ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12847 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:847 om spillolja har frågat mig om jag avser att agera för att få kontroll över de stora mängder spillolja som försvinner . Jag anser i likhet med frågeställaren att ytterligare åtgärder kan vara nödvändiga för att öka insamlingsgraden av spillolja. Enligt uppgifter samlas ungefär 75@80 % av den förbrukade spilloljan in och hanteras i enlighet med de bestämmelser som finns i förordningen (2001:1063) om avfall och förordningen (1993:1268) om spillolja. har planer på att vidta åtgärder för att höja insamlingsnivåerna och förbättra omhändertagandet av spillolja på EU-nivå genom en revidering av det s.k. spilloljedirektivet (87/101/EEG). Ett förslag från kommissionen väntas . Enligt regeringens politik för varor och kemikalier ska den som sätter en produkt på marknaden ha ansvar för att den tas om hand i avfallsledet. Detta kan uppnås på flera olika sätt, t.ex. genom frivilliga åtaganden från berörda branscher, skärpta regler eller ekonomiska styrmedel. Ett sätt att få till stånd ökad insamling av spillolja kan vara att införa ett pantsystem, i likhet med det som införts i . redovisade Utredningen för översyn av producentansvaret sitt betänkande och har också redovisat ett regeringsuppdrag om ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall. kommer även att redovisa ett uppdrag om hur den miljöorienterade produktpolitiken bör utvecklas. Regeringen avser att återkomma till med dessa frågor . Vilka åtgärder från regeringens sida som kan bli aktuella i fråga om spillolja får avgöras i det fortsatta kretsloppsarbetet. kommer dessutom att medverka aktivt med revideringen av EG-direktivet om spillolja.
frs · GP12848 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:848 om bristen på synpedagoger har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att vidta med anledning av den akuta bristen på synpedagoger. uppger att det saknas en adekvat utbildning för synpedagoger och att det behövs utbildning för dels lärare som arbetar med barn i skolan och inom det , dels personer som arbetar med habilitering och rehabilitering. För den förstnämnda gruppen har det funnits en specialpedagogutbildning med inriktning mot synskada. I samband med förnyelsen av lärarutbildningen enligt proposition En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) förstärktes specialpedagogiken kraftigt inom ramen för den nya lärarutbildningen. Med reformens ikraftträdande kommer varje utbildad lärare att ha tillägnat sig avsevärt mycket mera specialpedagogik . Vidare kommer specialpedagogik att kunna studeras som en inriktning. Jag förutsätter att denna allmänna förstärkning av specialpedagogiken också kommer de synskadade till del. Den specialpedagogiska påbyggnadsutbildningen som leder till en examen med benämningen specialpedagogexamen förstärktes också i och med beslut om regeringens lärarutbildningspropostition. Denna omfattar numera 60 poäng och kan givetvis också inriktas så att den gagnar synskadade elever i skola och specialskola. För den personalgrupp som arbetar med rehabilitering och habilitering kan utbildningsbakgrunden variera. Somliga har en synpedagogutbildning, vilken enligt uppgift har givits av i . Denna utbildning regleras inte genom en yrkesexamen enligt högskoleförordningen och det står högskolan fritt att genomföra utbildningen om behov finns och högskolan bedömer det som lämpligt. Mot bakgrund av ovanstående är jag inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GP12849 · 2002-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:849 om Gotlandstrafiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge klarhet i frågan om när regeringen avser att lägga en proposition om Gotlandstrafiken till . Utredningen om Gotlandstrafiken överlämnade sitt betänkande Garanterad transportstandard för . Rikstrafiken och har sedan, med förbehåll för regeringens godkännande, undertecknat ett tilläggsavtal som innebär ett trafikupplägg som överensstämmer med vad som föreslås i utredningen. Frågan om tilläggsavtalet bereds inom . Denna fråga kräver inte ett beslut i . En avveckling av Gotlandstilläget och högstprisregleringen, vilket också föreslås i betänkandet Garanterad transportstandard för , innebär däremot en ändring av lagstiftningen och kräver därför ett beslut i . Regeringen bedömer dock att med dagens tonnage kan inte Gotlandstillägget avvecklas utan att fraktkostnaderna till och från ökar oacceptabelt mycket. Enligt åkerinäringen kan dock fraktkostnaderna sänkas när de nya höghastighetsfärjorna sätts i trafik tack vare de snabbare överfarterna och därigenom effektivare omlopp. Regeringen avser att återkomma till i frågan när de nya färjorna satts i trafik och det klarlagts hur fraktkostnaderna då kan komma att utvecklas.
