ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11201 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:201 av () till utbildningsminister om yrkeshögskola står inför ett stort generationsskifte på hantverksområdet. Vi håller på att tappa kompetens och organisation för att utbilda yrkesfolk. finns det brist på yrkeskunnig arbetskraft. "Hantverkare" är ingen homogen grupp och det ryms ca 300 olika yrken inom hantverksbranschen. Vi behöver förutom ett reformerat lärlingssystem inom gymnasieskolans ram även en yrkeshögskola där en avancerad hantverksutbildning kan bedrivas. Yrkeshögskolor kan också bli ett alternativ för personer från arbetslivet, som behöver vidareutbildning av sådant slag som inte finns på vanliga universitet och högskolor. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa tillgången på yrkeskunnigt folk nu och ?
fr · GQ11202 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:202 av () till statsrådet om förtidspension och anställning hos Som fast anställd på kan en persons inkomst minska med 700kr i jämförelse med tidigare förtidspension eftersom man mister bostadstillägget. Situationen kan därför bli att en person väljer att återgå till tidigare förtidspension för att få en bättre ekonomi. Exempel finns på att så också sker, speciellt när det gäller yngre arbetshandikappade personer där inkomsten spelar stor roll för ett rikare liv. Utan att gå in på enstaka personers situation vill jag fråga statsrådet följande principiella fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att en förtidspension inte ska löna sig jämfört med en fast anställning på ?
fr · GQ11203 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:203 av () till näringsminister om elräkningar Det har i massmedierna framkommit ett flertal exempel på kunder som inte fått sina elräkningar och ingen avläsning av elmätaren. Kunderna har sedan fakturerats i efterhand på mycket höga belopp. skrev om en kvinna som försökte få betala sin elräkning, utan att lyckas. Hon hade vid ett flertal tillfällen kontaktat och frågat efter sin elräkning, utan resultat. När räkningen till slut dök upp var den på 91476kr. Kunden har inte fått någon som helst information från . Informationen på slutfakturan var tre rader, "nästa faktura från blir högre än vanligt". Förvisso sant, men är det en adekvat information till kunden? Det fanns inget förslag om att göra en avbetalningsplan på detta höga belopp. Ett förslag till rabatt och avbetalningsplan kom först efter det att lokaltidningen skrivit om detta. Min fråga till näringsministern är: Är ministern beredd att vidta åtgärder för att stärka elmarknadens kunders möjlighet att själva kunna bevaka att rätt pris för elräkningen gått ut?
fr · GQ11204 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:204 av () till näringsminister om utvärdering av privatiseringar Verksamheten i många statliga myndigheter och affärsverk har privatiserats, bolagiserats och avmonopoliserats. samhällskontrollerade monopol har avreglerats och konkurrensutsatts i det uttalade syftet att utveckla verksamheten, förbättra och förbilliga servicen samt ge medborgarna ökad valfrihet. Alltfler ifrågasätter om förändringarna lett till de uppsatta målen. Många medborgare klagar på ökade priser och sämre service. Förändringarna har i många fall lett till en stark press på de anställda med ökad otrygghet, försämrad arbetsmiljö och stress på grund av att man kan ge den service till medborgarna som man förväntas ge. Jag vill därför fråga näringsministern vilka åtgärder ministern avser att vidta för att en samlad utvärdering kan komma till stånd?
