ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121056 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1056 om om Tjernobyl har frågat mig om den presenterade om Tjernobyl kommer att föranleda någon åtgärd eller förändring i den agerande i Tjernobylfrågan. FN:s rapport är baserad på en studie som gjorts på uppdrag av FN:s utvecklingprogram (UNDP) och () med stöd av () och FN:s kontor för humanitära frågor (OCHA). Rapporten är delfinansierad med svenska medel ur . Den syftar till att summera de erfarenheter som gjorts som gått sedan katastrofen och föreslå åtgärder för framtiden. Det konstateras i rapporten att medan stödinsatserna har dominerats av nödåtgärder är det nu dags att se till de mer långsiktiga och strukturella behoven hos de befolkningsgrupper och samhällen som har blivit drabbade. För att spegla denna verklighet har också mer av ansvaret inom FN för denna fråga tagits över av UNDP och . FN hoppas dock få såväl givarländer som näringslivet och frivilligorganisationer ombord i den kommande strategin. Rapporten är ytterst välkommen eftersom den är baserad på en grundligt utförd studie med ett tydligt syfte att samla trovärdig och väl underbyggd information om levnadsförhållandena för dem som drabbades av . Rapporten framför en lång rad rekommendationer om åtgärder för de drabbade områdena. Några slutsatser är att stödet bör utvecklas från direkt ekonomiskt stöd till institutionsuppbyggnad och stöd till en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Regeringen stöder denna ansats och ställer sig i princip bakom strategin. Vi kommer även att verka för dess genomförande i kontakterna med . En del idéer som läggs fram i strategin kan även diskuteras inom ramen för bilaterala utvecklingssamarbete med , och vars huvudlinjer ligger ganska nära strategins. Stödet till de tre länderna uppgick till och går bl.a. ut på att stödja en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Inom den sociala sektorn ges hög prioritet åt bekämpning av hiv och tbc, uppbyggnad av primärvård och utbildning av socialarbetare. Några av de bilaterala projekten berör dock indirekt konsekvenserna av . I pågår utbildning av socialarbetare som arbetar med handikappade barn i och i finns liknande projekt. Det stöd som förmedlas av Europeiska unionen har en liknande uppbyggnad. uppgick Europeiska kommissionens stöd till de tre länderna till . Inom de respektive programmen ges uppmärksamhet åt de sociala konsekvenserna av . och EU stöder dessutom den s.k. Tjernobylfonden, som förvaltas av Europeiska (). Syftet med fonden är att bygga om sarkofagen runt kärnkraftverket till en säker och miljömässigt acceptabel konstruktion. har gjort utfästelser om ca och EU . En av rapportens omedelbara rekommendationer är att FN bör bjuda in givarsamfundet till konsultationer för att söka skapa konsensus kring det fortsatta arbetet. Sådana konsultationer bör också ge möjlighet till dialog kring bördefördelning mellan olika aktörer.
frs · GP121057 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1057 om skatteregler m.m. för idrottsföreningar och andra ideella föreningar har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder som medför enklare och mer rättvisa regler för idrottsföreningar och andra ideella föreningar. Som exempel på problemområden nämner socialavgifterna, skattereglerna för resekostnadsersättningar och moms avseende idrottsanläggningar. I fråga om socialavgifterna finns en undantagsregel för idrottsföreningars ersättningar till idrottsutövare. Den avser ersättningar som inte uppgått till ett halvt prisbasbelopp. I övrigt gäller samma regler för ideella föreningar som för andra skattskyldiga vad gäller skyldigheten att betala socialavgifter och hur resekostnadsersättningar till personer som arbetar åt föreningen skattemässigt ska behandlas. Detta står i överensstämmelse med principerna om en likformig och neutral beskattning av arbetsinkomster. Jag har inte någon avsikt att föreslå några ändringar av dessa regler. Om föreningarna inte är nöjda med tillämpningen av de skatteregler som gäller för resekostnadsersättningar, utgår jag från att berörda fall förs vidare för ytterligare prövning. Det är korrekt att vid drift av idrottsanläggningar kan aktiebolag dra av ingående moms och kommuner få kompensation för erlagd moms. Det grundläggande skälet till att ideella föreningar inte har avdragsrätt är att föreningarna inte är skattskyldiga. Föreningarna behöver således inte ta ut någon moms på sina intäkter. I de fall en förening är skattskyldig har den i likhet med andra företag avdragsrätt för ingående moms. När det gäller ideella föreningars behandling i momshänseende ingår det i (Fi 1999:03) uppdrag att se över gällande regler. Avsikten med utredningen i denna del är att reglerna för ideella föreningar ska harmoniseras med gällande EG-regler, att möjliga förenklingsåtgärder ska undersökas samt slutligen att eventuella konkurrenssnedvridningar ska begränsas. Innan utredningen lämnat sitt betänkande är jag inte beredd att uttala mig om vilka åtgärder jag avser att vidta. Jag avser således inte att föreslå någon ändring av skattereglerna för idrottsföreningar och ideella föreningar.