frs · GP12850 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:850 om fasta skoldel har frågat mig om jag avser att återkomma till med ett förslag som upphäver beslutet om omställningen av verksamheten vid . Som jag har redovisat, exempelvis i interpellationsdebatten , anser jag det vara utomordentligt viktigt att resurscenterverksamheten vid utvecklas. Den kompetens som besitter måste komma så många elever som möjligt till godo. Det är viktigt att varje elev får tillgång till en skolgång som är anpassad efter deras behov och förutsättningar. Varje elev är viktig för mig, både de elever som finns vid och de som finns i kommunerna. Skolverksamhet eller en fast skoldel vid resurscentret kommer även att finnas för att ta emot elever för , de s.k. visstidsplaceringarna. En sådan placering ska alltid föregås samt kontinuerligt följas upp genom ett samarbete mellan eleven, elevens vårdnadshavare, hemkommunen och resurscentret. Längden av en sådan placering bestäms helt av de behov och förutsättningar som eleven och hemkommunen har och kan innebära att elevens hela skoltid förläggs till resurscentret. Den utredning som jag har aviserat ska, förutom att utreda hur formerna för visstidsplaceringarna kan utvecklas, bl.a. också analysera huruvida initiativ till en sådan placering ska kunna tas av såväl vårdnadshavarna som kommunen och resurscentret samt se över möjligheterna att överklaga fattade beslut. Dessutom finns en fast skoldel vid för elever för vilka utbildning anordnas enligt särskilda övergångsbestämmelser till skollagen (1985:1100). Jag anser att verksamhet även med ovan givna förutsättningar för visstidsplaceringar ryms inom fattade riksdagsbeslut. Verksamheten ska dock vidareutvecklas så att många fler elever än kan få ta del av spetskompetens.
frs · GP12851 · 2002-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:851 om arbetsrätten och tillfälligt anställda har frågat mig vad jag avser att göra för att @ utifrån arbetsrättslig försvarbarhet @ andelen tillfälligt anställda inte ökar på vägen mot sysselsättningsmålet . bekräftar den utveckling mot en ökning av andelen tidsbegränsade anställningar som blivit synlig , särskilt . Regeringen anser det mycket angeläget att närmare se över denna utveckling. Regeringen har mot denna bakgrund gett i uppdrag att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen i detta hänseende. I uppdraget ingår att kartlägga denna utveckling. Konsekvenserna av utvecklingen ska också belysas. Uppdraget att se över denna fråga är en del i den översyn av arbetsrätten som ska redovisa . Det är naturligtvis olyckligt om en ökad användning av tidsbegränsade anställningar leder till att de personer som berörs hamnar i ett slags B-lag. De som har tidsbegränsade anställningar bör omfattas av samma skydd, förmåner och utvecklingsmöjligheter som personer med tillsvidareanställning. Regeringen överlämnade innevarande år en proposition till angående lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning (prop. 2001/02:97). I propositionen föreslås en ny lag som har till ändamål att motverka diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och diskriminering av arbetstagare med tidsbegränsad anställning när det gäller löne- och andra anställningsvillkor. Lagen föreslås träda i kraft . Därutöver ingår i det uppdrag som fått att se över arbetsrätten att bedöma om det är möjligt att minska skillnaderna i anställningstrygghet och anställningsvillkor mellan tillsvidareanställningar och tidsbegränsade anställningar för att anställningsskyddslagen ska uppfylla kraven på trygghet och förutsägbarhet för de anställda samt vilka effekter detta skulle kunna få för företagens utveckling. Lagförslaget liksom översynen