ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12640 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:640 om studielån har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att personer och uppåt ska kunna beviljas studielån och studiebidrag för att slutföra sina utbildningar. har ett av världens mest förmånliga studiestödssystem. Det reformerade studiestödssystemet som trädde i kraft förstärker denna position. Reformeringen av studiestödssystemet innebär t.ex. att åldersgränsen för att kunna beviljas studiemedel har höjts från 45 till . Under vissa förutsättningar kan bidragsdelen i studiemedlet lämnas från 51 till () till den som deltar i yrkesinriktad utbildning inom områden där det råder brist på utbildad arbetskraft. En bärande princip i det nya studiestödssystemet är att studielån ska kunna betalas tillbaka. Därför bör en alltför stor skuldbörda för den studerande undvikas. Det är sålunda nödvändigt med vissa begränsningar av antalet terminer som den enskilde kan få studiemedel. Om de skulle få ta studielån skulle de få en alltför kort återstående återbetalningsperiod. För att minimera riskerna för en alltför betungande återbetalningsbörda för den enskilde är lånemöjligheten begränsad. Samhällets resurser är också begränsade, varför en prioritering måste göras. har ställt sig bakom denna bedömning och hade då ingenting att invända. Inom vuxenutbildningsområdet har regeringen lagt fram propositionen Vuxnas lärande (prop. 2000/01:72) som innehåller förslag till förbättringar av möjligheterna till studier senare i livet. beslutade bl.a. att ett nytt riktat statsbidrag för vuxenutbildning ska införas från . Statsbidraget beräknas för 54 000 utbildningsplatser under perioden 2003@2005. Vidare beslutades att ett nytt vuxenstudiebidrag införs inom det nya studiemedelssystemets ram, motsvarande 100 eller av studiemedelsbeloppet. Detta bidrag ska kunna lämnas till personer som saknar treårig gymnasieutbildning, är och är arbetslösa eller riskerar arbetslöshet eller som har vissa funktionshinder. Bidraget kan beviljas för utbildning på grundskole- eller gymnasienivå utöver den tid som gäller för studiemedel i övrigt på den aktuella nivån. För varje kommun ska en ekonomisk ram beräknas för stödet. avser regeringen att lämna förslag till om detaljutformningen. Det livslånga lärandet är en utbildningspolitiskt central fråga. I det kunskapssamhälle som håller på att utvecklas blir det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Det måste därför finnas en helhetssyn på utbildningsväsendet som möjliggör studier oavsett var i livet man än befinner sig. Ansvaret för att finansiera det livslånga lärandet kan dock inte enbart bäras av statsmakterna. Arbetsgivarna har också ett ansvar, liksom den enskilde. pågår ett arbete med att skapa ett system för finansiering av individuell kompetensutveckling som kan komplettera den kompetensutveckling som arbetsgivaren ansvarar för såväl som möjligheten till arbetsmarknadsutbildning och studier inom det reguljära utbildningsväsendet med studiestöd. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GP12641 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:641 om trafikundervisningen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra trafikundervisningen i . Trafikundervisning har förekommit i skolan. Även förskolan gör stora insatser för att lära de minsta barnen hur man beter sig i trafiken. I läroplanen för de obligatoriska skolformerna finns trafik markerat som ett ämnesövergripande kunskapsområde, där rektor har ansvar för att skolan erbjuder eleverna undervisning. I kursplanerna för ingår trafik främst i de samhällsorienterande ämnena, bl.a. i samband med närsamhälle och miljö. Det är mycket viktigt att alla barn har tillräckliga kunskaper för att röra sig fritt och säkert i trafiken. Jag blir djupt oroad över uppgifterna om barns bristande kunskaper inom området. Det är kommunen som ansvarar för att skolorna följer läroplanerna och att eleverna får de kunskaper och erfarenheter som anges i läroplaner och kursplaner. Hur undervisningen ska läggas upp för att målen ska nås är en fråga för lärare, skolledning och elever ute i skolan. Detta gäller även trafikundervisning. Kommuner och skolor kan emellertid behöva stöd genom material, metodutveckling och information. spelar också en mycket aktiv roll genom att stödja skolorna i detta arbete. har i samarbete med publicerat ett referensmaterial som stöd för skolornas trafikundervisning. Innehållet bygger på den insikt forskningen gett att trafikundervisning i traditionella former, t.ex. övning i att cykla på träningsgårdar eller mekanisk inlärning av trafikmärken, inte har varit särskilt effektiv. anser man att trafikundervisning måste bedrivas i ett större sammanhang och integreras med kunskaper om närsamhället i dess helhet. De uppgifter som refererar i sin fråga tyder på att det kan finnas brister i trafikundervisningens resultat. Det är kommunernas ansvar att se över och förbättra verksamheten. En säker trafikmiljö betyder också att samhället gör andra insatser, t.ex. genom planering av gator och vägar, separering av cykel- och gångtrafik från farliga trafikmiljöer etc.