fr · GQ11205 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:205 av () till kulturminister om nya pensionsvillkor för dansare och sångare gäller nya pensionsregler som kommer att orsaka stora ekonomiska problem för de teater-, dans- och musikinstitutioner som får statligt stöd. Pensionsvillkoren för dessa regleras genom en statlig förordning (PISA-förordningen). Förordningen kommer att förändras för att bättre stämma med den nya lagstiftningen. Det innebär att det inte längre kommer att bli möjligt att säga upp dansare och sångare och korister . Dessa får i stället rätt att behålla sina anställningar till , utan att kanske kunna ha några egentliga arbetsuppgifter. De statsunderstödda teatrarna liksom musik- och dansinstitutionerna kommer däremot att få stigande personalkostnader, som inte motsvaras av fler uppsättningar eller föreställningar. De nya reglerna medför att det blir extra svårt för unga dansare och sångare att få anställning. Institutionerna kommer inte att ha råd att ta emot dem. På den privata sidan har , och börjat få en fungerande trygghet för de frilansande skådespelarna, men förhållandena på den statliga sidan rår man inte över. Vad ämnar kulturminister göra för att undvika att de nya pensionsvillkoren ska slå så hårt mot de statsstödda teater-, musik- och dansinstitutionerna?
fr · GQ11206 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:206 av () till försvarsminister om personal i räddningstjänstuppdrag finns stora svårigheter att rekrytera personal till de så kallade deltidsbrandkårerna. Utflyttning från landsbygden i kombination med att många industrier på landsbygden försvunnit gör att det kan vara svårt att rekrytera. Ännu ett stort problem finns. Det är när personal råkar ut för olycksfall i arbetet när de tjänstgör för kommunen i egenskap av brandman och inte på sin normala arbetsplats. Sådana här fall inträffar. Jag har ett aktuellt fall i min hemby, . En brandman skadades under en utryckning. Vem får då stå för kostnaderna under sjukskrivningen? Jo, brandmannens arbetsgivare @ som "straffas" för att man lånat ut sin personal till detta viktiga arbete. Förutom att arbetsgivaren ska "låna ut" sin personal under utryckningar ska också arbetsgivaren ge ledighet för utbildning med mera för deltidsbrandmannen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av de beskrivna konsekvenserna för arbetsgivare som "lånar ut" personal till brandkårerna och räddningstjänsten och där olycksfall inträffar som ger sjukskrivningar som följd?
fr · GQ11207 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:207 av () till utrikesminister om kvinnors situation i Fallet med som dömdes till döden genom stening och senast oroligheterna i samband med skönhetstävlingen har satt fokus på kvinnornas situation i . En av hörnstenarna i biståndspolitik är att förbättra kvinnors villkor i utvecklingsländerna. Mot bakgrund av den aktuella situationen vill jag därför fråga utrikesministern vilka åtgärder den är beredd att vidta för att ytterliga fästa uppmärksamheten på situationen för kvinnorna i .
fr · GQ11208 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:208 av () till vice statsminister om åldersgränser Vilka åldersgränser ska vi ha till exempel för att få rösta, ta körkort eller köpa alkohol? Den frågan debatteras i olika sammanhang. I de här fallen är det bland annat sociala skäl eller vid vilken ålder man ska anses vara tillräckligt mogen som debatten gäller. Någon könsdiskriminering är det dock inte fråga om. Det är det däremot när det gäller de åldersgränser som till exempel nattklubbar och diskotek kan ha. Det vanliga är att det är en högre åldersgräns för de manliga besökarna. Det är svårt att förstå varför unga män särbehandlas på det här sättet. Jag är väl medveten om att det knappast är motiverat att skärpa lagstiftningen. Däremot bör det vara ett inslag i jämställdhetsarbetet att genom opinionsbildning och diskussioner med berörda nöjesarrangörer få bort denna orättvisa. Jag vill fråga jämställdhetsministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att få bort de skillnader i åldersgränser som här har påtalats.