av arbetsrätten syftar till att minska skillnader i villkor mellan personer med tidsbegränsade anställningar och med tillsvidareanställningar. På så sätt motverkas också en utveckling mot en uppdelning mellan ett A-lag och B-lag på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund ser jag ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GP12852 · 2002-03-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:852 om polisens skyddstelefoner har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillförsäkra att de skyddstelefoner som delas ut till kvinnor med skyddsbehov är funktionsdugliga. De personer som oftast använder skyddstelefoner är, som påpekar, som regel kvinnor som blivit misshandlade av en närstående. De måste, liksom andra medborgare, kunna känna maximal trygghet. Polisen kan hjälpa dem med skydd, bl.a. i form av larmpaket, där skyddstelefonen utgör en del. Även andra myndigheter och ideella organisationer kan bidra till en ökad säkerhet. Den utrustning som polisen erbjuder ska naturligtvis vara effektiv och tillförlitlig. ansvarar för att köpa in den tekniska utrustning som styrelsen anser behövs för att kunna bedriva polisverksamheten på ett effektivt och i övrigt tillfredsställande sätt. I det ansvaret ingår att följa upp att införskaffad teknik fungerar tillfredsställande och att den vid behov förbättras, byts ut eller kompletteras med alternativa lösningar. Förbättrad teknik är ett sätt att öka tryggheten för utsatta personer. Vi får dock aldrig förledas att tro att tekniken i sig är nyckeln i kampen mot våldet. Regeringen bedriver ett omfattande arbete mot våld mot kvinnor och kommer även fortsättningsvis att prioritera det arbetet.
frs · GP12854 · 2002-03-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:854 om utvisning av dömda brottslingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utvisning ska bli ett verksammare medel mot den invandraranknutna brottsligheten. De nuvarande bestämmelserna om utvisning på grund av brott tillkom 1994 (prop. 1993/94:159). De innebär att en utlänning får utvisas ur om han eller hon döms för ett brott som kan leda till fängelse eller om en domstol undanröjer en villkorlig dom eller skyddstillsyn som han eller hon dömts till. Utlänningen får dock utvisas endast om det ådömda straffet är svårare straff än böter och det kan antas att den dömde kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet här i landet eller om brottet är så allvarligt att han eller hon inte bör få stanna kvar i (4 kap. 7 § utlänningslagen (1989:529)). I propositionen angavs att utvisning på den senare grunden normalt förutsätter att brottet har ett straffvärde om (a. prop. s. 13). Även flyktingar kan utvisas om brottet är synnerligen grovt. Den som var för ankomsten till och som varit här när åtalet väcks kan inte utvisas. Utvisning kan inte heller ske om den dömda personen riskerar dödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. De nuvarande reglerna ger stora möjligheter att utvisa personer som begår grova brott. Det gäller framför allt personer som saknar anknytning till . kan det konstateras att utvisning på grund av brott och det förbud att återvända till eller för alltid som ska meddelas den som utvisas är en mycket ingripande åtgärd för den enskilde och hans eller hennes närmaste. Det gäller särskilt personer som vistats i . Bestämmelserna är enligt min mening väl avvägda och tillämpas på ett rimligt sätt. Det finns dock en fråga som bekymrar mig, nämligen hur barnens intresse uppmärksammas och tillvaratas i samband med att en förälder utvisas på grund av brott. Det finns anledning att titta närmare på den frågan. Jag har därför gett advokaten i uppdrag att utreda den (Ju2001:J).
