ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11347 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:347 av () till justitieminister om polissituationen i Otryggheten i har ökat i takt med brottsligheten. anmäldes ca 1,2 miljoner brott i , varav klarades upp. Det innebär att många människor utsätts för brott som aldrig får en upplösning, vilket är djupt oroande. Gatorna är inte lika säkra som förut; åldringar med rullatorer rånas och senast var det skottlossning på i . som brottsligheten ökat är polisbristen i landet orimligt stor, framför allt på landsbygden. Polisen har inte tillräckligt med resurser och tvingas sköta administrativa uppgifter och sitta vid sina skrivbord, i stället för att vara ute på gatorna. Närpolisreformen har också urholkats och många människor möts av telefonsvarare när de försöker att kontakta polisen. På landsbygden är det också ofta orimligt långt till närmaste polisstation. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att råda bot på polisbristen i och för att öka säkerheten för landets medborgare?
fr · GQ11348 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:348 av () till justitieminister om effektivare användning av polisens resurser Polisledningarna i länen får enligt uppgift ett antal centrala direktiv, bland annat hur många poliser man ska ha anställda och hur stora utgifter man får ha. Det finns naturligtvis en vällovlig ambition från statsmakterna att till så låga kostnader som möjligt ha så många poliser som möjligt. Dock kan länets polisledning lättare bedöma vilka administrativa uppgifter som kan utföras effektivare av civilanställd personal. Med centrala direktiv kan det förekomma att de knappa budgetmedlen till polisen inte kan användas på bästa möjliga sätt. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att varje polismyndighet ska kunna använda sina resurser så effektivt som möjligt i kampen mot brotten?
fr · GQ11349 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:349 av () till näringsminister om och energisituation Regeringen avser att stänga den andra reaktorn vid kärnkraftverket i . Vi har alltsedan stängningen av en ansträngd effektbalans . Om stängs kommer det att bli ännu svårare än att balansera tillgång och efterfrågan på energiområdet. Ett tydligt exempel på detta är att importerade drygt . Detta motsvarar fem Barsebäcksreaktorer. En betydande del av denna import kommer från danska och polska kolkraftverk. Enligt kommer elförbrukningen att öka med ca . Utbyggnaden av produktionskapaciteten går långsammare än ökningen i förbrukningen. Detta gör att successivt blir mer beroende av import av el . leder utvecklingen i både och till minskade möjligheter att exportera el till . Vad avser ministern att göra för att minska stora beroende av importerad kolkraftsproducerad el?
fr · GQ11350 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:350 av () till utrikesminister om svensken på Guantánamobasen Den svenska medborgaren sitter inspärrad på flygbas i . är sedan han greps i och därför protesterar nu hans far, , sittandes i en bur som liknar den som sonen är inspärrad i. De 600 fångarna på Guantánamobasen har inte anklagats offentligt för något brott, de har inte fått träffa advokater och inga bevis mot dem har offentliggjorts. Det är uppenbart att frihetsberövandet är olagligt såväl enligt amerikansk som internationell rätt. Då ingen rättegång har inletts är ett rimligt krav att friges. Tilläggas bör att pakistanska myndigheter meddelat att inga misstankar längre kvarstår mot den svenska medborgaren. Enligt uppgift har den på olika sätt försökt hjälpa genom diplomatiska förbindelser, då detta inte hjälpt finner jag det logiskt att på något sätt diplomatiskt agerar vidare, eller åtminstone officiellt kritiserar behandling av fångarna i allmänhet och i synnerhet. Jag vill därför fråga: Avser utrikesministern att ytterligare agera diplomatiskt gentemot ?
