ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11286 · 2002-12-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:286 av () till justitieminister om bekämpning av miljöbrott tillsattes landets specialutbildade miljöåklagare. Uppgiften var att bekämpa miljöbrotten. Vid utgången av oktober väntade över 4000 ärenden på att behandlas av landets miljöåklagare. Detta innebär att varje miljöåklagare har ca 200 ärenden på sitt bord. I /har de båda åklagarna 250 ärenden vardera på sitt bord. Det är uppenbart att miljöåklagarna behöver förstärkning för att kunna fullgöra sina uppgifter. Att miljöbrotten inte utreds eller utreds med stor fördröjning för att åklagare saknas innebär att förtroendet och respekten för miljölagstiftningen urholkas. Vad avser justitieministern att göra för att komma till rätta med ärendebalanserna hos landets miljöåklagare?
fr · GQ11287 · 2002-12-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:287 av () till miljöminister om utredning av miljöbrott Antalet anmälda miljöbrott ökar lavinartat och det är uppenbart att de speciella miljöåklagarna inte hinner med arbetsbördan. Just nu väntar ca 4000 miljöbrott på att behandlas, vilket innebär ett genomsnitt av 200 stycken mål per miljöåklagare. Belastningen är speciellt stor i storstäderna. har många miljöbrott inte förts till åtal vilket har undergrävt legitimiteten hos miljölagstiftningen. har en framskjuten roll i miljöfrågor men det är viktigt för trovärdigheten att uppföljningen av vår miljölagstiftning fungerar i alla led. Det är då extra viktigt att det sista ledet, det vill säga domstolsväsendet, fungerar. Risken är annars att de som arbetar med den uppföljande verksamheten, till exempel landets miljöinspektörer, tappar sugen. Kommunerna har redan tidigare anklagats för att inte ofta nog föra miljöbrott vidare till polis och åklagare. Om man nu ser att väldigt lite händer med de ärenden som trots allt förs vidare finns naturligtvis risken att man drar ner på ambitionsnivån. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GQ11288 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:288 av () till försvarsminister om helikopterstationen i Helikopterstationen i är en viktig resurs, dels för att säkerställa krav på hävdandet av våra territorialgränser och för att kunna medverka vid SAR-operationer (search and rescue) samt i övrigt samverka med sjöräddning, flygräddning och stötta det civila samhället i kris. har helikopterstationen på varit nedläggningshotad ett antal gånger. Varje gång har dock lokaliseringen till och fått stöd från delar av Försvarsmakten och från politiskt håll. har i olika omgångar beslutat om en fortsatt verksamhet på och regeringen har inte haft någon annan uppfattning. föreslår Försvarsmaktens interna baseringsutredning en nedläggning av . Materiel och personal ska, enligt förslaget, överföras till F7 . Ett beslutsunderlag ska ges till överbefälhavaren och beslut förväntas fattas . I Försvarsmaktens nya uppgifter ingår att ge stöd till andra myndigheter i deras verksamhetsutövning och till det civila samhället vid svåra påfrestningar. har en väl fungerande verksamhet och är ett föredöme vad gäller integration och samverkan med det civila samhället. I en intern skrivelse i ett gemensamt svar från F7 samt förordar man dessutom som lokaliseringsort för helikoptrarna. Jag vill därför fråga försvarsministern om hon är beredd att agera för att bevara helikopterstationen i i minst nuvarande omfattning även fortsättningsvis.
fr · GQ11289 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:289 av () till försvarsminister om hyressättning revisorer har i förslag till RR7 uttalat sig angående styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar. Deras granskning visar på omfattande och anmärkningsvärda brister. Bland annat så anges att Försvarsmakten har dålig insyn i hyressättning. Den använda hyresmodellen återspeglar inte faktiska kostnader, långsiktiga underhållsplaner saknas, har inte haft kontroll över sitt fastighetsbestånd och Försvarsmakten har varit tvungen att bygga upp en organisation som delvis kontrollerar . Trots att statsmakterna beslutat att Fortifikationsväsendet inte ska ha överskott har man återkommande överskott sedan bildandet . har man byggt upp ett ackumulerat överskott på . Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta med anledning av den oacceptabla situation som speglas i förslaget från revisorer?
