ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121039 · 2002-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1039 om ökat antal dödsfall bland unga män har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att bromsa eller vända utvecklingen mot ökat antal dödsfall bland unga människor som följd av bruk av alkohol. beslutade om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20). Syftet med planen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsade alkoholskador. Huvudinriktningen ska vara att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Förstärkta åtgärder behövs när det gäller särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård- och behandlingsinsatser, opinionsbildning och information, begränsning av tillgängligheten och marknadsföringen av alkoholdrycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkoholforskning. För genomförandet av handlingsplanen har avsatts . En särskild kommitté (dir. 2001:22) har tillsatts med uppdrag att samordna insatserna på nationell nivå för att förebygga alkoholskador och att i samspel med kommuner och landsting stimulera insatserna på regional och lokal nivå. Därtill har i vårpropositionen avsatts ytterligare till frivilligorganisationer inom drogområdet.
frs · GP121040 · 2002-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1040 om effekter av besparingar inom har frågat mig vilka garantier som finns för att konsumenternas säkerhet inte kommer att drabbas av besparingarna inom område. Det är mer än verkets anslag för . Det åligger därför inte några besparingskrav. Anledningen till att nu tvingas att prioritera i sin befintliga verksamhet beror på att man gjorde ett anslagsöverskridande. Varje verksamhet måste hålla sig inom de budgetramar som finns och därför behöver hålla igen i motsvarande grad . Självklart litar jag på när de säger att detta ska ske utan risk för konsumenternas säkerhet.
frs · GP121041 · 2002-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1041 om förföljelser av kristna i har frågat mig vad jag avser att göra för att ska inse vikten av att följa grundläggande mänskliga rättigheter och därmed sätta stopp för förföljelserna av kristna i . Jag instämmer i oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i . Därför ställer , liksom EU, tydliga krav på vad gäller vikten av att respektera mänskliga rättigheter i allmänhet och intoleransen gentemot landets etniska och religiösa minoriteter i synnerhet. Det är oacceptabelt att myndighetsingripanden på grund av religionsutövning förekommer. Frågan har på bl.a. svenskt initiativ tagits upp av det lokala EU-ordförandeskapet i med turkiska myndigheter. kommer både bilateralt och inom EU att fortsatt verka för att alla människor, även de som tillhör religiösa minoriteter, ska ha möjlighet att fritt utöva sin religion. Den otillfredsställande respekten för mänskliga rättigheter i framhölls senast av EU vid associationsrådet med . De krav som ställts på har även lett till vissa framsteg. Lagreformerna som antogs av det turkiska parlamentet syftar till att anpassa till de politiska Köpenhamnskriterierna om bl.a. demokrati och mänskliga rättigheter. EU välkomnar dessa framsteg, men konstaterar att det är långt kvar innan lagstiftningen motsvarar EU:s krav. I vilken utsträckning skyddet för de mänskliga rättigheterna i verkligen stärks kommer även att bero på den praktiska tillämpningen av lagarna.
frs · GP121043 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1043 om uppföljning och översyn av lagar rörande svaga grupper har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att det ska komma till stånd en utvärdering av vissa reformer som berörde "svaga grupper" i samhället. Som exempel på sådana reformer har han nämnt bl.a. förmynderskapsreform. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare som ska ha i uppdrag att undersöka hur de nya reglerna på förmynderskapsområdet har fallit ut och om de i något avseende bör ändras. Den utvärdering som efterfrågar har alltså redan inletts. Utöver frågan om förmynderskapsreformen ska utredningen ta upp flera andra frågor som rör skyddet för hjälpbehövande. Avslutningsvis vill jag dock säga att jag inte kan dela uppfattning att förmynderskapsreformen skulle ha medfört ett sådant bortfall av skydd som påstås i frågan. Reformen innebar huvudsakligen att inskränkningar gjordes i reglerna om redovisning och kontroll av föräldrars förvaltning av barns egendom. Några inskränkningar skedde däremot inte i reglerna om anordnande, omprövning och upphörande av förvaltarskap och sådant godmanskap som kommer i fråga för personer som på grund av sjukdom eller psykisk störning behöver hjälp i olika avseenden.