frs · GP12855 · 2002-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:855 om kurdiska författares rätt att publicera sig på sitt modersmål har frågat mig vilka åtgärder avser att vidta som enskild stat och medlem av EU för att författare ska tillförsäkras den mänskliga och demokratiska rättigheten att skriva och publicera sig på sitt eget språk i . Jag delar oro över de inskränkningar i yttrande- och åsiktsfriheten som fortfarande förekommer i . Att författare som t.ex. skriver om ett kurdiskt språk och har en kurdisk identitet åtalas för separatism är oacceptabelt. Det är mycket allvarligt att åtal mot den svensk-turkiske författaren återigen har väckts. Åtalet är inte förenligt med respekt för yttrande- och åsiktsfrihet i ett kandidatland. Det är angeläget att alla människor i har möjlighet att använda sig av sitt modersmål, oavsett ursprung. EU ställer krav på om iakttagande av fundamentala mänskliga och kulturella rättigheter. Detta innebär bl.a. upphävande av alla förbud mot radio- och TV-sändningar på andra språk än turkiska. Det är positivt att förbudet mot användandet av andra språk än turkiska hävdes i förra årets grundlagsreform som ett led i EU-anpassning. Men som framgår bl.a. av det fall som beskrivs ovan, återstår en hel del åtgärder från turkisk sida innan rätten till att bruka sitt modersmål säkerställs i . Regeringen kommer såväl bilateralt som inom ramen för EU att fortsätta kräva att vidtar reformer i syfte att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. Ett stärkande av de rättsliga garantierna för yttrande- och åsiktsfrihet samt undanröjandet av att alla rättsregler mot att använda sig av sitt modersmål i radio- och TV-sändningar är prioriterade mål. Vice statsminister tog upp dessa frågor med den turkiska regeringen vid sitt besök .
frs · GP12856 · 2002-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:856 om har frågat mig om vad gör för att sprida på ett mer aktivt sätt. förbjuder användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor. har redan från början stött konventionens syfte och innehåll och ratificerade den . är en stark pådrivare för att nedrustnings- och icke-spridningsfrågor ska regleras genom rättsligt bindande och multilaterala instrument. arbetar aktivt både för att stärka befintliga avtal och konventioner och för att fler stater ska ansluta sig. Detta gäller såväl som andra viktiga konventioner, t.ex. icke-spridningsfördraget (NPT) och provstoppsavtalet (CTBT). Regeringen tar ständigt upp dessa frågor i bilaterala kontakter och i internationella forum. Vi arbetar dels, i frågor om kärnvapennedrustning, inom den s.k. Ny Agenda-koalitionen som består av ett antal alliansfria länder från samtliga kontinenter, och dels inom ramen för EU. Samtliga EU:s medlemsstater är engagerade för att öka anslutningen till nedrustnings- och icke-spridningskonventionerna och ger ett mycket tydligt politiskt budskap om detta, både när EU:s ordförandeskap möter stater som ännu inte är parter och genom upprepade demarscher. Speciellt för är att EU prioriterar finansiellt stöd till de stater som är parter, vilket även fungerar som ett ytterligare incitament för anslutning. kommer att fortsätta arbeta aktivt för att öka anslutningen till konventionen.
frs · GP12857 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:857 om fordonsminor med röjningsskydd har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att tillse att en inventering och identifiering av fordonsminor med röjningsskydd görs. Den s.k. förbjuder användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor. har redan från början stött konventionens syfte och innehåll och ratificerade den . Inom ramen för konventionen förs diskussioner om hur denna ska genomföras och, i vissa fall, uttolkas. Ett exempel på detta är diskussioner om huruvida fordons- och stridsvagnsminor med röjningsskydd är att betrakta som antipersonella minor. Frågan har uppmärksammats av flertalet frivilligorganisationer och internationella organisationer. Bl.a. har tagit initiativ till ett expertmöte för att diskutera hanteringen av fordons- och stridsvagnsminor. Parterna i har av organisationer, såsom , också uppmanats att studera sina innehav av fordons- och stridsvagnsminor med röjningsskydd för avrapportering till de andra konventionsparterna. Regeringen har inte för avsikt att göra en särskild inventering av fordons- och stridsvagnsminor med röjningsskydd för rapportering till konventionens parter. Regeringen anser att detta ligger utanför den formella rapporteringsskyldigheten och att de fordons- och stridsvagnsminor med röjningsskydd som innehas av är förenliga med . Däremot kommer regeringen fortsatt att aktivt deltaga i arbetet för att försöka minska de humanitära problem som kan uppstå av dessa minor. Regeringen anser att dialogen och arbetet kring fordons- och stridsvagnsminor bör ske inom ramen konvention om konventionella vapen, den s.k. Vapenkonventionen. Vid konventionens översynskonferens enades parterna om att tillsätta en expertgrupp som bl.a. ska undersöka en vidare reglering av dessa minor.