frs · GP12642 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:642 om långa väntetider vid familjeanknytning har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att förkorta väntetiderna när det gäller familjeanknytning. Sedan ändringarna i utlänningslagen trädde i kraft har den genomsnittliga handläggningstiden i anknytningsärenden blivit längre. Detta beror i första hand på att både den sökande och referenspersonen ska höras muntligen i normalfallet och att skriftliga utredningar endast är tillräckliga undantagsvis, men också på att antalet ärenden ökat. utgjorde ungefär hälften av ärendena nyetablerade anknytningar. Regeringen ser allvarligt på de långa handläggningstiderna vid utlänningsmyndigheterna. I syfte att förkorta handläggningstiderna med bibehållen rättssäkerhet har regeringen både föregående år och detta år förstärkt förvaltningsanslag med 90 respektive , vilket resulterat i ca 80 nya tjänster vid . Jag har också erfarit att kommer att se över sina interna anvisningar och rutiner i anknytningsärenden för effektivare handläggning. Jag vill också peka på att , som haft i uppdrag att utreda utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring till , bl.a. har uppmärksammat handläggningen av anknytningsärenden. Betänkandet har överlämnats till regeringen i början av och ska nu remissbehandlas. Regeringen avser därefter att lämna en proposition till . Sammanfattningsvis vill jag säga att regeringen genom att stärka resurserna vid aktivt verkat för att handläggningstiderna bör kunna bli kortare.
frs · GP12643 · 2002-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:643 om sjukpension har frågat mig vad jag avser att göra för att statens och medborgarnas villkor ska göras jämlika när betalat ut för hög eller för låg förtidspension. framhåller att när en förtidspensionär får för hög ersättning av är personen enligt lag skyldig att betala tillbaka det för mycket utbetalda beloppet på vilket debiteras dröjsmålsränta. Om en förtidspensionär däremot får för låg ersättning av kassan kan personen enligt få det belopp som rätteligen skulle ha betalts från början men utan dröjsmålsränta. Inledningsvis vill jag understryka att dröjsmålsränta självfallet inte tas ut innan kassans fordran är förfallen till betalning. Ränta kan enligt räntelagen tas ut först fr.o.m. dagen efter angiven förfallodag. Om räntedag inte angivits i beslut om återkrav av ersättning kan dröjsmålsränta tas ut tidigast från den dag kassan har framställt krav på betalning och meddelat att utebliven betalning medför att kassan kommer att ta ut ränta. Om kommer överens med den återbetalningsskyldige om en avbetalningsplan eller beviljar anstånd med betalningen föreligger inte längre något dröjsmål. avbetalningsplanen eller anståndet gäller debiteras i stället den återbetalningsskyldige statens utlåningsränta. Några bestämmelser om att ränta ska utges på förtidspension eller annan ersättning som utges enligt lagen om allmän försäkring finns inte. Gällande principer inom skadeståndsrätten innebär emellertid att ersättning för ränteförlust kan utges som skadestånd. Staten kan här åläggas ett skadeståndsansvar för skada som vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning i verksamhet för vars fullgörande staten svarar. För sådant skadeståndsansvar räcker det dock inte att en fråga har bedömts juridiskt felaktig eller på annat sätt feltolkats. Det krävs att en enskild på grund av felaktig handläggning skulle ha haft rätt till högre ersättning än vad som tidigare beslutats om. Härigenom kan staten således komma att få ersätta eventuell ränteförlust (ren förmögenhetsskada) genom skadestånd grundat på skadeståndslagens bestämmelser. Det har inte diskuterats om förmögenhetsskada ska hanteras på annat sätt än genom skadestånd och jag har inte för avsikt att aktualisera denna fråga.