frs · GP121044 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1044 om narkotikaproblemet i skolor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja narkotikahandeln i skolorna. Han påpekar att bristen på förebyggande verksamhet av polismyndigheterna innebär att upptäckt av narkotikahandel blir slumpmässig. Låt mig inledningsvis få säga att jag delar den oro som uttrycker beträffande narkotikaförsäljningen på skolor. Minst lika allvarligt bör man se på försäljning som sker i anslutning till skolor. Jag håller dock inte med om att avsaknaden av en förebyggande rotel vid polisen i skulle förklara varför så många som av ungdomarna vid har provat narkotika. Trots det fina arbete som polisen och andra myndigheter gjort har andelen ungdomar i som provat narkotika ökat från bland niondeklassare och bland mönstrande till ungefär 10 respektive . Även om dessa siffror är låga vid en europeisk jämförelse, så är det mycket oroande att ungdomars intresse för att prova narkotika ökat så kraftigt . Att, som antyder, hävda att detta enbart är ett polisiärt ansvar är en stark förenkling av problemet. Forskning visar att ungdomars intresse av att prova narkotika endast kan minskas marginellt av ökade polisinsatser. Ungdomars attityder till narkotika påverkas i betydligt högre utsträckning av andra faktorer såsom samhällsutvecklingen i stort, internationella trender, skolan, kamrater och föräldrar. Narkotikaförebyggande verksamhet sker i många former på lokal nivå. En viktig del är samarbetet mellan polis, skola och socialtjänst. Många av de lokala brottsförebyggande råden vidtar åtgärder för att begränsa förekomsten av narkotika som ett led i sina strävanden att minska ungdomsbrottsligheten. När det gäller frågor om hur respektive polismyndighet är organiserad är detta i första hand något som avgörs av polismyndigheterna själva. genomför regelbundna inspektioner av polismyndigheterna där bl.a. effektivitet och organisationsstruktur utvärderas. Jag vill i detta sammanhang nämna att regeringen planerar att ge och ett särskilt uppdrag att inspektera och utvärdera ett urval av polismyndigheterna med avseende på hur arbetet mot narkotikabrottsligheten är organiserat och dimensionerat samt hur samverkan inom och mellan polismyndigheterna fungerar. Avslutningsvis vill jag poängtera att den satsning som regeringen nu gör på polisen kommer att förbättra polisens möjligheter att bedriva förebyggande arbete. bedömer att antalet poliser kommer att öka så mycket att det motsvarar nästan en ny polis . Jag vill även framhålla att regeringen avser att följa rättsväsendets verksamhet och resultat.
frs · GP121046 · 2002-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1046 om strålningsfria zoner har frågat miljöminister på vilket sätt han avser att verka för ett tillskapande av s.k. strålningsfria zoner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan om s.k. strålningsfria zoner är komplex. I debatten förekommer en rad olika uttryck som t.ex. elektromagnetiska frizoner och strålningsfria zoner. Såvitt jag förstår är det dock tveksamt om det rent tekniskt är möjligt att inrätta zoner som är helt fria från elektromagnetiska fält eftersom även t.ex. radio- och TV-sändningar skulle omfattas. Som tar upp i sin fråga diskuteras det i vissa kommuner att i översiktsplanen peka ut särskilda områden som mastfria zoner. Riktlinjer i översiktsplan är dock inte bindande. Frågan om vilken betydelse sådana riktlinjer har vid bygglovsprövningen får prövas från fall till fall. Det finns en oro för att den nya tekniken medför hälsorisker av olika slag. Enligt min mening är det viktigt att denna oro tas på allvar och att forskningen på området följs noggrant. Kunskapsläget vad gäller hälsorisker för allmänheten är emellertid sådant att det inte finns anledning att generellt ingripa mot uppförandet av basstationer. Regeringen följer utvecklingen på området men jag har inte för avsikt att verka för ett tillskapande av s.k. strålningsfria zoner.