frs · GP121058 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1058 om rekrytering av personliga assistenter har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att en brist på assistenter inte kullkastar assistansreformen. uppföljningar har visat sig att tillgången på personliga assistenter har varit god. Det finns dock tydliga signaler på att rekryteringen på många håll i landet blivit allt svårare. Därför tillsatte regeringen en arbetsgrupp inom som bl.a. skulle analysera förutsättningarna för att underlätta rekryteringen av personliga assistenter och vid behov föreslå åtgärder för att motverka en framtida brist på assistenter. Arbetsgruppen redovisade sitt arbete veckan . Rapporten är nu ute på remiss, och remissvaren ska vara inkomna till . Jag vill först ta del av remissvaren innan jag tar ställning till vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GP121059 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1059 om vård i annat EU-land de har frågat mig vad jag avser att göra för att patienter lättare än ska få ersättning för vård i annat EU-land. Rätten till vårdförmåner regleras i förordning 1408/71 och i tilläggsförordning 574/72. Förordningarna samordnar medlemsstaternas socialförsäkringssystem i syfte att underlätta arbetskraftens fria rörlighet. Förordningarna är en del av EG-rätten. I förordning 1408/71 finns en bestämmelse som gör det möjligt för att lämna tillstånd för en person att söka planerad vård i ett annat medlemsland. Tillstånd kan inte vägras om vården är en förmån i den medlemsstat där personen är bosatt och om vård inte kan ges inom den tid som är normal för vården i fråga. Hänsyn ska tas till patientens aktuella hälsotillstånd och sjukdomens sannolika förlopp. Den vård som en person är försäkrad för är i princip den vård som erbjuder. ska samråda med det landsting som patienten hör till. Beslutet kan överklagas om den försäkrade inte är nöjd. Landstingen har också möjlighet att remittera patienter för vård utomlands i de fall vården inte kan ges i och bedömer att patienten behöver vården. har en samordnande roll när det gäller ärenden om specialistvård utomlands. Inom EU diskuterar företrädare för medlemsstaterna om det finns förutsättningar för ett utökat samarbete för att kunna erbjuda medborgarna en bättre sjukvård med högre kvalitet, bl.a. genom inrättande av gemensamma s.k. referenscenter för högspecialiserad vård.
frs · GP121060 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1060 om funktionshindrades rättigheter har, mot bakgrund av bl.a. senaste rapport, ställt en fråga till socialminister om vilka åtgärder han avser att vidta för att ska leva upp till . Eftersom jag är ansvarig minister för arbetet med att implementera svarar jag på frågan. Först vill jag säga att en av grundläggande principer är den att alla barn, utan åtskillnad av något slag, ska tillförsäkras de rättigheter som ges i konventionen. Handikapp är en sådan "skillnad" som nämns. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) behandlas frågan om tillgången till skolgång för barn och unga med funktionshinder. Utgångspunkten för politiken är att barn med funktionshinder ska ges möjlighet att gå i den vanliga skolan, och att skolan ska anpassas såväl i fysiskt avseende som pedagogiskt avseende. Därför är oroande, då den visar på att barn med funktionshinder diskrimineras i många avseenden i skolan och . budskap är att alla barn har lika värde och samma rättigheter. Barn är i första hand barn och måste ges möjligheter att utvecklas efter sina egna förutsättningar. Men alla barn har inte samma förutsättningar. Därför måste utgångspunkten för olika beslut vara att barn är olika och har olika behov för att kunna komma i åtnjutande av de rättigheter som gäller alla barn. lyfter särskilt fram rätten till utbildning och pekar på olika faktorer som hindrar många barn från att få del av och tillgodogöra sig den skolutbildning som alla barn ska få. och förslag är under beredning i och jag kan försäkra att jag noggrant kommer att följa arbetet med vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med de problem har lyft fram.