fr · GQ11290 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:290 av () till utrikesminister om säkerhetsunderskott Få texter i svensk efterkrigspolitik har @ med rätta @ varit så utomordentligt noga och omsorgsfullt utformade och övervägda som de texter som sökt beskriva och definiera vilken säkerhetspolitik är, och vad den inte är. Med tanke på vikten av tydlighet och begriplighet är det därför förvånande och nedslående att ta del av den amorfa och svårbegripliga beskrivning som utrikesministern och UD numera använder sig av (till exempel i ett interpellationssvar ). Sålunda måste man som utövare av kontrollmakt och ledamot av utrikesutskottet undra över innebörden i det återkommande påståendet att: "har inget säkerhetsunderskott". I allmänt språkbruk innebär "inget underskott" att man antingen har överskott eller är i balans. För att kunna påstå att inte har något sådant underskott måste regeringen dessutom veta vad det är som landet inte har underskott på. Problemet är dock att varken begreppen "säkerhet" eller "inte underskott" definieras när de används. Det är inte utan att man osökt tänker på berömda krav på klarhet: "Vad du ej klart kan säga, vet du ej," och @ inte minst @ tes att "det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta". Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt avser ministern klargöra innebörden av beskrivningen att inte har något "säkerhetsunderskott" i utrikes- och säkerhetspolitiken?
fr · GQ11291 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:291 av () till socialminister om väntetiderna och vårdgarantins löften infördes en nationell vårdgaranti inom primärvården. Garantin innebär att den som vänder sig till primärvården via telefon eller besök ska få hjälp som kontakten sker. Om inte den första kontakten är med en läkare ska patienten få ett läkarbesök . Trots att det är vårdgarantin inom primärvården infördes fungerar inte garantin fullt ut. En landsomfattande kartläggning som gjort visar att den som söker sig till primärvården, utan att för den skull ha behov av akut sjukvård, i genomsnitt måste vänta för att få träffa en läkare. Situationen är allra sämst i . Den som söker sig till primärvården i får i genomsnitt vänta på att få träffa en läkare. Det är endast och som klarar de utsatta i vårdgarantin. Detta är långt ifrån tillfredsställande. Patienterna som söker sig till primärvården måste kunna lita på att de garantier som ges också betyder något i verkligheten. Detta gäller i synnerhet i , där garantin inte ens är nära att infrias. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att korta väntetiderna och klara vårdgarantins löften om att få träffa en läkare efter första kontakten med primärvården?
fr · GQ11292 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:292 av () till miljöminister om brister i utsläppsstatistiken beslutade att koldioxidutsläppen inte fick öka "utöver dagens nivå". har det funnits ett behov av en både snabb och tillförlitlig statistik för att följa upp detta och andra klimatpolitiska beslut. Men i är statistikansvaret delat mellan , och , som därtill lyder under varsitt departement, nämligen Justitie-, Närings- och Miljödepartementen. Samarbetet dem emellan har aldrig fungerat bra, vilket resulterat i att har senare och sämre redovisning av utsläpp än till exempel , och . Dessutom räknar och på olika sätt. Detta leder till att korttidsprognoser inte ger något svar på om är på väg att klara sina mål eller om fler åtgärder måste vidtagas. I statistik blandar man dessutom ihop koldioxidemitterande bränslen med förnybara genom att använda kategorin "biobränsle, torv mm", senast i den årliga publikationen Energiläget som kom . Vad avser ministern att göra åt den oklara arbetsfördelningen mellan myndigheterna vad avser bristerna i utsläppsstatistiken?
fr · GQ11293 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:293 av () till näringsminister om och Bujagalidammen har setts som ett mönsterland i det internationella samfundets ansträngningar för skuldsanering i de fattigaste länderna, en process som helhjärtat stött. En oberoende analys av the Purchase Agreement, PPA (köpeavtalet) för Bujagalidammen i visar att kapitalkostnaderna för projektet är orimligt höga, och att PPA innehåller ett antal ovanliga förpliktelser med digra konsekvenser för . Landet ska till exempel betala mer till dammkonsortiet än vad som angivits i dammens ekonomiska grundkalkyl och som bland annat motiverat sitt stöd till projektet med. Den oberoende analysen visar att gav dåliga och direkt felaktiga råd till inför kontraktsförhandlingarna med dammkonsortiet och även gått ut med falsk information till sina intressenter. Jag vill fråga näringsminister : Kommer ministern att verka för att i ställer krav på att medfinansiering från till stora dammprojekt ska ske endast då korrekt information gått ut till intressenter?
fr · GQ11294 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:294 av () till näringsminister om EKN och Bujagalidammen har setts som ett mönsterland i det internationella samfundets ansträngningar för skuldsanering i de fattigaste länderna, en process som helhjärtat stött. En oberoende analys av the Purchase Agreement, PPA (köpeavtalet) för Bujagalidammen i visar att kapitalkostnaderna för projektet är orimligt höga, och att PPA innehåller ett antal ovanliga förpliktelser med digra konsekvenser för . Landet ska till exempel betala mer till dammkonsortiet än vad som angivits i dammens ekonomiska grundkalkyl och som bland annat motiverat sitt stöd till projektet med. är, genom att EKN () givit garanti till för investeringar i dammbygget, delaktigt i . Jag vill fråga näringsminister : Kommer ministern att verka för att tillförlitliga kalkyler görs innan kreditgivningar medges?
