ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12284 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:284 om Natura 2000 och äganderätten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte äganderätten ska kränkas i samband med naturvårdsavsättningar för 2000. Genom medlemskap i har vi åtagit oss att uppfylla kraven i EU:s direktiv om ett europeiskt ekologiskt nätverk benämnt Natura 2000. Natura 2000 inrättas till skydd för arter och naturtyper som bedömts skyddsvärda i ett europeiskt perspektiv. Detta regelverk är ett sätt att uppnå mål om bevarande av biologisk mångfald såväl i ett nationellt som ett internationellt perspektiv. Vid genomförande av Natura 2000 har vinnlagt sig om en bred förankringsprocess med myndigheter, markägare och andra berörda och i enlighet med ska myndigheterna prioritera skyddsarbetet för dessa områden. Regelverket innebär att om en planerad åtgärd, som till exempel en avverkning, på ett betydande sätt kan påverka miljön i ett Natura 2000-område krävs tillstånd för åtgärden. I en ansökan om sådant tillstånd ska en miljökonsekvensbeskrivning ingå. Omfattningen av en sådan miljökonsekvensbeskrivning måste naturligtvis anpassas efter den åtgärd som ska vidtas. Bedömningen i tillståndsfrågan ska vidare utgå från de naturvärden som föranlett att området är ett Natura 2000-område. För att skydda ett Natura 2000-område kan eller kommunen förklara mark- eller vattenområden som naturreservat i syfte att bland annat bevara biologisk mångfald eller vårda och bevara värdefulla naturmiljöer. I samband med reservatsbildningar, liksom även andra områdesskydd, får dock en inskränkning i enskilds rätt att använda mark eller vatten inte gå längre än vad som krävs för att syftet med skyddet ska tillgodoses. Om hänsynen till naturvärdena kräver mera långtgående begränsningar i markanvändningen, genom att mark tas i anspråk eller att pågående markanvändning inom berörd del av en fastighet avsevärt försvåras, till exempel genom att avverkning inte tillåts, har markägaren rätt till ersättning enligt bestämmelser. Denna ersättningsregel gäller även vid inskränkningar till följd av ovan nämnda tillståndsprövning, vilket således även omfattar Natura 2000-områden som saknar formellt områdesskydd. Ersättningsbeloppets storlek grundas på en marknadsmässig värdering av den produktiva skogsmarken och görs av oberoende värderingsinstitut. Det är som på statens vägnar ska söka träffa överenskommelse om ersättningen. Såväl i frågan om formen för områdesskydd som frågan om ersättning ska givetvis samråd med markägaren ske på ett så tidigt stadium som möjligt. Erfarenheten visar att man i de flesta fall kan komma överens om former för skydd och ersättning. Det kan naturligtvis finnas en konflikt mellan enskilda och allmänna intressen i fall som det beskrivna. Jag anser dock att vi i har en lagstiftning och en tillämpning som möjliggör en rimlig avvägning mellan intresset av att bevara skyddsvärda områden och den enskildes intressen.
frs · GQ12286 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:286 om bekämpning av miljöbrott har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med ärendebalanserna hos landets miljöåklagare. Den utvidgade och obligatoriska anmälningsplikten i miljölagstiftningen och åklagarnas och polisens insatser inom miljöbrottsbekämpningen har medfört att antalet anmälda brott mot miljön har ökat kraftigt . Anmälningsplikten innebär att tillsynsmyndigheten inte själv ska bedöma om en överträdelse är straffbar eller inte, utan i stället alltid anmäla de faktiska förhållandena så snart en överträdelse som kan vara straffbar konstateras. Detta leder till ett ökat inflöde av ärenden till åklagarna. Det är därför angeläget att åklagarnas och polisens gemensamma utvecklingsarbete fortsätter. Riksåklagaren har i samarbete med exempelvis anordnat utbildning för miljöåklagare och miljöutredare hos polisen. Utbildningsinsatser har dessutom initierats på lokal nivå inom åklagarorganisationen. Det är också betydelsefullt att åklagarna och polisen vidareutvecklar sin samverkan med tillsynsmyndigheterna på miljöområdet, eftersom det är tillsynsmyndigheterna som anmäler överträdelser av miljöbestämmelserna till polis eller åklagare. Jag förutsätter att denna samverkan mellan myndigheterna leder till positiva resultat. I detta sammanhang kan också nämnas den pågående översynen av , som förhoppningsvis kommer att leda till en förenkling av regelverket genom att mindre allvarliga förseelser kan avkriminaliseras. Detta kan komma att innebära att färre ärenden än överlämnas till åklagare.