fr · GQ11209 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:209 av () till statsrådet om öppna förskolan Öppna förskolor fyller, enligt min uppfattning, en mycket viktig funktion. Dels är det ett bra sätt för barn att tidigt tränas till solidaritet och respekt tillsammans med andra barn, dels är det ett bra sätt för föräldern som är hemma att komma ut och träffa andra vuxna. Det är också en viktig plats för lek för de familjer som väljer att dra ut sin föräldraledighet så att barnen inte kommer in i den vanliga förskolan. Det går heller inte att förringa öppna förskolans sociala insatser för de föräldrar som är osäkra i sin föräldraroll och som där kan få stöd och hjälp. Kort sagt, öppna förskolan är viktig både för barn, föräldrar och samhället som helhet. Öppna förskolan omfattas inte av förskolans läroplan. Det finns heller inga krav på kommunerna att över huvud taget ska ha öppna förskolor @ 119 av landets kommuner saknar det helt. Antalet öppna förskolor har minskat . fanns 752 stycken, vilket kan jämföras med 1600 . Öppna förskolans verksamhet är mer osäker än många andra viktiga verksamheter för barn och föräldrar. Då jag tycker att öppna förskolor är mycket viktiga, av ovan nämnda skäl, och då de inte omfattas av förskolans läroplan så kan jag känna en oro för dess existens i kommuner med svaga ekonomier. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GQ11210 · 2002-11-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:210 av () till miljöminister om straffen för miljöbrott till havs Oljeutsläpp till havs uppmärksammas alltsomoftast endast vid de stora katastroferna såsom den som skett med fartyget och olyckan med . Men de mer ofta förekommande utsläppen vid bland annat rensning av tankar får också mycket stora negativa konsekvenser för miljön och djurlivet. Denna typ av miljöbrott till havs begås inte för att man vill skada miljön, utan för att man vill minska sina kostnader. Brotten föregås därför ofta av kalkyler där kostnaderna för eventuellt straff vägs mot vinsten av att bryta mot reglerna. Det är därför mycket viktigt att de straffrättsliga sanktionerna fungerar. Likaså ska det vara kännbart att överträda reglerna. Samhällets budskap måste otvetydigt vara att brott mot miljöreglerna aldrig ska löna sig. Dagens straffrättsliga sanktioner mot miljöbrott till havs fyller inte funktionen att det inte ska löna sig att bryta mot miljöreglerna; utsläppen fortsätter. Det är därför nödvändigt att de straffrättsliga sanktionerna skärps, för att i större utsträckning än förhindra att miljöbrott till havs begås. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga följande: Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att skärpa de straffrättsliga sanktionerna för miljöbrott till havs?
fr · GQ11211 · 2002-11-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:211 av () till statsrådet om flexibel deltidssjukskrivning var 338000 svenskar sjukskrivna. Två av tre var en kvinna. Jämfört med situationen hade antalet sjukskrivna ökat med 10000. Detta drabbar oss alla. Främst de sjukskrivna förstås, inte minst på grund av den isolering långvarig frånvaro från arbetsplatsen ofta förorsakar. Alla medborgare drabbas dessutom i form av upptrissade offentliga kostnader. Sjukpenningen har ökat jämfört med . Kostnaden är gigantisk: . En delförklaring till den omfattande sjukskrivningen är en viss stelbenthet i reglemente. Det har visat sig svårt att komma tillbaka till arbetslivet utifrån vars och ens behov och möjlighet. Orsaken till det är att tillåter endast 25, 50 eller deltidssjukskrivning. Skillnaden i timmar räknat är stor. tvingas många arbeta under sin kapacitet. Att arbeta kan vara en omöjlighet, som är i underkant. Flexibla procentsatser @ så som 33, 41 och @ borde tillåtas. Det skulle gagna samhällsekonomin, och framför allt den enskilda människan. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta i syfte att införa flexibla sjukskrivningsprocentsatser?
fr · GQ11212 · 2002-11-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:212 av () till justitieminister om vård av ungdomsbrottslingar av de ungdomar som dömts till vård inom återfaller i brott , detta enligt en artikel i . Hälften av hela landets kommuner kan inte inrätta ungdomsvårdsplatser fast de unga dömts till det. De flesta ungdomsbrottslingar har varit föremål för insatser inom . Detta är uppenbart ingen bra vård för de unga. Även Brottsförebygggande Rådet (BRÅ) konstaterar att vården inte fungerar som den ska, men BRÅ kommer inte med särskilt konkreta förslag. Det krävs mer genomarbetade insatser än vad som erbjudits. kan fortsätta med sin uppsökande och vårdande verksamhet men kriminalvården och andra instanser inom rättsväsendet bör ta ansvar för den särskilda verksamheten för unga kriminella. Med återfallssiffror på visas att andra mer effektiva åtgärder behövs. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att vården av ungdomsbrottslingar ska förbättras?