frs · GP12644 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:644 om i och 649 om polisverksamheten i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att uppsägningar vid blir nödvändiga på grund av brist på ekonomiska resurser. har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra de försämringar som aviseras vad gäller antalet poliser och polisbåt i . Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. bedrivs polisutbildning såväl vid i som vid universiteten i och . Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det 2004 finns 17 000 poliser. Den stora satsning som regeringen har gjort på polisen har lett till att polisen enligt den till regeringen senast inkomna prognosen hade ett överskott på ca vid utgången av 2001. Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen, utan av . Fördelningen sker efter budgetdialog mellan rikspolischefen och länspolismästaren. har fått tillskott i den medelsfördelning som har gjort. Av den tilläggsbudget på som polisen fick 2001 har fördelats till . Jag har fått berättat för mig att har stora underskott och att polisstyrelsen nu har fattat beslut om en åtgärdsplan som ska leda till ekonomisk balans vid utgången av 2004. I planen ingår bl.a. förtidspensioneringar och en möjlighet för civilanställda att utbilda sig till poliser. Åtgärdsplanen kommer att diskuteras med . Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen även fortsättningsvis avser att följa rättsväsendets verksamhet och resultat.
frs · GP12645 · 2002-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:645 om Glasrikets framtid har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkra glasindustrins framtid. Jag har förståelse för din oro när det gäller glasbrukens framtid och framtiden för den unika kompetens som finns i inom denna bransch. Regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringsklimatet i . Den syftar främst till att skapa goda ramvillkor för företagande så att det samlade kunnandet, kapitalet och övriga tillgångar utnyttjas på bästa sätt. Regeringens arbete bygger således i första hand på att skapa goda basvillkor för alla branscher. Regler ska vara så enkla och ändamålsenliga som möjligt och stöd lämnas i allmänhet inte till en enskild bransch. Politiken innebär också en långtgående decentralisering av olika insatser till främst den regionala nivån. Den samlade nationella tillväxten är således beroende av hur väl potentialen i de förutsättningar som finns lokalt och regionalt tas till vara. I den region du nämner, Glasriket i och län, finns organ som har till uppgift att bl.a. med statliga medel främja nya företag och företag som vill växa, produktutveckling och marknadsföring. Exempel på sådana statliga medel är stöd till allmänt näringsfrämjande åtgärder som ges inom EG:s strukturfonders Mål 2, Industriella utvecklingscentra (IUC), och genom lån från . Företag inom glasindustrin kan, som alla andra företag, söka stöd från dessa finansieringsorgan. Inom ramen för finns också gemenskapsinitiativet Leader-plus som ger stöd till glas, trä, aluminium, och design inom regionen. Statliga medel beviljas som s.k. medfinansiering i sådana projekt. Stiftelsen svensk industridesign (SVID) visar också allt fler goda exempel på värdet av bättre design. SVID driver med hjälp av statliga medel regionala projekt, bl.a. i län, som syftar till ökad lönsamhet med hjälp av design i små företag.
frs · GP12646 · 2002-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:646 om fördelning av start- och landningstider har frågat mig om jag är beredd att ta upp en diskussion med berörda parter om hur nuvarande slot-system kan effektiviseras. Inom Europeiska unionen finns gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider, s.k. slots, vid gemenskapens flygplatser (rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider). Kommissionen har lämnat förslag till ändringar i slot-förordningen och därutöver aviserat att ytterligare, mer omfattande, förslag avses presenteras . Jag vill understryka att jag anser att frågan om fördelning av ankomst- och avgångstider är mycket viktig från konkurrenssynpunkt men också att frågan till sin karaktär i högsta grad är internationell. Därför anser jag att den grundläggande problematiken i första hand bör lösas inom ramen för EU-arbetet. De särskilda frågeställningar som pekar ut, nämligen klagomål över beslut samt nödvändigheten av ett effektivt kontrollsystem, är väsentliga och detta är också sådana frågor där kommissionen har aviserat ändringar i regelverket. avser att aktivt medverka till att ett effektivare och från konkurrenssynpunkt mer ändamålsenligt regelverk kommer till stånd. Det spanska ordförandeskapet i Europeiska unionen har tidigare meddelat att man kommer att behandla kommissionens förslag till reviderad slot-förordning . Mot den bakgrunden pågår en beredning av frågan inom . I den processen kommer självfallet berörda parter att fortlöpande engageras.
