvalitet för studenten. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste därför öka och dess status höjas. Mitt län, , är säkert inte det enda som upplever problem inom KY-utbildningen. Nio utbildningar finns just , men sju planerade utbildningar kommer kanske inte i gång på grund av resursbrist. överväger två stora arbetsgivare i kommun, ESAB och ABB, att flytta eftersom de inte kan få fram tillräckligt med kvalificerad arbetskraft. De har utfärdat ett löfte om att anställa alla som genomgått kvalificerad utbildning. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att stärka den kvalificerade yrkesutbildningen så att behovet av välutbildad arbetskraft kan uppfyllas?
fr · GQ11101 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:101 av () till utbildningsminister om har byggt upp betydande samlingar inom olika ämnesområden. En av dessa samlingar finns på Lunds universitets historiska museum, LUHM. Den är en av största samlingar av arkeologiskt material och samlingarna av skånskt material ökar fortlöpande. Nyförvärven har kommit att bli mycket omfattande. Museet har tre funktioner. För det första ska samlingarna vårdas och hållas tillgängliga för forsknings- och utbildningsändamål. För det andra respektive tredje ska museet omhänderta arkeologiska fynd från och bedriva en utställnings- och museiverksamhet riktad till allmänheten. En förutsättning för att alla tre funktionerna skulle kunna upprätthållas också är att en samfinansiering kan ske med andra intressenter. Universitetsstyrelsen beslutade att verksamheten fortsatt ska finnas inom men också att museet bör fortsätta att omhänderta arkeologiska fynd från som tidigare, enbart under förutsättning att får ersättning för sina kostnader. I annat fall upphör den verksamheten . Avser utbildningsministern att ta initiativ som möjliggör att LUHM kan fortsätta en verksamhet som omfattar samtliga tre ovan definierade funktioner?
fr · GQ11102 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:102 av () till försvarsminister om minröjningsarbete Regeringen har slagit fast att ska vara operativa aktör avseende humanitär minröjning. Stödet ska i första hand avse ledning, kvalitetssäkring och utbildning. I ett enkätsvar till påpekar verket att regeringens inriktning för minröjningsarbete egentligen skulle kräva en budgetförstärkning. Denna uppfattning delas i Swedecs enkätsvar. anger dock i sitt svar att man som myndighet står "inför stora och resurskrävande förändringar, som gör att utrymmet för minröjning måste reduceras. Just nu övervägs inom verket vilka konsekvenser det får om minröjningsbudgeten minskas". Verket skriver vidare att "det finns en uppenbar risk att beredskap för minröjningsinsatser och förmåga att med god kvalitet leda sådana insatser försämras". påpekar i enkätsvaret att verkets budgetutrymme för minröjning skulle kunna utökas om stöd till GICHD (ca ) kan finansieras av annan part än , samt om verkets beredskap för minröjning inte belastar anslaget "Skydd mot olyckor" utan anslaget "Försvarspolitik". Jag vill fråga försvarsministern: Avser ministern att vidta någon åtgärd för att säkra att minröjningsbudget inte reduceras, exempelvis genom att låta annan part finansiera stödet till GICHD och genom att låta verkets minröjningsberedskap finansieras via anslaget "Försvarspolitik"?
fr · GQ11103 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:103 av () till näringsminister om miljökonsekvensbeskrivningen för avveckling av kärnkraften ställde jag en fråga (1996/97:519) till den dåvarande näringsministern angående när regeringen avsåg att presentera en samlad miljökonsekvensbeskrivning för regeringens förslag till kärnkraftsavveckling. Näringsminister svarade att det ligger i sakens natur att det inte är nödvändigt att presentera en samlad miljökonsekvensbeskrivning för de förslag som regeringen har lagt fram i propositionen (prop. 1996/97:84). Näringsministern ansåg då att en sådan utveckling, som beskrevs i propositionen, måste anses vara entydigt positiv för miljön. Det uppges nu att kan komma att dras inför om man inte upprättar en miljökonsekvensbeskrivning. Jag vill därför fråga näringsministern: Kommer ministern nu att vidta några åtgärder för att presentera en miljökonsekvensbeskrivning för avvecklingen av kärnkraftsreaktorer?