fr · GQ11213 · 2002-11-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:213 av () till utrikesminister om åtgärder mot självmordsdåd () har i en rapport fördömt de palestinska självmordsbombarna som krigsförbrytare och säger att bär ett tungt ansvar för att inte ha stoppat dem. I rapporten "Utplånad på : självmordsbombningar mot israeliska civilpersoner" tar HRW upp de fyra palestinska grupper som alla utför sådan dåd: Islamistgrupperna Jihad, martyrernas brigader, som är en avläggare till grupp , samt vänstergruppen . Rapporten granskar hur 414 civila israeler dödats och mer än 2000 skadats i palestinska attacker . Mer än 250 av dem dödades i självmordsdåd. HRW skriver att "stora delar av den palestinska befolkningen stöder attackerna och det palestinska samhället präglas av en martyrkultur". Vidare skriver man att och hans palestinska myndighet har låtit dessa organisationer och ledare hållas utan att man griper dem. och hans myndighet gjorde inget heller när deras kapacitet var i stort sett intakt, står det vidare i rapporten. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att motverka den så kallade martyrkulturen som leder till ytterligare självmordsuppdrag mot civila i ?
fr · GQ11214 · 2002-11-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:214 av () till näringsminister om avgift för 90-konto Det svenska folket är väl bekant med hjälporganisationernas så kallade 90-konton. En mycket stor del av befolkningen känner till vad 90-kontona innebär. Det som många dock tycker är lite märkligt är att man ska behöva betala avgiften, per inbetalning, om man av en eller annan anledning vill göra inbetalningen i kontantkassa. Endast ett fåtal aktörer på marknaden har befriat de så kallade 90-kontona från avgiften. Staten bör @ tillsammans med , , som utfärdar 90-konton och sköter kontrollen av de organisationer som har 90-konton @ hitta en lösning som befriar gåvor till organisationer med 90-konton från den sedvanliga avgift som tas ut i kontantkassa. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att hjälporganisationernas så kallade 90-konton ska befrias från avgift oavsett på vilket sätt som inbetalning sker?
fr · GQ11215 · 2002-11-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:215 av () till utbildningsminister om återbetalningsregler för studiemedel bland kåraktiva Kåraktiva studenter tar studieuppehåll för att jobba med studentfrågor och de flesta får ett arvode i samma storlek som studiemedlet. I samband med införandet av det nya studiemedelssystemet har förändringar för återbetalningsregler på lånedelen av studiemedel införts som kan ställa till med allvarliga problem för studenter som jobbar kårfackligt. De nya reglerna innebär att återbetalning av lånet börjar tidigast efter att studenten tagit studiestödet och då studenten upphört att erhålla studiemedel. Skyldigheten att betala tillbaka startar dock alltid i början av ett kalenderår. För studenter som arbetar heltid på kåren börjar uppdraget vanligtvis och dessa studenter blir återbetalningsskyldiga i januari året därpå, det vill säga för sitt uppdrag, trots att de ännu inte avslutat sina studier. För att lösa problemet registrerar sig många kåraktiva på kurser, som de sedan inte deltar i och tar studiemedel, för att därmed räknas som studenter och skjuta upp återbetalningen. Detta skapar problem för högskolorna som betalar studieplatsen trots att den inte utnyttjas. Den kåraktive förlorar också av det totala antalet studieveckor som är studiemedelsberättigat. Ett ytterligare problem som uppkommer för kåraktiva är de regler som säger att har man en gång haft uppehåll från studierna gäller inte återbetalning eller början av följande kalenderår utan återbetalning krävs direkt efter avslutade studier. Vilka åtgärder tänker utbildningsministern vidta med anledning av detta problem?