frs · GP12858 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:858 om bistånd till mininsatser har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stödet till minröjning, upplysning och utbildningsinsatser etc. ej ska fortsätta att minska. Till att börja med undrar jag om något missförstånd kan ha uppstått beträffande uppgifterna om samlade stöd till mininsatser. Enligt Sidas sammanställning av utfallet uppgick det svenska stödet till mininsatser runt om i världen till , inte som uppges av frågeställaren. Det var visserligen en minskning med jämfört med , men avsevärt högre än (1999: ). Det totala engagemanget kan variera beroende på vilka insatser som påbörjas och avslutas. Det är därför inte korrekt att tala om en trend i riktning mot minskat svenskt bistånd till mininsatser. Minskningen kan dessutom i stor utsträckning förklaras av utfasningen av den internationella mininsatsen i Kosovo, till vilken har varit en stor bidragsgivare. förlängs t.ex. det svenska åtagandet för mininsatsen i och en utökning av det svenska engagemanget planeras i . Det svenska engagemanget på minområdet i förväntas bli fortsatt högt. I själva verket är en av de större aktörerna internationellt på minområdet. var 1991@2000 enligt International Campaign To (ICBL) den fjärde största givaren i världen till humanitär minhantering. Det svenska stödet har förmedlats genom i huvudsak fyra kanaler: FN-systemet för omfattande minröjning samt för uppbyggnad av nationell kapacitet, enskilda organisationer för genomförande av projekt, Försvarsmakten för genomförandet av ett minhundsprojekt i samt för kvalitetssäkring och koordinering i Kosovo. Mottagare av stödet är länder med mycket stora minproblem av vilka flera också är mottagare av annat bistånd från Sida. har förutsättningarna för humanitär minhantering förändrats och kunskapen om minproblemets omfattning är betydligt större än . I takt med att minröjning genomförts i drabbade länder har problemet reducerats och skadefrekvensen minskat. Problemet är dock långt ifrån löst och resurser bör avsättas för att snabbast möjligt få minproblemen under kontroll i de nu mest drabbade länderna. Som jag själv kunde bevittna under mitt besök i är minfrågorna av central betydelse för den vidare återuppbyggnadsprocessen. Avslutningsvis vill jag säga att jag välkomnar engagemang i denna fråga. Det är ett engagemang som jag delar.
frs · GP12859 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:859 om statistik till stöd för minröjningsprojekt har frågat mig om jag avser att vidta något initiativ för att tillse att statistik gällande stöd till mininsatser görs tillgänglig. Området mininsatser är ingen separat verksamhetsgren inom Sida. Insatserna finansieras både över Sidas humanitära anslag och över det bilaterala utvecklingssamarbetet. Därför redovisas inte någon särskild sammanställning av dessa insatser. har den internationella efterfrågan på samlad statistik på minområdet ökat. Jag instämmer därför med att redovisningen av omfattande insatser på minområdet bör förtydligas. Jag avser därför att med Sida ta upp frågan hur statistiken över genom Sida finansierade insatser på minområdet kan redovisas tydligare inom ramen för Sidas årsredovisning. Återinförandet av "humanitära insatser och konfliktförebyggande" som egen verksamhetsgren inom Sida bör kunna underlätta en sådan sammanställning. Utöver Sidas insatser hanterar även stöd till ett mindre antal insatser av multilateral karaktär på minområdet. Det gäller t.ex. bidrag till för insatser på minområdet samt det institutionella stödet till (GICHD). Någon sammanställning av dessa insatser har tidigare inte redovisats. Jag avser därför att föreslå att en tydligare sammanställning av insatser på minområdet lämnas i om internationella utvecklingssamarbete.