fr · GQ11104 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:104 av () till miljöminister om hållbar utveckling Socialdemokraterna införde så kallade LIP-pengar (Lokala investeringsprogram för ekologiskt hållbart samhälle). Dessa skulle användas för att påskynda miljöinvesteringar i landet. Exempel på hur dessa pengar har lett till felinvesteringar är påtagliga, som exempel kan ges en investering i så kallad plasmateknik för förbränning av avfall på . Investeringen planeras trots att man på andra ställen dömt ut tekniken. har dock anläggningen inte fått tillstånd och miljöprövning pågår. kommun har dock redan fått pengarna och får därmed chansen att tjäna in räntepengar oberoende av om anläggningen startar eller ej. Ett annat exempel på i och för sig angelägna satsningar är de på biogas. Biogas har kommit i gång med hjälp av LIP-pengar men när priset på diesel minskar riskerar biogasen att slås ut. Detta visar på behovet av en långsiktig politik i stället för tillfälliga satsningar. Erfarenheten av LIP-pengarna är alltså långt ifrån entydigt positiva. planerar man en ny satsning av samma typ, nämligen bidrag för klimatinvesteringar. Vilka garantier har ministern för att inte också många av dessa investeringarna blir tomma slag i luften som inte leder till en långsiktigt hållbar utveckling?
fr · GQ11105 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:105 av () till statsrådet om åtgärder för att motverka unga människors alkoholmissbruk Under allhelgonahelgen har det i olika medier presenterats lika tragiska som dramatiska siffror om att unga människor blivit akut alkoholförgiftade vilket lett till medvetslöshet. Ett 50-tal unga människor omkommer av denna orsak, enligt alkoholläkaren och forskaren . Det är ett stort antal unga som, kanske efter sin första fylla, aldrig mer återvänder till sin familj, sin skola och sina vänner. Unga män dricker ren alkohol per person och år. Siffrorna gäller pojkar 16@19 år. Lättillgänglig hembränd sprit anges ofta som en orsak till den stora konsumtionen, men spriten som levereras via Systembolaget är givetvis i sin grund lika berusande, beroendeframkallande och giftig. I den nationella handlingsplanen mot alkoholmissbruk skriver regeringen "att insatser för barn och ungdom är särskilt viktiga, såväl generella insatser som syftar till att åstadkomma en alkoholfri uppväxt och att skjuta upp alkoholdebuten som insatser för särskilt utsatta grupper och grupper med riskbeteende". Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka unga människors missbruk av alkohol, i enlighet med de riktlinjer som lagts fast i den nationella handlingsplanen mot alkoholmissbruk?
fr · GQ11106 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:106 av () till försvarsminister om FOI:s forskning och utveckling inom minröjning , , bedriver en viktig forskning inom minröjningsområdet. Anslaget till denna forskning har dock minskat kraftigt. Det finns också en uppenbar risk att anslagen till FOI:s forskning kommer att minska ytterligare . har FOI tre uppdrag för minröjningsrelaterad forskning totalt värda . Ett uppdrag är från Försvarsmakten (10,), ett från Försvarets hundtjänstenhet (1,) och ett är från (2,). Enligt nuvarande planer kommer endast Försvarsmaktens uppdrag att finnas kvar . Det skulle innebära en nedskärning från 1999 via 14,6 miljoner 2002 till 10,6 . Skälet till nedskärningen är bland annat att aviserat att forskningsanslagen kommer att dras in till följd av verkets ansträngda ekonomi samt deras prioritering att fungera som operativ aktör. Sammantaget befinner sig FOI:s minröjningsforskning i ett allvarligt läge. Det är av stor vikt att FOI får ekonomiska möjligheter att åtminstone driva vidare sin minröjningsforskning på nuvarande nivå. Jag vill fråga försvarsministern: Avser ministern att vidta någon åtgärd för att upprätthålla FOI:s minröjningsrelaterade forskning och utveckling, exempelvis genom att se till att Försvarsmakten utökar sina beställningar till FOI?