fr · GQ11351 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:351 av () till utrikesminister om brott mot mänskliga rättigheter i styrs av diktatorn . Han var tidigare i ledningen för . styr han landet med järnhand. Personkulten kring honom är helt i nivå med de mest kända diktatorerna i världen. Det finns bilder och statyer av honom överallt i landet, på gator, i skolor och i fabriker. Nyazov har skrivit en bok som alla turkmener måste studera. Den heter Turkmenernas faders och profets heliga bok. Den är till och med viktigare än . Opposition är förbjudet och straffas med fängelse. Det finns ett överflöd av poliser och angivare som rapporterar till polisen. har läget i blivit allt mer allvarligt. Nyazov försöker isolera landet. Inga turister, affärsmän eller journalister får komma in i landet, och ingen får längre lämna landet. Det finns oppositionella turkmener som lyckats fly landet tidigare. Deras organiserade oppositionsarbete straffas genom att deras släktingar i hemlandet fängslas. Det finns minst ett exempel på en oppositionell turkmen som bor i . På grund av denna persons engagemang har Nyazovs regim fängslat över 100 av personens släktingar. Risken är stor för att dessa släktingar kommer att bli avrättade innan julen 2002 fallit in. Saparmurat Nyazov är en av världens värsta diktatorer. kan bidra till att få bort honom från makten i . Därför vill jag fråga vilka åtgärder utrikesministern avser att vidta för att sätta tryck på regimen i så att alla turkmener får åtnjuta de mänskliga rättigheter som tillskrivs alla människor i hela världen.
fr · GQ11352 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:352 av () till utrikesminister om rättssäkerhet för svenska medborgare som vistas i Den svenske medborgaren åkte till för att hälsa på sin gamle far. Resan slutade i fängelse i staden . Där har han suttit . Anklagelsen är mord. Kifleyesus fängslades för detta brott och hölls då kvar ända tills det framkom att han vistats i en helt annan del av landet då brottet begicks. Kifleyesus frikändes därmed från brottet. Kifleyesus Equbacristos har diabetes och måste därför få fullgod mat på regelbundna tider. Maten i fängelset är undermålig även för friska människor. Än så länge har detta hanterats genom att hans fru och släkt i skickar pengar till mat, och att en släkting i Asmera lagar och levererar mat till fängelset . Det svenska konsulatet i Asmera har fått information om Kifleyesus öde. Problemet är dock att inget händer. För någon vecka sedan uppsköts domstolsförhandlingarna för 24:e (!) Enligt uppgift är det den mördade mannens släktingar som bestämmer vad som ska ske i domstolen. Tyvärr är Kifleyesus sannolikt inte ensam fängslad svensk medborgare i . Det sägs även finnas en journalist och regimkritiker som också fängslats på klart tveksamma grunder. Givet ovan vill jag fråga om utrikesministern avser att påtala vikten av att medger tillfredsställande rättssäkerhet för svenska medborgare som vistas i .
fr · GQ11353 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:353 av () till statsrådet om avvisning av omhändertagna barn har deklarerat att vi som stat ska följa . Utlänningslagstiftningen har därför en portalparagraf som ska skydda barn, med stöd av formuleringen att barnets bästa ska vara vägledande i alla beslut som rör barn. Socialtjänstlagen ger sociala myndigheter rätt att omhänderta barn för att skydda det enskilda barnet. Trots detta avvisas omhändertagna barn från utan att någon kontroll först skett av vad som kan komma att hända barnen i hemlandet. skickar ut barnet tillsammans med en eller två föräldrar som inte kunnat ta hand om barn enligt svenska sociala myndigheter. Min fråga till migrationsministern är därför: Avser migrationsministern att vidta några åtgärder med anledning av ovanstående?