frs · GP121047 · 2002-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1047 om Postens serviceställen har mot bakgrund av att förändrar sitt servicenät ställt frågan om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa tillgängligheten för rörelsehindrade till de nya serviceställen där Postens tjänster kommer att finnas. satsar nu på ett nytt utvidgat servicenät bl.a. i syfte att öka sin tillgänglighet och rum och för att möta kundernas förändrade beteenden och krav. Det nya servicenätet innebär att antalet serviceställen med Postens tjänster kommer att öka från ca 1 800 till drygt 3 000. Posten kommer huvudsakligen att lämna sin service tillsammans med samarbetspartners som OK/Q8, ICA, , Pressbyrån m.fl. Enligt uppgift har Posten under förberedelserna för det nya nätet haft kontakt med många olika intressenter däribland handikapporganisationer som DHR, SRF och HSO. Bolaget har internt uppmanat den lokala organisationen att de ska ta kontakt med kommunens handikappråd för att på ett tidigt stadium öppna en dialog kring frågor om tillgänglighet. I som var ett pilotprojekt genomfördes förändringen under stark tidspress varför kontakter med handikapporganisationer inte togs i förväg på ett önskvärt sätt. har Posten tagit igen detta och har en positiv dialog med handikapprörelsen lokalt. Postens ambition är att tillsammans med seriösa samarbetspartners arbeta för att alla kunder inklusive funktionshindrade ska ha tillgång till postservice på ett bra sätt. Det handlar ofta om kunskap och att göra bra lösningar från början. Varje butik är unik och därför finns det också många varianter. Uppkommer brister är det viktigt att dessa kan rättas till under hand. I övrigt är det så att Posten vid all nyproduktion och ombyggnad av postcenter och kassakontor, i egen regi, följer de krav som finns på handikappanpassning. Posten har dessutom en policy att alla dörrar ska förses med öppningsautomatik. Det är Posten och ledning som är ansvarig för beslut om utformningen av det nya servicenätet. Enligt bolaget är frågan om tillgängligheten för funktionshindrade väsentlig och ska vara ett av de styrande kriterierna vid val av samarbetspartners. För regeringen är frågan om funktionshindrades tillgänglighet till det offentliga rummet viktig. Jag kommer därför noga att följa utvecklingen av den servicenivå Posten lämnar i detta avseende, men ser inga skäl till att vidta några åtgärder.
frs · GP121048 · 2002-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1048 om den ökande antisemitismen har frågat statsminister vad han avser att vidta för åtgärder för att stävja den ökande antisemitismen i . Frågan har överlämnats till mig. På samma sätt som vi slår vakt om rätten att kritisera staten ockupation av palestinska områden och övergrepp mot den palestinska befolkningen tar regeringen avstånd från hot och angrepp mot enskilda judar eller arrangemang av judiska organisationer. Ingen som bor i ska behöva känna sig hotad eller trakasserad på grund av sin etniska tillhörighet. Detta är en självklarhet som vi alla måste slå vakt om. Polisen ansvarar för ordning och säkerhet och bedömer den aktuella hotbilden. Jag vill i det sammanhanget särskilt peka på regeringens riktlinjer till polis och åklagare @ angivet i budgetproposition och regleringsbrev @ att prioritera bekämpandet av brott med bl.a. antisemitiska förtecken. Rättsväsendets samtliga myndigheter har därutöver i uppdrag att öka de anställdas kompetens för att bättre förstå dels grunden för dessa brott och dels situationen för de grupper som angrips av antisemitiska skäl. Vi har i bedrivit ett framgångsrikt arbete mot antisemitism och främlingsfientlighet i form av projektet . På regeringens förslag inrättas en permanent institution, Forum för Levande historia, som syftar till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Verksamheten ska genom olika aktiviteter medverka till att, utifrån i första hand Förintelsen, främja arbete med, diskussion om och reflektion över demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Jag vill också peka på det mer vidare uppdrag som våra skolor har att driva värdegrundsfrågor. Genom att koppla aktuella händelser i vår omvärld @ som krisen i @ t.ex. frågan om alla människors lika värde kan rasistiskt färgade angrepp mot olika befolkningsgrupper motverkas.