fr · GQ11295 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:295 av () till näringsminister om avläsning av elmätare har utrett mätperiodens längd på elmarknaden. Slutsatsen är att landets ca 1,5 miljoner elkunder med en förbrukning på över 8000 kWh ska få avläsning , medan övriga ca 3,5 miljoner elkunder ska få avläsning senast , . En övergång till avläsning av elmätare får stöd från breda konsument-, konkurrens- och miljöintressen. Ett sådant system innebär bland annat att elkunderna kan slippa preliminärdebiteringen, vilken är en huvudorsak till dagens obegripliga elräkningar. Dessutom skapar regelbunden information om elförbrukningen incitament för en effektiv elanvändning. Det är av största vikt att den kommande reformen omfattar samtliga elkonsumenter och inte bara den knappa tredjedel som förbrukar över 8000 kWh . "Vi tycker att alla, även de som bor i lägenhet, har rätt att kunna begripa sina fakturor. Fördelarna för elmarknaden får man först när alla kunder omfattas", sade som ansvarat för utredning i en intervju i tidningen . skriver att utredningsförslagets tidtabell förutsätter ett riksdagsbeslut . Jag vill därför fråga näringsministern: Vad avser näringsministern att vidta för åtgärder för att ett beslut i enlighet med utredningsförslag ska kunna fattas ?
fr · GQ11296 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:296 av () till jordbruksminister om torskbeståndet i svenska vatten En av höstens mest debatterade frågor är den om hur det står till med torskbeståndet i svenska vatten. Rykten har förekommit om att den svenska torsken är mer eller mindre utrotningshotad vilket i sin tur har fått politiska konsekvenser. Det eventuella svenska torskfiskestoppet har också varit en av de frågor som debatterats allra mest intensivt efter valet. nås vi via massmedia av "forskningsresultat" där anställda på menar att det i motsats till ovan nämnda oro snarare finns ett rekordbestånd av torsk i . Dessa "forskningsresultat" har sin grund i en expedition med forskningsfartyget som ägde rum . Samma anställda vid är sålunda mycket kritiska till det kommande svenska torskfiskestoppet. Min bedömning är att det behövs mer tid, möjligen , för att få fram relevanta fakta gällande tillväxten av torsk i svenska vatten. Fisket som näring väntar också på besked gällande eventuellt svenskt fiskestopp. Min fråga till jordbruksministern blir därför följande: Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av ovanstående?
fr · GQ11297 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:297 av () till statsrådet om uppgradering av till sträcker sig från i till . I har vägen i stället beteckningen med en sträckning från till populärt kallad för Via Lappia. Via Lappia fortsätter sedan genom och ända upp till . Enligt min mening vore det värdefullt om vi kunde få en sammanhängande från södra och ända upp till . Detta skulle innebära att upphöjdes till E45 genom . En sådan uppgradering skulle ytterligare höja vägens status, inte minst ur ett turistperspektiv. är vägen av stor betydelse för turismen och näringslivet utmed dess sträckning. En uppgradering av skulle inte kosta så mycket. beräknade att en omskyltning skulle kosta ca för staten och kommunerna utmed vägen. Kostnader som med stor sannolikhet skulle tjänas in genom ökad turism. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med syfte att ska uppgraderas till genom ?
fr · GQ11298 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:298 av () till justitieminister om kriminalvårdens planeringsförutsättningar Regeringen påtalar gärna att man just nu utbildar fler poliser. Det är bra. En effekt av att fler poliser kommer i tjänst är förhoppningsvis att fler brott än kan upp. På detta sätt kommer något fler medborgare att få upprättelse. Fler personer kommer att få de bestämda straffen för de brott de begått. Inte sällan kommer det att röra sig om fängelse som påföljd. En "positiv" effekt av fler poliser är därför att beläggningen på våra kriminalvårdsanstalter sannolikt kommer att fortsätta att öka. är överbeläggningen allvarlig på anstalter och häkten. Effekterna är allvarliga för intagna vars rättigheter beskärs mer än vad lagen avser. Likaså blir arbetsmiljön allt orimligare för personalen på anstalterna. planerar för en beläggningsgrad mellan 97@98% inberäknat löften om utbyggnad av antalet platser. För att vård och behandling ska kunna bedrivas på ett meningsfullt sätt krävs att beläggningsgraden är maximalt . I beräkningarna ingår inte det ökande antalet poliser som regeringen gör stora nummer av. Detta kommer att öka på belastningen inom kriminalvården som riskerar att haverera. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att det ska vara möjligt att effektivt bedriva kriminalvård och inte bara förvaring?