frs · GQ12287 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:287 om utredning av miljöbrott har pekat på att miljöåklagarna har en stor arbetsbörda. Hon har anfört att många miljöbrott därför inte förs till åtal och att detta i sin tur innebär att landets miljöinspektörer kan komma att dra ned på ambitionsnivån. Hon har frågat vilka åtgärder jag tänker att vidta med anledning av detta. Bekämpningen av miljöbrott är ett prioriterat område för regeringen. Justitieministern har i ett svar på en fråga som rör samma problematik (fråga 2002/03:135) redovisat exempel på vad som gjorts för att effektivisera bekämpningen av miljöbrott. Några exempel är satsningar på specialiståklagare och särskilda miljöbrottsutredare, en ny central miljöbrottsenhet hos Riksåklagaren samt ett samarbete mellan Riksåklagaren och i syfte att förbättra den polisiära utredningskapaciteten när det gäller miljöbrott. Därutöver kan jag berätta att har föreslagit att det i ska införas en åtalsprövningsregel. Förslaget grundas bland annat på det faktum att åklagarna har en plikt att så långt det är möjligt utreda alla anmälda överträdelser av miljöreglerna och se till att åtal väcks. Denna plikt gäller alltså även små överträdelser där man kunnat beivra överträdelsen också med en miljösanktionsavgift. Det finns ett önskemål om att åklagarna ska kunna koncentrera sina resurser till de överträdelser där det @ förutom en miljösanktionsavgift @ är angeläget att sanktionera med åtal och straff. En åtalsprövningsregel skulle ge åklagarna möjlighet att koncentrera resurserna på överträdelser där en miljösanktionsavgift inte kan anses vara en tillräcklig påföljd. Min ambition är att göra så mycket jag kan för att underlätta för åklagarna så att miljöbrottsbekämpningen blir effektiv. förslag kan bidra till detta. Förslaget har varit ute på remiss och fått ett positivt gensvar. Det bereds i .
frs · GQ12289 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:289 om hyressättning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av revisorers uttalanden angående styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar. Regeringen följer kontinuerligt verksamhet och är angelägen om att denna bedrivs effektivt och ändamålsenligt. och regeringens målsättning med nuvarande ordning för statens fastighetsförvaltning var just en mer effektiv förvaltning av statens fastigheter och förmögenhet samt att kostnaden för fastigheterna ges en mer rättvisande bild. Regeringen har i beslut om regleringsbrev för och redogjort för vad uttalat om hyresprinciper, statlig fastighetsförvaltning och myndigheternas lokalförsörjning. Regeringen beslutade att skulle återbetala ackumulerats som fritt myndighetskapital. Pengarna kan därmed komma annan verksamhet till godo. och Försvarsmakten har i en överenskommelse från redogjort för sin gemensamma syn på vilka förutsättningar som krävs för att hyressättningen ska ske på ett så effektivt sätt som möjligt. Överenskommelsen är ett första steg för att nå en gemensam syn på hur hyressättning ska ske och följas upp, hur drift och löpande underhåll ska planläggas med mera. Regeringen ser positivt på samarbetet mellan de två myndigheterna och anser att öppenhet bör prägla relationen dem emellan. Jag betraktar den kritik som riktas mot från revisorer som allvarlig. Förslagen i rapporten ska behandlas av , varefter jag med beaktande av ställningstagande till revisorernas förslag kommer att vidta lämpliga åtgärder.
frs · GQ12291 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:291 om väntetiderna och vårdgarantins löften har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att korta väntetiderna och klara vårdgarantins löften om att träffa en läkare efter första kontakten med primärvården. Det fria vårdvalet börjar gälla i hela landet . Detta är grunden för den nationella vårdgarantin. Det fria vårdvalet innebär att om man inte får vård i det egna har man rätt att vända sig till ett annat landsting för att få vård . Regeringen satsar under åren 2002@2004, för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Användningen av pengarna regleras i en överenskommelse mellan staten och . Syftet med satsningen är att korta såväl väntetider som köer samt att förbättra tillgängligheten i vården. har staten och kommit överens om att en utökad vårdgaranti ska införas i hela . Vårdgarantins utformning och införande ska preciseras . Därefter kommer garantin att införas tidigast . Denna utökade nationella vårdgaranti kommer ytterligare att stärka patientens valfrihet och möjlighet att få vård .