fr · GQ11354 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:354 av () till statsrådet om nyfattigdomen Flera frivilligorganisationer oroar sig över att alltfler människor söker ekonomisk hjälp. har till exempel ökat sin julhjälp . Så sent som såg situationen helt annorlunda ut; då hade organisationen ibland till och med svårt att fördela gåvor till hjälpsökande. Det var helt enkelt inte särskilt många som sökte. Enligt är många av de nya hjälpsökande ensamma mammor med barn. De har inte missbruksproblem, men får inte ekonomin att gå ihop. Arbetslöshet, skulder, inkassoräkningar och hot om vräkning hotar deras existens. Även och andra hjälporganisationer vittnar om samma sak. Den ökande arbetslösheten är naturligtvis en förklaring till många svenskars dåliga ekonomi och oro för framtiden. Men de höga skattesatserna minskar också människors marginaler. I beskattas låginkomsttagare betydligt högre än i andra länder, men får knappast bättre välfärd för det. Jag vill därför fråga barn- och familjeminister om hon är beredd att ta initiativ till en utredning om "nyfattigdomen", som även belyser den svenska skattepolitikens påverkan på hushållsekonomin och valmöjligheterna.
fr · GQ11355 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:355 av () till statsrådet om försäljning av fyrar I takt med att den tekniska utvecklingen inom sjösäkerheten förbättras så släcks fler och fler fyrar ned. Många av dessa fyrar har ett kulturellt värde och förtjänar att bevaras för eftervärlden. har tillsammans med dokumenterat fyrarnas situation i fyrväsendet. ansvarar för ca 1100 fyrar och av dessa är ca 150 aktuella för att överföra till annan huvudman. har avslagit en motion om att öppna för lokala och regionala lösningar för dessa fyrar. Dock finns det uppgifter som gör gällande att strävar efter att i snabb takt sälja ut fyrarna av ekonomiska skäl. hävdar att ett flertal andra länder ångrat utförsäljning av fyrar och i stället numera värnar om deras bevarande som ett maritimt kulturarv. De har även lagt förslag på en nationell fyrstiftelse. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att svenska fyrar bevaras som ett kulturarv?
fr · GQ11356 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:356 av () till kulturminister om konstnärlig utsmyckning av myndigheter Statens byggnader, myndigheter och liknande utsmyckas med stora mängder konst. Konsten ska bidra till en god arbetsmiljö för de människor som arbetar eller vistas i byggnaderna. Konsten köps in av som ansvarar för den konstnärliga utsmyckningen av samtliga statliga byggnader. Inköpen görs i samverkan med representanter från den myndighet där konsten ska placeras. Självklart är det svårt att göra alla nöjda när det gäller val av konst till en byggnad. Vissa människor kan vara mycket kritiska till en målning eller en skulptur som andra älskar. I vissa fall kan det dock finnas en bred samstämmighet kring ett verk. På finns i entrén en målning som många är kritiska till eftersom den ger associationer som inte alla uppskattar. Målningen föreställer en man som ligger på backen och en kvinna som står på honom. Så många har blivit illa berörda av målningen att högskolan beslutat att arbeta för att den ska tas bort. Högskolan får dock inte själva ta bort eller flytta den utan detta måste göras i samråd med . Trots att högskolan tagit kontakt med och förklarat att de är missnöjda med målningen har inte konstrådet gett dem tillåtelse att flytta målningen. Vad avser ministern att göra för att öka myndigheternas möjlighet att påverka den konstnärliga utsmyckningen i deras närmiljö?
fr · GQ11357 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:357 av () till justitieminister om att polisens ekonomiska kris fortsätter har polisens ekonomiska situation varit mycket ansträngd. Larm om resursbrist har avlöst varandra. har justitieministern försäkrat att man nu rätar upp polisen genom att göra de största polissatsningarna . Tyvärr förbättras ändå inte läget för den vardagliga polisverksamheten ute i närpolisområdena, den som allmänheten efterfrågar, eftersom pengarna även ska räcka till nya och utvidgade verksamheter. kommer nya larm om bristande resurser. Enligt behöver polisen ytterligare för att kunna sköta arbetet och för att ha råd att anställa fler poliser. I har man insett att det inte finns ekonomiskt utrymme att anställa några poliser varken 2003 eller 2004. Där beräknas underskottet uppgå till . I beräknas underskottet till , vilket hotar växa till 2005. Även är i akut ekonomisk kris. Med en total budget på väntas underskottet bli . Målsättningen att öka antalet poliser riskerar nu att helt gå om intet. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa att den vardagliga verksamheten ute i närpolisområdena får tillräckligt med resurser så att man bland annat får råd att anställa de poliser som utbildas vid polishögskolorna?