fr · GQ11299 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:299 av () till justitieminister om tingsrättslagman till tingsrätt Jag frågade för sedan justitieministern vilka åtgärder som skulle vidtas för att möjliggöra rekrytering av en ny till . Svaret på frågan har ännu inte kommit. Jag har dock erfarit att , på sin hemsida, lade ut en annons efter ny till (dnr 111-2002). Ansökningstiden går ut . Det är givetvis på det sättet att annonsering efter ny inte kunnat ske tidigare då det var först som regeringen fattade beslut om att utse den nuvarande lagmannen till hovrättspresident för Hovrätten i övre . Den korta ansökningstiden och den stora osäkerhet som fortfarande råder om tingsrätts framtid torde inte medverka till att ansökningarna kommer att hagla in till . För att tjänsten ska ha en chans att besättas måste det komma klara uttalanden om att ska bestå och även möjlighet till förlängd ansökningstid. Eljest kan man anta att regeringen använder rekryteringssvårigheterna som en grund för en nedläggning av . Är justitieministern beredd att vidta sådana åtgärder att det även blir praktiskt möjligt att återbesätta tjänsten som tingsrättslagman vid ?
fr · GQ11300 · 2002-12-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:300 av () till statsrådet om asylsökande som erhållit arbete i I råder det arbetskraftsbrist på flera områden. Att rekrytera, utbilda och skola in nya anställda är för många arbetsgivare en både tidsödande och dyr process. Särskilt på mindre orter som dessutom ofta är drabbade av utflyttning kan detta vara ett problem. vet vi att en del asylsökande i erhåller tidsbegränsade anställningar eller praktikplatser som kan omvandlas till tillsvidareanställning om den asylsökande får uppehållstillstånd. Ofta handlar det om personer som får anses väl integrerade i samhället. Framför allt för den asylsökande, men även för arbetsgivare och den ort där den asylsökande arbetar, är det av vikt att frågan om arbetstillstånd och uppehållstillstånd kan lösas på ett snabbt, smidigt och för alla positivt sätt. Alltfler politiker, senast (), börjar inse sambandet mellan en väl fungerande integrationspolitik och arbetskraftsinvandring. I pläderar för en ökad arbetskraftsinvandring som ett alternativ till dagens system och ett sätt att motverka ett lågbidragsproletariat utan stora chanser till värdig och jämlik integration. pekar också på de positiva effekter en förändring av nuvarande regelverk skulle få för kommuner med stora kostnader för flyktingmottagande. Mot bakgrund av det ovan angivna vill jag fråga statsrådet om hon är beredd att verka för ändringar i nuvarande lagstiftning och regelverk så att en asylsökande på ett enkelt och smidigt sätt ska kunna ändra på sin begäran om asyl, till begäran om uppehållstillstånd, på grund av att man erhållit eller erbjudits arbete?
fr · GQ11301 · 2002-12-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:301 av () till utrikesminister om israeliska förstörelsen av egendom på och Palestiniernas situation förvärras i takt med att den israeliska ockupationen skärper sitt grepp om och . Sedan det palestinska upproret inleddes har i praktiken ödelagt hela den palestinska myndigheten och dess möjligheter att utöva de uppgifter som ålagts dem. Förstörelse och stöld av allmän och privat egendom har lett till att det palestinska folkets lidande ökat drastiskt, inte bara på grund av den palestinska myndighetens kollaps utan mer på grund av att regelbundet bryter mot folkrätten och inte axlar det ansvar som åligger en ockupationsmakt enligt . Det är svårt att skapa sig en bild av hur omfattande förstörelsen som ägt rum är med tanke på att allt inte går att värdera i pengar. Ödeläggelsen av palestinska myndigheters arkiv, statistik med mera innebär att kunskap som är helt nödvändig för att bygga upp en självständig och fungerande myndighet begränsas ytterligare. Det är tydligt att denna förstörelse som gjort sig skyldigt till är helt utan proportioner och inte kan ha skett i "säkerhetssyfte" som är det stående argumentet från den israeliska regeringen. Även internationella organisationers kontor och lokaler på har omfattats av förstörelse och skadegörelse. Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av ovanstående?