frs · GP121050 · 2002-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1050 om rehabiliteringstjänster har frågat på vilket sätt hon avser verka för att säkerställa arbetsförmedlingarnas möjligheter att köpa arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster som motsvarar de tidigare erbjudit arbetslösa. Det är jag som ansvarar för arbetsmarknadspolitiken i regeringen och därför svarar jag på frågan. Ansvarsfördelningen mellan AMV och RFV har varit att arbetsförmedlingen svarar för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen för sjukskrivna som saknar anställning och för dem som har en anställning. Förtydligandet i regleringsbrevet till RFV är alltså ingen ändring av regelverket utan endast ett förtydligande av vad som gällt . I vissa län har dock överenskommelser träffats mellan länsarbetsnämnd och försäkringskassa om att ska kunna upphandla aktiva rehabiliteringstjänster även för arbetslösa. Alla försäkringskassor har dock inte köpt aktiva rehabiliteringstjänster för sjukskrivna som saknar anställning. Under beredningen av regleringsbrevet inhämtades uppgiften att cirka hälften av kassorna gjort detta i någon mer betydande omfattning. Regeringen bedömer att köpen inte varit av sådan omfattning att förtydligandet ger anledning till omprioriteringar. är det så att den fortsatta samverkan bör kunna underlättas då ansvarsområdena mellan arbetsförmedlingen och försäkringskassorna klargörs på en punkt där det tidigare rått viss oklarhet. Inom ramen för regeringens elvapunktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet har AMS och RFV tillsammans fått i uppdrag av regeringen att genomföra en pilotverksamhet för att förnya samverkan inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. AMS och RFV ska enligt uppdraget redovisa erfarenheterna vad gäller ansvarsfördelningen mellan och arbetsförmedlingen avseende sjukskrivna. Om erfarenheterna visar att ansvarsfördelningen behöver förändras ska AMS och RFV lämna förslag till regelförändringar. Jag är angelägen om att framhålla att den ökande ohälsan är ett mycket stort problem som förutsätter att alla politikområden bidrar med sitt kunnande för att få en förändring till stånd.