frs · GQ12295 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:295 om avläsning av elmätare har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att beslut i enlighet med förslag ska kunna fattas . Regeringen har låtit utreda om tätare mätaravläsning bör införas och om preliminärdebiteringen av elförbrukningen bör avskaffas. Ett av skälen till att detta utretts är just konsumenternas berättigade intresse av att få en exaktare uppfattning om sin elförbrukning. förslag innebär att elanvändare med en förbrukning över ska få avläsning , medan övriga elanvändare får avläsning från . föreslår inget legalt krav på fakturering efter faktisk förbrukning då de förutsätter att preliminärdebiteringen kommer att avskaffas på frivillig väg i och med att elmätaren läses av en gång . Av remissynpunkterna framgår, som anger, att förslag på avläsning får stöd hos konsument-, konkurrens- och miljöintressenter. Det finns dock andra remissinstanser som har en delvis annan uppfattning om förslaget vilket också måste beaktas i beredningen av frågan. Hanteringen av förslaget om avläsning är högt prioriterad och frågan bereds inom . Regeringens avsikt är att fatta beslut i frågan och jag vill inte kommentera förslaget närmare just .
frs · GQ12296 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:296 om torskbeståndet i svenska vatten har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av forskningsresultat som skulle visa att tillgången på torsk i är bättre än man antagit. genomför kontinuerligt fiskeriundersökningar i och andra vattenområden i vår närhet. Undersökningsfartyget genomförde provtrålningar efter torsk i södra . Av den preliminära rapporten från expeditionen framgår att antalet fångade torskar varit betydligt högre än i samma område och vid motsvarande expeditioner. Däremot var fiskens medelvikt på samma låga nivå som . Resultatet kan vara ett tecken på en lyckad torskrekrytering , vilket också bekräftar tidigare rapporter från (). Detta ger goda förutsättningar för en återhämtning av torskbeståndet i . Det bör dock understrykas att det tar ytterligare tid innan torskbeståndet når säkra biologiska gränser. Undersökningsresultaten kan emellertid inte omgående omsättas i fiskemöjligheter. Fiskeriundersökningar av det här slaget bedrivs av flera . Det samlade resultatet är ett underlag för ICES vid bedömningen av torskbeståndens tillstånd. ICES nästa rapport presenteras . Den rapporten ligger till grund för kommande bedömningar om torskfisket i . Innan rapporten presenterats avser jag inte att vidta några åtgärder.
frs · GQ12297 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:297 om uppgradering av till har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att riksväg45 ska uppgraderas till . Enligt frågeställaren skulle en sådan uppgradering höja vägens status för turismen. förbinder med inland. Vägen ska tillgodose mycket varierande behov på den långa sträckan mellan hamn och . Att vägen har stor betydelse för näringslivet och medborgarna i dessa delar av landet är odiskutabelt, men de olika förutsättningarna längs vägen motiverar att även standarden varierar. Europavägnätets omfattning beslutas inom ramen för FN:s ekonomiska kommission för , ECE. Det finns inga ekonomiska bidrag att söka speciellt för Europavägarna. En förändring skulle således innebära ett omfattande omskyltningsarbete och revidering av kartor, men ingen standardhöjning. Inom ECE har medlemsländerna kommit överens om att Europavägnätet företrädesvis ska bestå av motorvägar och andra vägar som har en mycket hög teknisk och trafiksäkerhetsmässig standard. I finns flera Europavägar som inte uppfyller standardvillkoren. Eftersom merparten av riksväg45 inte heller uppfyller villkoren är jag inte beredd att argumentera för att ska få ytterligare en som inte uppfyller de uppställda standardvillkoren.
frs · GQ12298 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:298 om kriminalvårdens planeringsförutsättningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska vara möjligt att effektivt bedriva kriminalvård som inte bara innebär förvaring. Beläggningssituationen som råder inom kriminalvården är besvärlig. Den mest verkningsfulla åtgärden för att komma till rätta med denna situation är att inrätta fler platser. Kriminalvården har fått ett tillskott på för att kunna möta det ökade platsbehovet. På förslag av regeringen har beslutat att kriminalvården ska tillföras ytterligare 230 miljoner för samma ändamål. Fram planerar kriminalvården att inrätta ca 350 nya häktes- och anstaltsplatser. I övrigt tar jag kontinuerligt initiativ till åtgärder som syftar till att utveckla kriminalvårdens verksamhet. Ett sådant exempel är den utredning som har tillsatts med uppdrag att utarbeta förslag till en ny kriminalvårdslag. Resultatet ska bli en ny, modern kriminalvårdslag som kan svara mot kraven på en effektiv och humant bedriven kriminalvård.