fr · GQ11302 · 2002-12-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:302 av () till justitieminister om förtroendeuppdrag för representanter för handikapprörelsen Handikapporganisationernas roll som rådgivare för handikappolitiken är viktig. Detta finns både i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och i . Representanter för handikapporganisationerna ska på olika sätt tillförsäkras inflytande och ett vanligt sätt är genom att man får representanter till olika råd och expertgrupper, exempelvis kommunala handikappråd. Det är viktiga uppdrag som ofta kräver stor arbetsinsats. De som är aktiva inom handikapprörelsen har märkt att det blivit ökade svårigheter att få ledigt från sitt ordinarie arbete för detta förtroendeuppdrag. Man har också anfört att det kan få negativa följder för såväl lön som utvecklingsmöjlighet på arbetsplatsen. Lagen om facklig förtroendemans ställning stadgar vad som gäller om man är fackligt aktiv och vad man har rätt att få ledigt för. Det finns också regler för hur man kan begära ledigt för politiskt uppdrag. Det vore därför angeläget att låta representanter för handikapprörelsen omfattas av någon liknande regel när det gäller rätt till ledighet för att utöva sitt förtroendeuppdrag. Min fråga är vilka åtgärder justitieministern är beredd att vidta för att tillförsäkra representanter för handikapprörelsen rätt till ledighet för att utöva sitt förtroendeuppdrag.
fr · GQ11303 · 2002-12-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:303 av () till kulturminister om sponsring Kultursponsringen utgör ungefär en procent av kulturens totala ekonomi i . Trots att den utgör en så liten del av kulturens finansiering är den ständigt ifrågasatt och debatterad. menar att sponsring är ett komplement till de offentliga bidragen till kultur. Sponsringen kan inte och ska inte ersätta de offentliga kultursatsningarna. Det offentliga har ett grundläggande ansvar för kulturen som aldrig kan ersättas av det privata. Trots detta kan sponsringen ha en stor betydelse både för kulturens ekonomi och för att hitta vägar till en ny publik för kulturinstitutionerna. Det är också ett sätt för den privata ekonomin att ta ett större samhällsansvar. Tyvärr har sponsringen minskat kraftigt . Nya siffror visar att har kultursponsringen halverats. Detta beroende dels på den rådande lågkonjunkturen, dels på grund av ett otydligt regelverk. tillkännagav ett enigt skatteutskott för regeringen att regelverket för sponsring måste ses över för att möjliggöra en ökad sponsring. Enligt uppgift pågår nu arbetet med översynen på . Mot bakgrund av den kraftiga minskningen av kultursponsringen är det viktigt att denna fråga får sin lösning. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att påskynda denna behandling så att regelverket tydliggörs?
fr · GQ11304 · 2002-12-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:304 av i (m) till finansminister om satsning på förskolan Under valrörelsen upprepades vallöftet om resurser till 6000 nya medarbetare till förskolan som ett mantra. När budgetpropositionen väl kom visade den sig dock inte innehålla några uppgifter om ytterligare resurser. I propositionen som gäller budgetåren 2003 och 2004 står det att "regeringen avser att återkomma med ett förslag om ett riktat statsbidrag till kommunerna för att tillföra minst 6000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal till förskolan". sade statsrådet i en kammardebatt att "vi har lovat att tillföra förskolan för att anställa ytterligare 6000 personer för att barngrupperna ska minska och personaltätheten öka. Vi hoppas att denna satsning ska kunna visa resultat ." För att en satsning ska kunna ge resultat måste den starta . Det rimliga hade varit att ta med en så stor satsning i den övergripande budgetpropositionen. Avser finansministern att förelägga en proposition om två nya miljarder till kommunerna för förskolans räkning?
fr · GQ11305 · 2002-12-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:305 av () till miljöminister om handläggningstiden vid miljöprövning Den svenska skogs- och massaindustrin har den kanske allra längsta erfarenheten av alla näringsgrenar av miljöarbete. Arbetet framskrider normalt i samklang med gällande lagstiftning. Trots höga miljöambitioner från lagstiftaren möts inte detta med något större motstånd från industrin, bland annat tack vare att det finns en efterfrågan på miljövänliga produkter från kunderna. Skogsindustrins dilemma handlar i stället om myndigheternas handläggningstid. SCA väntade på en planprövning för en pappersmaskin för i utanför . På grund av handläggningstiden gick investeringen om intet. Motsvarande prövning i tar . hänger ett liknande hot över planer på att bygga en pappersmaskin i för . Tusentals nya jobb hotas. Orsaken är den miljöbalksprövning som krävs, vilken har blivit segdragen. Prövningen är så omfattande och tidskrävande att investeringen riskerar att hamna utomlands, trots att i övrigt är ett bra val för . Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidta i syfte att förkorta prövningarnas handläggningstid?