frs · GP121061 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1061 om EU:s associationsavtal med har frågat mig på vilket sätt jag avser att verka för att associationsavtalet mellan och får en strikt tillämpning. anger utan närmare precisering att varor som härrör från "" ska vara tullfria. EU och har olika uppfattningar i fråga om bosättningarna och de varor som där produceras. menar att bosättningarna utgör en del av och därför omfattas av associationsavtalet. Hela EU-kretsen är av motsatt uppfattning. Med stöd i folkrätten har EU framfört att ockupationen är olaglig, att de israeliska bosättningarna på ockuperat område strider mot folkrätten och att de ockuperade områdena inklusive bosättningarna därför inte utgör en del av . Denna syn på bosättningarna delas av en överväldigande majoritet av det internationella samfundet. Enligt ett enhälligt EU ska varor som härrör från bosättningar därför inte åtnjuta tullfrihet enligt associationsavtalet. Efter associeringsrådet skickade ett meddelande till EU-importörer där man varnade för att i ursprungsintyg kan ha uppgett att varor härrör från , när de i själva verket kommer från bosättningar på ockuperade områden. EU-importörerna underrättades om att de måste vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder. Om misstanke uppstår att en vara härrör från ockuperat område ska efterhandskontroll göras, vilket innebär att uppmanas verifiera varans ursprung. Tre scenarier kan då uppstå. Om israeliska tullmyndigheter då ärligt svarar att varan härstammar från bosättningar tas tull ut. Om man vidhåller att varan härrör från , men misstanke kvarstår ska den svenska tullmyndigheten enligt begära säkerhet för varan och översända ärendet till som därefter driver medlemsländernas ärenden gentemot . Om israeliska tullmyndigheter underlåter att svara påförs tull efter en tiomånadersfrist. En sista möjlighet för att lösa denna tolkningstvist om hur varor från ockuperade områden ska betraktas vore att tillgripa det skiljedomsförfarande som associationsavtalet anvisar. Det återstår dock först att se om note kan förmå att upphöra med att exportera varor från ockuperade områden under förespegling att de härrör från själva . kommer att inom ramen för EU fortsätta att verka för att associationsavtalet får en strikt tillämpning. Frågan kommer upp vid nästa associationskommittémöte, som planeras äga rum , och även vid det årliga mötet med associationsrådet.
frs · GP121062 · 2002-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1062 om aktivitetsgarantin har frågat vilka åtgärder han ämnar vidta för att rekrytering av personal till äldreomsorgen inte ska kunna ske på det sätt som beskrivs i frågan, dvs. genom hänvisning till aktivitetsgaranti med inriktning på utbildning inom äldreomsorg. Eftersom aktivitetsgarantin är mitt ansvarsområde är det jag som ska besvara frågan. Målet med aktivitetsgarantin är att arbetslösa som saknat fast förankring på arbetsmarknaden ska få ett arbete. Innehållet kan variera beroende på deltagarnas bakgrund, erfarenheter och intresseinriktning. Jobbsökaraktiviteter utgör basen för de tjänster som erbjuds de arbetslösa. Olika arbetsmarknadspolitiska program kan användas inom garantin som t.ex. utbildning, praktik och anställning med ekonomiskt stöd till arbetsgivaren. Den närmare uppläggningen sker i samband med att en individuell handlingsplan görs upp i samverkan mellan den arbetssökande och arbetsförmedlingen. En grundtanke är alltså att den arbetssökande själv ska medverka vid planeringen av de olika insatser som kan vara aktuella. Programmens inriktning ska vara sådan att möjligheterna till ett arbete ökar. Det är därför inte möjligt att t.ex. gå en arbetsmarknadsutbildning inom ett yrkesområde, där det råder hög arbetslöshet. En arbetssökande, som är osäker på om ett nytt yrkesområde kan var lämpligt, kan erbjudas en tids praktik för att känna sig för. Det finns ett mycket stort behov av att rekrytera ny personal inom äldreomsorg och äldrevård. Det handlar om baspersonal, bl.a. undersköterskor och vårdbiträden, om högskoleutbildad personal, främst sjuksköterskor, sjukgymnaster och arbetsterapeuter men också om personal i arbetsledande befattningar. För att underlätta rekryteringen av baspersonal inom kommuner och landsting har regeringen fattat beslut om en ny arbetsmarknadspolitisk satsning. Arbetslösa personer som erbjuds heltidsanställning ska kunna utbildas på halvtid och arbeta på halvtid. För arbetsgivaren utgår anställningsstöd och utbildningen anordnas som arbetsmarknadsutbildning. Satsningen ska bedrivas som försöksverksamhet den 1 juni 2002@31 maj 2004. Arbetsförmedlingen har här en viktig uppgift att tillsammans med arbetsgivarna informera tänkbara arbetssökande som kan komma i fråga för satsningen. Försöksverksamhetens målgrupp är arbetslösa och förhoppningsvis kommer intresse att finnas även hos vissa deltagare i aktivitetsgarantin. Jag vill avslutningsvis påpeka vikten av att de personer som kommer att delta i försöksverksamheten är sådana som är intresserade av att arbeta inom vården. Jag bedömer det inte som nödvändigt att vidta några speciella åtgärder för så ska ske, vare sig det gäller försöksverksamheten eller rekrytering till vården i allmänhet. I arbetsförmedlingens uppdrag ingår att göra en planering tillsammans med den arbetssökande. Den stora vikt som läggs vid den individuella handlingsplanen borde också borga för att så sker.