frs · GP121051 · 2002-04-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1051 om frivillig avsättning av nyckelbiotoper har frågat mig om jag avser att ge frivilligt avsatta nyckelbiotoper samma status som de som avsatts på annat sätt. Begreppet "frivilliga avsättningar" av värdefulla biotoper i skogsmark har introducerats som en följd av att skogssektorn fått ett större ansvar för miljöfrågorna. I miljökvalitetsmålet levande skogar utgör de frivilliga avsättningarna ett påtagligt inslag. I frivilligheten ligger att statsmakterna inte reglerar skyddet. Det innebär inte att de frivilliga avsatta områdena skulle ha en låg status. Tvärtom utgör de ett nödvändigt komplement till de formellt, mer rigoröst skyddade områdena. Skyddsvärda skogsbiotoper är ofta små områden insprängda i det vardagliga landskapet. En nyckelbiotop definieras som ett område där man tror att det kan finnas rödlistade arter, hotade och missgynnade växter och djur. En nyckelbiotop kan vara allt från ett enda stort träd till ett urskogsområde på tiotals hektar. Begreppet nyckelbiotop finns inte i lagstiftningen. Formerna för staten att skydda värdefulla skogsområden genom formella skydd innebär att staten löser ut äganderätten genom förordnande om nationalpark, naturreservat och biotopskydd. Därtill kommer möjligheten att träffa naturvårdsavtal med markägaren. Anslaget för dessa ändamål har ökat markant de senaste mandatperioderna, men det krävs ändå en noggrann prioritering av de områden som är mest angelägna att skydda den vägen. Frivilliga avsättningar är ett mycket värdefullt komplement till dessa formella skydd. Gröna skogsbruksplaner är ett sätt för skogsägare att prioritera vilka områden, vid sidan om de formellt skyddade, som verkligen innehåller värdefulla biotoper. Även större skogsägare har gjort frivilliga avsättningar. Totalarealen har snabbt kommit upp i nivåer med de arealer som är formellt skyddade. De frivilliga avsättningarna är en viktig del av hela systemet för skydd av biologisk mångfald. De kan hjälpa oss i vår målsättning att bevara skogliga nyckelbiotoper och andra värdefulla biotoper så bra och kostnadseffektivt som möjligt. Skogstyrelsen ska fortlöpande följa upp de frivilliga avsättningarna, och har lämnat en rapport angående frivilliga avsättningar, områdesskydd samt miljöhänsyn vid föryngringsavverkning som en del i underlaget för utvärderingen av skogspolitikens effekter. Frivilligt avsatta områden är alltså inte formellt skyddade eftersom inte äganderätten påverkas, men är ändå ett viktigt komplement som inte står i motsatsställning till formella skydd.
frs · GP121052 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1052 om kompetensförlusten inom försvaret har frågat vad jag avser att göra för att åtgärda den snabba kompetensförlusten inom Försvarsmakten. Som bakgrund för frågan anges dels att unga officerare med för övriga arbetsmarknaden attraktiv kompetens lämnar Försvarsmakten i en omfattning som skapar svårigheter, dels att bristen på övningar leder till kompetensbrister när det gäller förmågan hos yrkesofficerarna att bl.a. leda högre förband. Regeringen har i proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret redovisat sin samlade syn på personalförsörjningen i Försvarsmakten. I denna del av propositionen redovisar regeringen en rad åtgärder som bl.a. syftar till att förbättra Försvarsmaktens möjligheter att utföra sina ändrade uppgifter och till att myndigheten ska kunna förbli en attraktiv arbetsgivare. Enligt min uppfattning finns det nu goda förutsättningar för Försvarsmakten att vidta sådana åtgärder som bidrar till att minska avgångarna bland de anställda och till en fortsatt god rekrytering. När det gäller Försvarsmaktens övnings- och utbildningsverksamhet konstaterar jag att Försvarsmakten i årsredovisningen har redovisat att utbildningen på kompaninivå håller en hög standard i alla stridskrafter, såväl nationellt som internationellt. Däremot behövs en ambitionshöjning inom övningsverksamheten för att officerskårens samlade förmåga att leda förband på högre nivå ska utvecklas. Regeringen har därför i regleringsbrevet uppdragit åt Försvarsmakten att genomföra en övningsverksamhet som både när det gäller omfattning och nivå på de medverkande förbanden innebär en ökad ambition jämfört . Övnings- och utbildningssystemet är ett område av särskilt intresse för regeringen i den uppföljning av försvarsreformen som genomförs i (Försvarsdepartmentet). Inom ramen för denna uppföljning kommer den översyn av utbildningssystemet som Försvarsmakten har påbörjat i syfte att förbättra förutsättningarna för samövningar i högre förband att följas noggrant.