frs · GQ12299 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:299 om tingsrättslagman vid tingsrätt har frågat mig om jag är beredd att vidta sådana åtgärder att det blir praktiskt möjligt att återbesätta tjänsten som vid . Jag har besvarat en fråga av om ny i . Som jag anförde i det svaret har tjänsten som i på sedvanligt sätt lysts ut . Ansökningstiden går ut . Mot bakgrund härav avser jag inte att vidta någon ytterligare åtgärd.
frs · GQ12300 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:300 om asylsökande som erhållit arbete i har frågat statsrådet om hon är beredd att verka för ändringar i nuvarande lagstiftning så att en asylsökande på ett enkelt sätt ska kunna ändra sin begäran om asyl till en begäran om uppehållstillstånd, på grund av att man erhållit eller erbjudits arbete. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den reglerade invandringen innebär bland annat att den som vill flytta till för att arbeta ska ansöka om arbetstillstånd före inresan. Arbetstillstånd beviljas endast om behovet av arbetskraft inte kan tillgodoses genom de personer som finns i eller inom EU. Asylsystemets funktion är att pröva människors behov av skydd. Detta måste skiljas från uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl. Det är därför viktigt att en person som vill söka arbetstillstånd inte i stället söker asyl för att kringgå reglerna. Det vore heller inte önskvärt att en person som inte har asylskäl men erbjudits anställning, lättare får uppehållstillstånd än den som inte har ett löfte om arbete. Mot denna bakgrund vill jag behålla nuvarande ordning och inte medverka till att kunna sammankoppla en asylansökan med uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl.
frs · GQ12301 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:301 om israeliska förstörelsen av egendom på och har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av den israeliska förstörelsen av egendom på och . Först vill jag säga att jag delar frågeställarens oro över utvecklingen på och . återockupation av de palestinska områdena har haft katastrofala följder. Palestiniernas levnadsvillkor har kraftigt försämrats och många lever under fattigdomsstrecket. armé har i sin jakt på palestinska terrorister överträtt de regler som gäller för en ockupationsmakt. Förstörelsen av egendom och infrastruktur har inneburit att den palestinska myndigheten har stora svårigheter att uppfylla sina åtaganden. och EU berörs direkt av förstörelsen genom att en del av den förstörda egendomen finansierades med svenska eller europeiska biståndsmedel. EU-finansierad egendom för uppskattningsvis har förstörts . Det senaste exemplet är ett matlager i , delvis finansierat av , vilket totalförstördes av israeliska styrkor . EU har vid upprepade tillfällen tagit upp förstörelsen med israeliska myndigheter. framförde det spanska ordförandeskapet i EU:s namn sin oro över förstörelsen av palestinsk infrastruktur och annan egendom i brev till det israeliska utrikesministeriet. Till brevet var fogad en lista över värdet av den förstörda egendomen. Denna lista uppdateras regelbundet. Frågan har även tagits upp i andra sammanhang, exempelvis vid associeringsrådet . Varken eller EU har för avsikt att låta denna fråga bero, även om inte svarat på ett tillfredsställande sätt på de framställningar EU gjort. Vi kommer att fortsätta att kräva att händelserna utreds och att ersätter den förstörda egendomen. EU å sin sida har förbehållit sig rätten att i lämpliga fora kräva ersättning för förstörd egendom.