fr · GQ11216 · 2002-11-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:216 av () till utbildningsminister om lika villkor för professorer I den tredje uppföljningen av befordringsreform konstateras att en ofinansierad reform skulle leda till ett A- och ett B-lag bland landets professorer. Rapporten säger att: "Anställningsförhållandena och lönesättningen skiljer sig åt mellan de befordrade professorerna och de professorer som anställts vid ett utlysningsförfarande. De flesta befordrade professorer har i stort sett kvar sina tidigare arbetsuppgifter. De som har fått möjlighet till forskning finansierar den oftast med externa medel". Problemet med externa medel för att kunna utföra den forskning som tjänsten innebär är att de nya professorerna hamnar i ett moment 22. För att erhålla externa medel måste de visa upp en gedigen tidigare forskning men för att etablera ett forskningsområde behövs externa medel. Möjligheterna att från universitetens fakultetsmedel tillskjuta pengar anses små och chef menade i ett pressmeddelande att målet är att de båda professorskategorierna ska bli likvärdiga, men att det målet inte kan nås utan att resurser tillförs. Med anledning av rapporten vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder är ministern villig att vidta för att komma till rätta med problemet?
fr · GQ11217 · 2002-11-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:217 av () till justitieminister om barnmisshandel Kommittén mot barnmisshandel redovisar i sitt slutbetänkande Barnmisshandel @ Att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72) att av alla barn tvingas uppleva våld i hemmet, varav hälften upplever det ofta. Denna sorgliga verklighet kräver nya tag i kampen för barns rätt till en trygg uppväxt. Endast till en del handlar det om förändringar i till exempel för att tydliggöra lagstiftarens syn på hur allvarligt det är med barnmisshandel i sitt breda perspektiv. I slutbetänkandet framförs ett antal förslag för att förebygga barnmisshandel. Det handlar om allt från behovet av ny forskning, ett intensifierat arbete med att öka barns medvetenhet om sina rättigheter till att förbättra informationen till föräldrarna. Vidare betonas betydelsen av kompetensutveckling och handledning för personal som arbetar med barn, utbildning och fortbildning om barns behov och utveckling och inlärning av effektiv problem- och konfliktlösning i skolan. Kommittén understryker också ungdomsmottagningarnas roll som komplement till annan verksamhet och behovet av att upprätta föräldrastödsmottagningar, där föräldrar kan få råd och stöd. Behandlingsinsatser kan också vara förebyggande genom att mota medicinska och psykosociala problem hos utsatta barn. Kommittén föreslår även en lagstadgad skyldighet att samverka på lokal och nationell nivå eftersom misshandel berör flera huvudmäns verksamhetsområden. Med ovanstående i åtanke vill jag fråga ministern vilka åtgärder regeringen eventuellt planerar för att stärka barn som lever i utsatta situationer.
fr · GQ11218 · 2002-11-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:218 av () till statsrådet om dopning är konsumtionen av dopningsmedel straffbar. Av de förbjudna preparaten hör anabola androgena steroider till de vanligaste i . Bruk av hormondopningsmedel förekommer inte bara i idrottsrörelsen utan är även spridd i andra delar av samhället. Flera av de fysiska riskerna med hormondopingsmedel är väl kända. Det har även bland ungdomar konstaterats samband mellan å ena sidan hormondopningserfarenhet och å andra sidan omfattande alkoholkonsumtion liksom erfarenhet av narkotika och andra droger. Enligt statistik har beslagen av anabola steroider ökat kraftigt . Vad som, enligt min mening, behöver uppmärksammas mer är den kategori användare som medvetet nyttjar anabola steroider och andra droger i syfte att förstärka sin aggressivitet och hänsynslöshet. Vid grova våldsbrott har det ibland visat sig att förövarna varit påverkade av anabola steroider. Omfattningen av denna typ av missbruk är okänd, men sannolikt är det förhållandevis vanligt. har regeringens handlingsplan mot narkotika börjat genomföras. Handlingsplanen innehåller dock inga särskilda åtgärder mot missbruket av anabola steroider. Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av det ökande missbruket av anabola steroider?