frs · GP121063 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1063 om omhändertagande av djur har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att undvika de konsekvenser som uppstår när ett närpolisområde belastas av stora kostnader i samband med omhändertagande av djur. Jag anser att en viktig grundprincip för polisverksamheten bör vara att i största möjliga utsträckning koncentrera verksamheten till att avse de centrala uppgifterna att förebygga och utreda brott. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av polisens arbetsuppgifter. Utredaren ska bl.a. utreda och lämna förslag till ändringar så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på sin centrala funktion att minska brottsligheten och öka människors trygghet (, dir. 2000:105). Utredaren presenterade delbetänkandet Mot ökad koncentration @ förändring av polisens verksamhet (SOU 2001:87). I betänkandet diskuteras från principiella utgångspunkter bl.a. polisens uppgift att ta hand om djur. Utredningen anser att dessa djurskyddsuppgifter bör lyftas bort från polisen, eftersom de inte kräver ett sådant ordnings- och säkerhetstänkande som förutsätter polisiär kompetens. Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utredaren ska slutredovisa sina överväganden och förslag avseende de frågor som är aktuella . arbete kommer att utgöra ett värdefullt underlag för regeringen för att bättre kunna överväga vilka förändringar som bör genomföras för att renodla polisverksamheten till att huvudsakligen avse polisens centrala funktion i samhället dvs. att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Jag vill framhålla att den satsning som regeringen nu gör på polisen kommer att förbättra polisens möjligheter att bedriva sin verksamhet. Jag vill också poängtera att regeringen givetvis avser att följa rättsväsendets verksamhet och resultat. Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen utan av . Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan rikspolischefen och berörd länspolismästare.
frs · GP121064 · 2002-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1064 om konkurrensutsättning har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att följa rekommendationer om att konkurrensutsätta och bilbesiktningen. Frågan berör konkurrenspolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Beträffande vill jag börja med att konstatera att den behandlar komplexa frågor om hur man skapar och behåller en fungerande konkurrens på marknaden. Jag kommer att med stort intresse studera vilka analyser och bedömningar har gjort i rapporten. För mig som konkurrensminister är det viktigt att konsumenternas intresse är i fokus. Konkurrenslösningar bör framför allt väljas i de fall där detta ytterst gynnar konsumentintresset. I fråga om konstaterade regeringen i proposition 1998/99:106 Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. att det inte är aktuellt att förändra ensamrätten för att bedriva detaljhandel med läkemedel. Regeringens bedömning är att monopol i detaljhandelsledet ska vara kvar av folkhälsoskäl. Det finns inga planer på något annat ställningstagande. Studier och erfarenheter visar också att priset på läkemedel är lågt i jämfört med andra länder. Vad beträffar frågan om att avveckla monopolet inom , så beslutade att ensamrätt att utföra återkommande fordonskontroll skulle fortsätta att gälla utan tidsbegränsning (prop. 1996/97:1, utg. Omr. 22, bet. 1996/97:Tu1, rskr.1996/97:115). Det finns inga planer på att avveckla denna ensamrätt för . Den svenska får anses fungera förhållandevis väl ur ett konsumentperspektiv, bl.a. med avseende på att avgifterna för besiktning är lägre i än i många andra EU-länder. infördes ett system med ackrediterade verkstäder som kan erbjuda vissa efterkontroller. I viss utsträckning är alltså besiktningsmarknaden för motorfordon redan avreglerad.