frs · GQ12302 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:302 om förtroendeuppdrag för representanter för handikapprörelsen har frågat justitieminister vilka åtgärder justitieministern är beredd att vidta för att tillförsäkra representanter för handikapprörelsen rätt till ledighet för att utföra sitt förtroendeuppdrag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag anser att människors möjligheter att kunna utöva ett aktivt medborgarskap är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Därför har regeringen vidtagit åtgärder för att förbättra förtroendevaldas arbetsvillkor. Vissa av dessa åtgärder rör frågan om ekonomisk ersättning för förlorade arbetsinkomster och ekonomiska förmåner. I det sammanhanget har funktionshindrade personer med kommunala förtroendeuppdrag särskilt beaktats. infördes en bestämmelse i 4kap. 12§a kommunallagen (1991:900) som innebär att funktionshindrade förtroendevalda har rätt till skälig ersättning för resekostnader som uppkommer när de fullgör sina uppdrag. Enligt 6 § lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen har en facklig förtroendeman rätt till den ledighet som fordras för det fackliga uppdraget. Liknande regler gäller för kommunala förtroendeuppdrag. 11§ första stycket kommunallagen har förtroendevalda rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för att de ska kunna fullgöra sina uppdrag. En annan av de åtgärder som regeringen vidtagit för att förbättra förtroendevaldas arbetsvillkor rör den ovan nämnda rätten till ledighet för kommunalt förtroendeuppdrag. Möjligheten att vara ledig för uppdrag i fullmäktige och nämnder samt som revisor har utvidgats till att även omfatta ledighet för uppdrag i kommunala företag, vilket framgår av 4kap. 11§ sista stycket kommunallagen. Genom denna bestämmelse ges det alltså rätt till ledighet för såväl kommunala förtroendeuppdrag som uppdrag i kommunala företag. I samband med införandet av bestämmelsen diskuterades om det även borde införas en generell rätt för personer som är engagerade i ideella respektive ekonomiska föreningar att få ledigt för uppdrag. En sådan ändring ansågs i det skedet dock vara alltför omfattande och kostnadskrävande. infördes folkrörelsepolitiken som ett nytt politikområde på statsbudgeten. Inom detta område behandlas generella frågor som rör villkor och förutsättningar för den ideella sektorn. Jag kommer, som demokratiminister med ansvar för regeringens folkrörelsepolitik, se till att frågan om en utvidgning av rätten till ledighet också för andra typer av förtroendeuppdrag finns med på den politiska dagordningen även .
frs · GQ12303 · 2002-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:303 om sponsring har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påskynda den översyn av det skatterättsliga regelverket för sponsring som skatteutskottet har tillkännagivit för regeringen bör ske. Frågan om den skatterättsliga behandlingen av sponsring bereds inom och regeringen avser att redovisa sin syn på det aktuella regelverket. Några särskilda åtgärder för att påskynda arbetets fortskridande bedömer jag inte nödvändiga.
frs · GQ12304 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:304 om satsning på förskolan i har frågat finansministern om han avser förelägga en proposition om 2 nya miljarder till kommunerna för förskolans räkning. Frågan har överlämnats till mig. En av regeringens viktigaste insatser på förskolans område är att inom mandatperioden uppfylla det löfte om personalförstärkningar som lämnades av oss socialdemokrater i årets valrörelse. Avsikten var att satsningen skulle genomföras stegvis och beräknades fullt utbyggd kosta ca . budgetproposition aviserar regeringen en satsning på personalförstärkningar i förskolan. Av propositionen framgår att regeringen avser återkomma med ett förslag om ett riktat statsbidrag till kommunerna för att tillföra minst 6000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal till förskolan. Med ett tillskott av personalresurser i den omfattningen kan personaltätheten öka så att den i genomsnitt blir fem barn per heltidsanställd. Satsningen ska ske successivt och i den takt ekonomin tillåter. Regeringen avser återkomma till med förslag om reformens utformning och införande.
frs · GQ12309 · 2002-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:309 om förbud mot lakritspipor har frågat om jag avser att verka för ett förbud mot lakritspipor i . beslutade om en rådsrekommendation om förebyggande av rökning och om initiativ för en effektivare bekämpning av tobaksbruk. Den rättsliga grunden för en sådan rådsrekommendation är artikel 152.4 i EG-fördraget. är inte medbeslutande för sådana dokument, men har alltid rätt att avge yttrande. Rådet kan, om så beslutas, välja att infoga parlamentets ändringsförslag. Så skedde dock inte . I den slutliga rådsrekommendationen finns däremot en skrivning som säger att medlemsstaterna rekommenderas att anta lagar och andra författningar för att förbjuda godis och leksaker som liknar en tobaksvara och där ett uppenbart syfte finns att marknadsföra denna tobaksvara. En pipa är per definition ingen tobaksvara. Den godisprodukt som ledamoten omtalar omfattas därmed inte av rekommendationen. Jag har inte heller i övrigt i avsikt att verka för ett förbud mot lakritspipor i .