fr · GQ11219 · 2002-11-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:219 av () till statsrådet om dopning Antalet unga som utnyttjar dopning ökar kraftigt. En undersökning bland gymnasieelever visar en fördubbling och detta trots att konsumtionen av dopningsmedel är straffbar . Enligt statistik har beslagen av anabola steroider ökat kraftigt . Av de förbjudna preparaten hör anabola androgena steroider till de vanligaste i . Bland ungdomar har det dessutom konstaterats ett samband mellan å ena sidan hormondopningserfarenhet och å andra sidan omfattande alkoholkonsumtion liksom erfarenhet av narkotika och andra droger. Dopningen påverkar både människors fysiska och psykiska hälsa. Unga män drabbas av personlighetsförändingar som till exempel ökad agressivitet och missbruket kan även leda till sterilitet. Dopning används inte längre enbart inom idrottsrörelsen utan det finns exempel på användare som medvetet nyttjar anabola steroider och andra droger i syfte att förstärka sin aggressivitet och hänsynslöshet. Vid grova våldsbrott har det ibland visat sig att förövarna varit påverkade av anabola steroider. Omfattningen av denna typ av missbruk är okänd, men sannolikt är det förhållandevis vanligt. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av det ökande missbruket av anabola steroider?
fr · GQ1174 · 2002-11-01 00:00:00 — Fråga 2002/03:74 av de () till utrikesminister om diplomatiskt till representant i Diplomater och officiella representanter för olika länder har så kallade diplomatiska . representant i har enligt uppgift inte fått ett sådant diplomatiskt . Detta leder till en hel del problem när till exempel medborgare från råkar ut för något i . I kontakter med olika myndigheter och andra organ måste långa förklaringar till för att klarlägga att representanten faktiskt har officiell status som representant för sitt land. Jag har fått veta att PLO:s representant i har fått ett diplomatiskt . Detta tyder på att behandlingen av olika internationella representanter i inte är konsekvent och likvärdig. Jag anser att representanten för Mission in bör få ett diplomatiskt . Inom EU utfärdar många av ländernas utrikesdepartement diplomatiska till representanter i dessa länder. När avser utrikesministern tillse att det utfärdas ett diplomatiskt eller något annat slags utfärdat av UD till representanten för Mission in ?
fr · GQ1175 · 2002-11-01 00:00:00 — Fråga 2002/03:75 av () till miljöminister om strandskyddsbestämmelserna Strandskyddets generella karaktär får stora effekter på möjligheterna till en positiv utveckling i hela landet. Regler utformade efter områden som är hårt exploaterade slår blint mot områden där något större exploateringstryck inte finns. Det finns områden där det behövs ett strikt strandskydd men finns det områden i landet där ett förändrat strandskydd skulle vara till gagn för utvecklingen i hela bygden. anser att nuvarande utformning av strandskyddet bör förändras. Genom att tillåta byggnation i strandnära miljöer generellt, och låta varje kommun själv avgöra vilka strandområden som ska vara skyddade, kan fler attraktiva boendemiljöer skapas som det finns möjlighet att stärka strandskyddet i hårt exploaterade områden. Mot bakgrund av det material som av varit utsänt på remiss är det viktigt med en tydlig signal om att synen på strandskyddsbestämmelserna måste förändras så att kommunerna får ökad bestämmanderätt. Min fråga till miljöministern är följande: Vilka förändringar är ministern beredd att vidta för att öka kommunernas beslutanderätt i strandskyddsfrågor?