fr · GQ11107 · 2002-11-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:107 av () till statsrådet om och Sidas stöd till humanitär minröjning presenterades "regeringens samlade syn på minhantering" för . skulle de svenska resurserna samordnas och den svenska kompetensen skulle utvecklas inom detta viktiga område. I ett svar på en enkät från till berörda myndigheter uppger Sida att deras utbetalningar till stöd för humanitär minröjning varierat från 75,3 till 107,9 miljoner. Ingen klar tendens har kunnat urskiljas. Under de tre första kvartalen 2002 har dock Sida bara betalat ut och har Sida, via avtal, endast förbundit sig ett stöd om . Av enkätsvar framgår att verket av budgetskäl överväger att kraftigt minska sin minröjningsbudget . Detta trots att verket fått i uppdrag att vara operativa minröjningsaktör, vilket enligt verket egentligen kräver ökade resurser. Också den minröjningsrelaterade forskningen vid FOI hotas, bland annat på grund av planerade nedskärningar från . Den samlade bilden inger oro över att omfattande kompetens inom humanitär minröjning kan reduceras. Jag vill fråga biståndsministern: Avser statsrådet att vidta någon åtgärd för att Sidas, FOI:s och stöd till humanitär minröjning inte ska minska?
fr · GQ11108 · 2002-11-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:108 av de () till statsrådet om stoppad byggnation i Byggnation av ett antal lägenheter i stoppas just nu av landshövding med hänvisning till lagstiftningen. Regeringens mål är att det ska byggas 30000 lägenheter . Jag utgår ifrån att även regeringen räknar med att en del av dessa 30000 lägenheter ska byggas i och då även i innerstaden där många vill bo. Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att möjliggöra byggande av nya lägenheter i ?
fr · GQ11109 · 2002-11-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:109 av () till försvarsminister om könsneutral mönstring och värnplikt Försvaret är i alltför hög utsträckning fortfarande enkönat. Det är fullkomligt otidsenligt och orimligt att Försvarsmakten på förhand väljer bort halva befolkningens kompetens för att de har ett visst kön. En utvidgning av värnplikten till att omfatta även kvinnor bör därför vara en naturlig utveckling för en försvarsmakt som tagit steget in . Tyvärr har regeringen inte varit beredd att verka för en sådan jämställdhetsfrämjande och kompetenshöjande reform för försvaret som en könsneutral mönstring och värnplikt skulle innebära. Antalet kvinnliga officerare måste enligt bland annat Försvarsmakten öka, men svårigheterna att rekrytera kvinnliga officerare är stora. Det beror på att det stora antalet människor som verkar i försvaret är värnpliktiga och dessa är till allra största delen män. Trots att det finns en möjlighet för kvinnor som frivilligt ansöker om att få göra värnplikt är antalet som gör detta mycket begränsat. Det faktum att så få kvinnor söker sig till försvaret är utan jämförelse i sin tur den viktigaste orsaken till att antalet kvinnliga officerare är så få. En könsneutral mönstring och värnplikt skulle givetvis öka andelen kvinnor i försvaret samt leda till att antalet kvinnliga officerare blev fler. En könsneutral mönstring och värnplikt bör därför vara en självklarhet i en modern och jämställd försvarsmakt. Är försvarsministern beredd att verka för att värnplikten ska bli allmän i ordets rätta bemärkelse, och inte fortsätta att vara enbart för män som ?