frs · GP121053 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1053 om kyrkoarkiven har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att oklarheterna kring övertagandet av de gamla kyrkoarkiven ska kunna undanröjas. Till följd av stat@kyrka-reformen, som innebar att lämnade det allmänna, ska de allmänna handlingar som upprättats hos eller kommit in till en kyrklig myndighet eller beslutande församling levereras till en statlig arkivmyndighet. Enligt de bestämmelser som gäller på området kan dock handlingarna förvaras hos även efter det att reformen trädde i kraft. I samband med genomförandet av reformen bedömde regeringen att det inte bör fastställas någon absolut tidsgräns för förvaring av allmänna handlingar hos kyrkliga organ. Som mål angavs att leveranserna bör vara avslutade från det att reformen trädde i kraft, men att allmänna handlingar även efter denna tidsperiods utgång bör kunna förvaras hos kyrkliga organ. Några oklarheter om vad som generellt gäller beträffande förvaring och leveranser av de aktuella handlingarna föreligger inte. Frågan om när de faktiska leveranserna från olika kyrkliga organ ska ske ligger på arkivmyndigheterna. Det förutsätts att dessa myndigheter i samråd med upprättar tidsplaner för hur leveranserna ska genomföras. I det sammanhanget bör beaktas kyrkans behov och intresse av handlingarna men också arkivmyndigheternas förutsättningar att ta emot materialet.
frs · GP121054 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1054 om det kyrkliga kulturarvet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra en snabbt ökande förstörelse av det kyrkliga kulturarvet. Som känner till har beslutat i fråga om den kyrkoantikvariska ersättningens storlek för tidsperioden t.o.m. . I enlighet med beslut kommer betydande statliga insatser att göras på det kyrkoantikvariska området . kommer ersättningen att uppgå till , vilket är en fördubbling jämfört med innevarande år. Ersättningen ökar sedan successivt 2009 uppgå till . Jag vill i sammanhanget också framhålla att den kyrkoantikvariska ersättningen innebär att får ett ekonomiskt tillskott för besvarandet av det kyrkliga kulturarvet i förhållande till vad som gällde före relationsändringen, då endast visst statsbidrag utgick för detta ändamål. före utgången av ska det tas fram ett underlag för en allsidig belysning och analys av de kyrkoantikvariska frågorna. Detta underlag får sedan ligga till grund för övervägandena om ersättningens storlek .
frs · GP121055 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1055 om patientens rätt till en andra bedömning har frågat mig om regeringen avser att lägga ett förslag om att alla ska ha rätt till en andra oberoende bedömning, en s.k. second opinion. Patienter som står inför svåra medicinska ställningstaganden har enligt hälso- och sjukvårdslagen (HSL) en lagstadgad rätt till en förnyad medicinsk bedömning. Denna rätt gäller bl.a. när det är frågan om livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom eller skada och patienten står inför valet att utsätta sig för särskilt riskfyllda behandlingar. Ytterligare en förutsättning är att det saknas entydig vägledning för det medicinska ställningstagandet. Regeringen konstaterade i propositionen Stärkt patientinflytande (prop. 1998/99:4) att den lagstadgade rättigheten till en förnyad medicinsk bedömning bör förbehållas en begränsad grupp patienter. För de patienter som befinner sig utanför denna grupp kan en förnyad bedömning i normalfallet tillgodoses inom . Det ansågs därför inte finnas skäl att utvidga den lagstadgade skyldigheten för huvudmän och vårdgivare att medverka till en förnyad bedömning. I sammanhanget kan även nämnas att både och har rekommenderat sina medlemmar att verka för att patienternas önskemål om en förnyad bedömning ska respekteras. initierade en studie där en probleminventering görs för att belysa hur möjligheterna till förnyad medicinsk bedömning tillämpas. Studien är ett led i arbete med att granska hur den lagstadgade rätten till förnyad medicinsk bedömning tillämpats sedan rättigheten infördes i HSL. Mot bakgrund av vad jag anfört ovan avseende regeringens tidigare ställningstagande samt pågående studier har jag inte för avsikt att nu lägga ett förslag om att alla patienter ska ha rätt till en andra oberoende bedömning.