fr · GQ11358 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:358 av () till statsrådet om godis och läsk med anknytning till narkotika Det finns olika metoder att göra reklam för narkotika. Enligt tidningsuppgifter så blir det allt vanligare med läsk- och godisprodukter som vill sprida ett budskap som syftar till legalisering av narkotika i . Produkterna uppges ha smak av hampa och har drogliberala namn. Polisen uttalar sin oro över dessa smart drugs och menar att de inte har möjlighet att kontrollera innehållet i dem eller övervaka försäljningen. Detta sätt att medvetet försöka locka barn och ungdomar att se narkotiska produkter som något tillåtet och ofarligt är upprörande och kan få svåra följder . Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa denna produktion och försäljning av godis och läsk med anknytning till narkotika?
fr · GQ11359 · 2002-12-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:359 av () till statsrådet om diskriminering av funktionshindrade Målet med integrationspolitiken är att personer med funktionshinder ska leva integrerat i samhället, med samma levnadsvillkor som andra medborgare. 2002 visar att funktionshindrade i fortfarande diskrimineras. Boken visar bland annat att utbildningsnivån för funktionshindrade personer är lägre liksom att de har sämre förankring på den öppna arbetsmarknaden. I har man en lagstiftning som syftar till att integrera människor med olika former av funktionshinder i samhället. antog kongressen with Disabilities Act. Denna lag förbjuder diskriminering av funktionshindrade och slår bland annat fast att alla lokaler, offentliga och kommersiella verksamheter, utbildningsinrättningar etcetera ska vara tillgängliga för alla. Diskrimineringsförbudet omfattar också arbetsmarknaden, transport och reseområdet, men också så vitt skilda områden som tekniska produkter, personligt stöd, rehabilitering, sjukvård och särskilt boende, tjänster som i vårt land i allmänhet uppfattas som en del av det offentliga, ransonerade vård- och serviceutbudet. En särskild myndighet inom har till uppgift att bevaka den enskildes intressen och garantera att lagens krav uppfylls i varje enskilt fall som anmäls till myndigheten. Jag anser att svensk lagstiftning bör utvecklas på liknande sätt. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att införa en svensk lagstiftning så att personer med funktionshinder ska kunna leva integrerat och med samma levnadsvillkor som oss andra i samhället?
fr · GQ11360 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:360 av () till utbildningsminister om Tomtebodaskolan Svensk synrehabilitering är världsledande. Experter från många länder har kommit hit och studerat vårt sätt att arbeta med synskadade. Tidig upptäckt, nätverk av konsulenter som tar första kontakten och vägleder föräldrar och ordnar tidig stimulans av syn, syncentraler som provar ut hjälpmedel och plusresurser som och . Tillsammans med den unika synpedagog- och speciallärarutbildningen inom syn har detta blivit Den svenska modellen. Blinda barn är en liten och mycket utsatt grupp i samhället. Varje förändring är känslig. planeras en flytt av Tomtebodaskolans resurscenter, eller resurscenter syn som det numera kallas. Centret ska flytta fågelvägen till campus på . Mot lokalbytet har elever, lärare och föräldrar reagerat kraftfullt. har i ett öppet brev till utbildningsministern krävt att flytten inte ska bli av. Det är oroväckande signaler när de som känner och har behov av en verksamhet protesterar. Innan beslut om en eventuell flytt fattas måste de här gruppernas farhågor utredas och besvaras. Jag vill fråga följande: Vad avser ministern att göra för att säkerställa att försämringar inte kommer att ske i resurscenter syns verksamhet i samband med en eventuell flytt till nya lokaler på ?