frs · GP121065 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1065 om närpolisens resurser har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att resurstillskotten till polisorganisationen i stort även kommer att innebära förstärkningar ute i närpolisområdena. I frågan uppger bl.a. att polisen inte har fått full kompensation för pris- och löneomräkningen. Av polisväsendets budgetunderlag framgår att den satsning som regeringen nu gör på polisen är tillräckligt stor för att finansiera både avtalsenliga löneökningar och en ökning av antalet poliser. bedömer att antalet poliser kommer att öka så mycket att det motsvarar nästan en ny polis . Vi kan redan nu se effekterna av regeringens satsning på polisen genom att ökningen av antalet poliser har påbörjats. utexaminerades 188 nya polisaspiranter och kommer ytterligare drygt 250. Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen, utan av . Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan rikspolischefen och berörd länspolismästare. Ett problem som har uppmärksammats i fråga om närpolisen är att polisens resurser minskade som närpolisreformen genomfördes. Regeringens satsning förstärker nu polisorganisationen. Jag vill i detta sammanhang poängtera de bärande principerna bakom närpolisreformen som fortfarande gäller. Det bästa sättet att bekämpa brott är att förebygga dem. Allt polisarbete ska baseras på kunskap @ på kartläggning, uppföljning och analys. Närpolisen ska samverka med andra aktörer som berörs av eller kan påverka brottsligheten i lokalsamhället. Av budgetunderlag framgår att styrelsen, trots de satsningar som regeringen har gjort, bedömer att polisen har stora resursbehov . Regeringen avser även fortsättningsvis att följa rättsväsendets verksamhet och resultat. I höstens budgetproposition kommer en bedömning av polisens totala resursbehov att göras och regeringens förslag till anslag för polisorganisationen samt de beräknade anslagen kommer att presenteras.
frs · GP121066 · 2002-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1066 om nationellt system för radiokommunikation har frågat mig om åtgärder för att tillsätta en kommitté med uppgift att överta polisens ansvar för basnätet. refererar i sin fråga till det förslag som lämnat i sin rapport nät för trygghet. Regeringen utsåg som förhandlare i fråga om nationellt radiokommunikationssystem baserat på Tetra eller likvärdig standard. har avlämnat rapporten nät för trygghet. Förslagen i rapporten bereds nu inom och jag vill inte föregå denna beredning i detta svar. Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringens grundläggande inställning i denna fråga är och har varit att bra radiokommunikation ska finnas tillgänglig för samhällsviktiga användare.
frs · GP121067 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1067 om Tetra har frågat mig när jag avser att avsätta resurser för att ett nytt radiokommunikationssystem ska kunna inrättas. Jag vill inledningsvis upplysa om att inom regeringen är det statsrådet som ansvarar för frågan om ett gemensamt radiokommunikationssystem. Frågan om ett för viktiga samhällsanvändare gemensamt radiokommunikationssystem bereds tillbaka i . Regeringen har tidigare gjort bedömningen att inriktningen på den fortsatta beredningen ska vara att försöka få till stånd ett nationellt system baserat på s.k. Tetrastandard. Den bedömningen gäller alltjämt. Systemet kommer att börja byggas i mindre skala med inriktningen att successivt bli ett landstäckande system. har i linje med detta tagit initiativ till att anskaffa ett system för att säkra sina behov av ett fungerande system i storstäderna . Avsikten är att det ska ske på ett sätt som kan möjliggöra en framtida fortsatt utbyggnad och utveckling av systemet. Av budgetunderlag framgår att polisen, trots de satsningar som regeringen har gjort, bedömer att de har stora resursbehov . Regeringen avser även fortsättningsvis att följa rättsväsendets verksamhet och resultat. I höstens budgetproposition kommer en bedömning av polisens totala resursbehov att göras och regeringens förslag till anslag för polisorganisationen samt de beräknade anslagen kommer att presenteras.
frs · GP121068 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1068 om beskattning av personaloptioner har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja effekterna av den svenska beskattningen av personaloptioner i det fall en person flyttar utomlands och då har personaloptioner som denne haft med sig vid inflyttningen till . Den av ställda frågan har aktualiserats redan tidigare genom skrivelser som kommit in till departementet. Det är dock för tidigt att säga något om vad beredningen av skrivelserna kan resultera i och jag är därför inte beredd att uttala mig i ärendet.