fr · GQ11110 · 2002-11-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:110 av () till socialminister om väntetider för tandvårdsbehandling infördes dels ett högkostnadsskydd för all protetik för äldre, dels ett förbättrat stöd för bastandvård för äldre. Högkostnadsskyddet för protetik gäller från och med det kalenderår under vilket man fyller . Kostnaden för protetiska ersättningar, exklusive kostnaden för vissa material, bör under en behandlingsomgång uppgå till högst . Varje enskilt fall förhandsprövas av en enhet inom i @ Vårdersättningskontoret. Stora mängder ansökningar har inkommit och väntetiden för behandling har blivit längre än förväntat. De långa handläggningstiderna beror bland annat på att Vårdersättningskontoret begär kompletteringar av tandläkarnas förhandsbedömningar och odontologiska bedömningar. Vårdersättningskontoret har även haft svårigheter att rekrytera personal, eftersom regeringen avvaktade med att besluta om hur mycket pengar som skulle avsättas för personalkostnader. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att korta handläggningstiderna som uppstått i samband med införandet av högkostnadsskyddet för protetik?
fr · GQ11111 · 2002-11-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:111 av () till statsrådet om I målbeskrivning och företagsdeklaration skriver man: "skall se till samhällets och våra kunders behov och erbjuda effektiv produktion. uppgift är att spara miljö, människoliv och fordonsägarens pengar. Vi skall utgå från kunden i allt vi gör, fortsätta att förbättra vår tillgänglighet och anpassa öppettider." Mot bakgrund av detta är det för mig svårt att se att nedläggning av besiktningstationen i kan vara ett led i denna måluppfyllelse. Produktiviteten blir lidande för bland annat de företag som finns i kommunen, men också för innevånarna i övrigt som måste ta ledigt för att få sin bil besiktigad i närliggande kommun. Det kan heller inte vara att spara miljön när hela bilparken måste transportera sig åtskilliga mil för besiktning. Vad avser ministern att göra för att även i fortsättningen ska vara kvar på mindre orter?
fr · GQ11112 · 2002-11-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:112 av () till utbildningsminister om mobbningen i skolan Minst 100000 barn mobbas i våra skolor. Mobbning har förvisso alltid funnits, men förr har vi inte haft så stor kunskap om varför vissa barn mobbas @ och andra inte @ och inte heller hur vi ska kunna förhindra det. vet vi tack vare forskning mycket mer. Vi vet att klimatet på skolan spelar stor roll, att omgivningens reaktioner är avgörande och vuxnas närvaro. Därför är det minst sagt med bestörtning vi nu kan ta del av nationella kartläggning som visar att fler elever känner sig mobbade av sina lärare, än av andra elever. Mobbning handlar om makt, och brist på makt. För elever och föräldrar naturligtvis, men i många fall även för lärare och skolledningar. Men att flytta en lärare, som på olika sätt missbrukar sin ställning och inte uppträder som god pedagog och vuxen förebild, är snudd på omöjligt. Det visar de fall som drivits till Arbetsdomstolen. Därför är det viktigt att värna friskolornas möjligheter att utvecklas, inte bara för att kunna konkurrera med de kommunala skolorna, utan också för att stimulera dem till förändringar och förbättringar. Jag vill därför fråga utbildningsministern vad han ämnar göra för att komma åt skolpersonalens mobbning av vissa elever.