frs · GP12860 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:860 om bilstödet till handikappade har ställt en fråga till mig om vad jag tänker göra åt den åldersgräns som hindrar personer med funktionshinder, som inte förvärvsarbetar eller inte genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering, att få bilstöd efter det att man fyllt . Jag kan instämma i att även de personer med funktionshinder som inte arbetar eller inte genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering kan ha stor nytta av egen bil. () har gjort en översyn av bilstödet @ Bilstöd till personer med funktionshinder, RRV 1999:24. RRV har bl.a. belyst kostnadsaspekter i sin översyn och konstaterat att en utvidgning av rätten till bilstöd skulle medföra betydligt ökade statliga utgifter. finns en stor politisk medvetenhet om behoven av att förbättra bilstödet och frågan bereds inom .
frs · GP12861 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:861 om europeisk alkoholpolitik har frågat mig om vad jag tänker göra så att , i EU, kan påverka de andra europeiska länderna att ändra sin alkoholpolitik i en mera alkoholrestriktiv riktning. har bedrivit ett aktivt och framgångsrikt arbete för att alkoholdrycker i större utsträckning ska betraktas som en viktig hälsodeterminant och därmed som en viktig folkhälsofråga. Utgångspunkten har varit att alkoholfrågan i många delar är en nationell angelägenhet, men att det finns frågor och områden som bäst kan lösas på gemenskapsnivå. arbete resulterade i två viktiga beslut i under det svenska ordförandeskapet . Rådet ställde sig enhälligt bakom förslag till rådsslutsatser om behovet av en alkoholstrategi. I förslaget uppmanas kommissionen att påbörja arbetet med en strategi för att minska alkoholens skadeverkningar. I förslaget understryker medlemsländerna att det är särskilt viktigt att utveckla en gemensam strategi för att koordinera aktiviteter på relevanta områden, som forskning, inre marknad, konsumentskydd, transport, marknadsföring, annonsering och sponsring, för att garantera en hög hälsoskyddsnivå. Rådet antog vidare enhälligt kommissionens förslag till rekommendationer om unga människors, särskilt barns och ungdomars, alkoholkonsumtion. Rekommendationen om unga och alkohol är ett första steg på väg mot den övergripande alkoholstrategin inom EU. arrangerade WHO:s europeiska ministerkonferens om unga och alkohol i . Konferensen blev en framgång för , WHO och för det alkoholförebyggande arbetet. 51 europeiska regeringar ställde sig bakom en ovanligt kraftfull deklaration om att skydda ungdomar från alkoholskador. och deklarationen har fungerat som inspiration och ett viktigt politiskt dokument i flera europeiska länder och resulterat i efterföljande konferenser och initiativ. och tog initiativ till två länderjämförande alkoholstudier inom EU:s medlemsländer, de s.k. ECAS-studierna. Studierna har kommit att utgöra den vetenskapliga grunden för det fortsatta arbetet inom EU. presenterade även en expertrapport om alkohol och alkoholpolitik för hälsoministerrådet . Regeringen har och kommer även fortsättningsvis aktivt arbeta för att stärka folkhälsoarbetet inom EU för att på så sätt påverka övriga medlemsländer, men även kommissionen, att i större utsträckning än behandla alkohol som i första hand en hälsodeterminant och folkhälsofråga och inte som en handelsvara bland övriga varor.