fr · GQ11361 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:361 av () till utbildningsminister om humaniora vid är ett expansivt lärosäte i en viktig del av . Högskolans lokalisering till huvudsakligen och med lärcenter i och gör att den fyller en viktig uppgift i övergången från industrisamhälle till kunskapssamhälle i . erbjuder ett brett utbud av utbildningar och kurser inom en mängd olika discipliner. Mot denna bakgrund ansökte om att få bli universitet. Med universitetsstatus kan fullödig forskarutbildning och examinationsrätt för doktors- respektive licentiatexamen bli möjlig. Ansökan har ännu inte behandlats av regeringen. Däremot har regeringen tilldelat vetenskapsområde teknik . Regeringen har dock avslagit ansökan om vetenskapsområde humaniora och samhällsvetenskap. För utveckling är det väsentligt att får vetenskapsområde humaniora och samhällsvetenskap @ eller till och med ges universitetsstatus. Därmed skulle högskolans möjligheter att attrahera både nya studerandegrupper och skickliga forskarstuderande förbättras. Vad avser utbildningsministern att göra för att regionens behov av en högskola med kunskapsmässig bredd och djup ska kunna tillgodoses, till exempel genom ytterligare vetenskapsområden samt universitetsstatus för ?
fr · GQ11362 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:362 av () till statsrådet om utbyggnad av har redovisat att utbyggnaden av mellan och Lekhyttan skjuts . Detta är en stor besvikelse för oss som på nära håll kan se hur allvarliga trafikproblemen är på sträckan mellan och . För personer och företag som är beroende av säkra transporter på väg mellan orterna växer nu frustrationen. Regeringen har återkommande kommit med löften om en upprustning av . Senast har det lovats regionen att en utbyggnad ska starta . Satsningen är viktig för framtid, universitets utveckling och viktiga näringar i regionen. Till detta ska inte minst läggas trafiksäkerhetsaspekter på den svårt skadedrabbade sträckan. visar det sig alltså att utbyggnaden och därmed förbättringen av till en början mellan Adolfsberg till Lekhyttan inte kommer i gång som utlovat. finns inte med i verksamhetsplan . Avser statsrådet att vidta några åtgärder och arbeta för att utbyggnaden av i delar av län ska komma i gång inom utlovad tid?
fr · GQ11363 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:363 av () till näringsminister om styrmedel i trafikpolitiken Vid utskottsutfrågningen av näringsministern om SJ framhöll ministern att transportpolitikens krav ska vara styrande för statsmakternas framtida beslut om SJ. Det tyder på ett glädjande nytänkande om de olika transportlagarna kommer att ses i sitt sammanhang så att de effektivt medverkar till att de transportpolitiska målen nås. I trafikpolitiken har det uppmärksammats för lite vilka avgifter som kunderna betalar. Principiellt ska ju kunden betala den samhällsekonomiska marginalkostnaden, men denna princip har inte börjat tillämpas . För järnvägen är marginalkostnaden troligen lägre än den genomsnittliga produktionskostnaden, vilket kan skapa problem för trafikutövarna. Särskilt måste också beaktas järnvägens tydliga fördelar på miljö- och trafiksäkerhetsområdena. Vad avser näringsministern att göra för att resenärer och godskunder ska betala marginalkostnaden för sin transport, oavsett vilket transportslag som väljs?