fr · GQ11113 · 2002-11-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:113 av de () till socialminister om äldres och funktionshindrades rätt att flytta Efter ett antal uppmärksammade fall beslutade att göra ett tillägg i socialtjänstlagen. Från ges äldre och funktionshindrade med varaktiga behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser rätten att ansöka om flyttning och bistånd i annan kommun. Trots denna lagändring görs nu överenskommelser mellan kommuner i en region för att äldre och funktionshindrade i praktiken ska ges denna rätt att flytta. Överenskommelsen, som avser äldre med behov av heldygnsomsorg, innebär att ursprungskommunen behåller myndighetsansvaret och påtar sig kostnadsansvaret så länge behov finns. Detta får tolkas som att ursprungskommunen tar på sig ett kanske livslångt kostnadsansvar för enskilda personers särskilda boenden i andra kommuner. Dessutom sker detta trots att folkbokföring kanske sker i andra kommuner. Jag vill naturligtvis att äldre och funktionshindrade ska ha rätt att flytta. Jag har levt i föreställningen att tillägg i socialtjänstlagen har säkerställt detta. Tydligen är det inte så. Det är kanske så att socialtjänstlagen behöver förtydligas så att äldre och funktionshindrade med stora omvårdnadsbehov ska kunna flytta till annan kommun inom eller utanför det egna länet. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att säkerställa äldres och funktionshindrades rätt att flytta utan att kommunerna sinsemellan ska anse sig behöva träffa särskilda överenskommelser i kostnadsansvarsfrågan?
fr · GQ11114 · 2002-11-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:114 av () till försvarsminister om avveckling av terrängbil modell 11 genomförde en så kallad krocktest med terrängbil modell11. Resultatet var skrämmande. Föraren och passagerarna skulle, i bästa fall, få livshotande skador. Denna terrängbil är ett av Försvarsmaktens vanligaste fordon. Ett fordon som transporterar tusentals värnpliktiga. Det var inte oväntat att terrängbilen skulle ha brister i säkerheten, men att den skulle vara så farlig som testet visade är skakande. Ännu mer skrämmande är att terrängbil modell11 ingår i en serie fordonstyper, som alla har allvarliga brister vad gäller den personliga säkerheten. Försvarsmakten har påbörjat avvecklingen av detta fordon, men planerar för en lång avvecklingstid. Att fordonet är ute ur organisationen gör det inte säkrare för dagens och morgondagens värnpliktiga. Bilen har visat sig vara en dödsfälla vid olyckor och bör avvecklas. Jag vill fråga försvarsminister : Vad avser ministern att göra för att påskynda avvecklingen av terrängbil modell11?
fr · GQ11115 · 2002-11-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:115 av () till justitieminister om könsneutral sambolagstiftning I finns två olika lagar, två skilda regelverk, för homo- respektive heterosexuella sambor. 1999 presenterade sitt betänkande där det framgick att fortfarande gör ett 40-tal författningar osaklig skillnad mellan sambor av samma kön och sambor av olika kön. Kommittén föreslog i bred politisk enighet att regelverken bör sammanföras till en och samma, könsneutral sambolagstiftning. Drygt har gått och regeringen har inget gjort. Homosexuella är lika mycket värda och ska ha samma rättigheter som andra medborgare. Homosexuellas rättigheter är mänskliga rättigheter. Mänskliga rättigheter får inte väljas bort eller senareläggas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern skyndsamt att vidta i syfte att möjligt få en könsneutral och enhetlig sambolagstiftning i vårt land?
fr · GQ11116 · 2002-11-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:116 av () till justitieminister om förvaring av häktade i polisarrest Om domstol inte har beslutat om restriktioner har häktade en mängd rättigheter som ska tillgodoses också . Det kan gälla medicinsk behandling, möjligheten att läsa tidningar och att se på TV. Kriminalvården har ansvar för häktade och deras omhändertagande. råder stor resursbrist inom kriminalvården. Det medför att häktade personer inte kan förvaras i därför avsedda häkteslokaler utan polisen tvingas förvara häktade i arrestlokaler. Sådana lokaler har inte alls den utrustning som gör att häktades rättigheter kan tillgodoses. Det ökar också risken för berörd personal. Platsbristen inom kriminalvården medför också ökade kostnader för polisdistrikten som redan nu är hårt pressade ekonomiskt. För har situationen bara medfört ökade kostnader om över 3 miljoner. Situationen är så allvarlig att förvaras, bara i , 37 häktade i polisens arrestlokaler. Min fråga till justitieministern blir därför: Vad kommer justitieministern att göra för att häktade personer inte ska förvaras i polisarrester?