fr · GQ11364 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:364 av () till statsrådet om lokalisering av till har visat ett engagemang och en kompetens i världsklass i sjösäkerhetsfrågor. Att frågan, tyvärr, återigen blev högaktuell hänger samman med oljetankern förlisning utanför den spanska kusten. När det stod klart att liknande fartyg @ och faktiskt även det förlista fartyget @ har trafikerat farleder i visade utskott stor duglighet. Flera partier har i trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskotten drivit på för att det internationella sjösäkerhetstänkandet måste flytta fram sina positioner. Mot den bakgrunden synes det märkligt att inte har ansökt om att förlägga EU:s blivande sjösäkerhetsbyrå till vårt land. Detta trots att inte bara den politiska kompetensen utan även tjänstemannakompetensen är hög här. Till skillnad från flertalet andra EU-länder saknar en motsvarande lokalisering. Om regeringen agerar snabbt och resolut finns det en chans att inte blir akterseglat. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta i syfte att få lokaliserad till ?
fr · GQ11365 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:365 av () till utbildningsminister om handledare inom VFU En viktig del i den nya lärarutbildningen är den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU). Denna del innebär att studenterna i lärarutbildningen inte, som tidigare, enbart är ute på skolor för att praktisera utan har en del av utbildningen kopplad till verksamheten direkt. För att den ska fungera fullt ut krävs det handledare som har ansvar lokalt, stöttar och hjälper studenten. visar det sig att det på många ställen är svårt att få tag på handledare till VFU:n. Ett exempel är i som fått dra ner på sina utbildningsplatser på grund av handledarbrist. Det är inte heller helt klart kring ersättningen för den verksamhetsförlagda utbildningen. Utbildningsministern borde därför ta kontakt med de inblandade parterna för att lösa frågan. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att lösa problemen kring handledarbristen?
fr · GQ11366 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:366 av () till försvarsminister om hundskolan i Hundskolan i fick ekonomiska problem. Detta skulle kunna lösas genom att försvaret skulle göra en beställning av minhundar. Dåvarande försvarsministern svarade på en fråga från mig att försvaret, utifrån sitt behov av minhundar, skulle medverka till att nå en lösning avseende hundskolan i . Det som hänt är att hundskolans framtid är föremål för utredning på närings-, försvars- och jordbruksdepartementen. I och med det kommer ingen beställning på hundar så länge utredningen pågår. Hundskolans personal kan inte sitta med armarna i kors och vänta på att departementen, efter remissomgång av utredningen, eventuellt kommer fram till ett positivt beslut. Om det inte kommer in en beställning på minhundar innan nyår så finns risken att specialkompetens, som byggts upp vid hundskolan, kommer att gå förlorad. Departementen säger att de har ambitionen att leva upp till löftet att hjälpa hundskolan, men att det på grund av bytet av minister har blivit fördröjt. Den tid det tagit ger inga pengar till personalens löner. Det är viktigt att visa handlingskraft från departementet och leva upp till den ambitionsnivå som man säger sig ha. Min fråga till försvarsministern: Vad avser försvarsministern att göra för att leva upp till löftet om att beställa minhundar från ?
fr · GQ11367 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:367 av () till näringsminister om statliga jobb i gick tidsfristen ut för det löfte som regeringen gav i samband med försvarsuppgörelsen. Löftet var att skulle staten ha hjälpt till att skaffa fram 300 nya statliga jobb och 300 privata jobb. Detta löfte blev en liten påse med väldigt lite innehåll, som det dessutom verkar vara hål i. Av de företag som kom så håller bland annat ett på att skära ner sin verksamhet. Det har visat sig att många människor gärna vill flytta till , för när det annonseras om lediga jobb så är det väldigt många kompetenta personer som söker. Sollefteåborna är fortfarande besvikna över att de inte erbjudits de 300 statliga jobben som utlovades. Det finns bland annat en del statliga verk som borde gå att utlokalisera till . Det är dags att regeringen visar handlingskraft och aktivt arbetar för att det skapas fler statliga arbetstillfällen i . Jag och Sollefteåborna väntar otåligt på att löftena infrias. Min fråga till näringsministern: Vad avser näringsministern att göra för att hålla regeringens löfte om att 300 statliga jobb ska förverkligas i ?