frs · GP12647 · 2002-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:647 om utländska fordon i vintertrafik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa trafiksäkerhetsfrågor i samband med förekomsten av utländska fordon i svensk vintertrafik. Frågan har ställts mot bakgrund av två trafikolyckor med danska turistbussar som inträffade i . Jag vill först framhålla att bussolyckor inträffar relativt sällan men när det händer får det tyvärr ofta allvarliga konsekvenser. Det är därför från trafiksäkerhetssynpunkt viktigt att i största möjliga utsträckning eliminera riskerna för bussresenärerna och övriga trafikanter. Det kan i första hand ske med hjälp av höjd kompetens hos förarna och förbättrad säkerhet i bussarna. Det är också viktigt att bussresandet kan utvecklas under säkra former både för turistnäringen i och för den svenska bussresebranschen. Problemen kan inte lösas enbart genom nationella åtgärder. Det krävs gemensamma lösningar som fungerar inom länderna i . pågår behandlingen av ett förslag till EG-direktiv om kompetens och utbildning av yrkesförare av fordon för gods- eller persontransport på väg. Avsikten är att fastställa en grundläggande kompetens, som bl.a. ställer krav på att föraren behärskar fordonet vid olika väglag och vid olika väderleksförhållanden, samt krav på fortbildningssystem. stöder ett snabbt införande av direktivet. antogs det s.k. bussdirektivet och det väntas bli publicerat i Europeiska gemenskapens officiella tidning . Direktivets främsta syfte är att underlätta den fria handeln med bussar över nationsgränserna men hög passagerarsäkerhet och tillgänglighet har också fått hög prioritet. Det innebär grundläggande krav som bl.a. omfattar sidostabilitet, belastningsfördelning, lastningsförutsättningar, skydd mot brandfara, hållfasthet hos karosseristommen, passagerarutrymme, passagerarantal, på- och avstigningsdörrar, säten, bilbälten, innerbelysning och bestämmelser om nödutgångsdörrar, nödutgångsluckor och takluckor. förbereder införandet av kraven i svensk lagstiftning. På nationell nivå har tagit initiativ till system för kvalitetssäkring av transporter för att underlätta för resenärerna och uppköparna av transporttjänster att välja operatörer med hög miljö- och säkerhetsprofil. finns inga krav på vinterdäck på tunga fordon eftersom omfattande utredningar pekar på att det inte ger några trafiksäkerhetsvinster.
frs · GP12648 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:648 om ljuddämpare på jaktvapen har frågat mig när jag avser att lägga fram förslag till med anledning av den beredning som pågår inom vad gäller frågan om ljuddämpare på jaktvapen. Enligt vapenlagen krävs tillstånd för innehav av ljuddämpare. Skälet till att tillståndsplikt infördes var bl.a. att motverka olaga jakt med hjälp av vapen försedda med sådan utrustning. Ljuddämpare är vidare eftertraktade i vissa kriminella kretsar. Enligt vapenförordningen får tillstånd för ljuddämpare meddelas till skydd för hälsa eller miljö vid jakt eller målskjutning om det är särskilt påkallat. Enligt den praxis som tillämpas kan tillstånd för ljuddämpare exempelvis ges om en jägare redan har en hörselskada som riskerar att förvärras. Enligt allmänna råd bör, mot bakgrund av den restriktivitet som ska gälla vid tillståndsgivningen, sådant tillstånd däremot inte meddelas för att förebygga uppkomsten av hörselskador. Jag har tidigare förklarat att jag delar uppfattningen att det kan finnas skäl att närmare analysera förutsättningarna för att använda ljuddämpare för att förebygga hörselskador. Frågan är emellertid inte helt okomplicerad. Det har exempelvis diskuterats att tillåta ljuddämpare som reducerar ljudet till . En ljuddämpare som reducerar ljudet till torde inte medföra att vapnets skottljud blir så lågt att det skulle underlätta olaga jakt i någon större utsträckning. Risken för hörselskador minskar däremot redan vid den nivån. Som jag tidigare framhållit torde det emellertid vara ganska lätt att manipulera en ljuddämpare så att ljudet dämpas till väsentligt lägre nivå än det satta gränsvärdet. I detta sammanhang måste också den tekniska utvecklingen beaktas. Dessa frågor är av teknisk karaktär och måste genomlysas noggrant innan ett slutligt ställningstagande görs. har på eget initiativ tidigare analyserat frågan om lämpligheten av att liberalisera reglerna för innehav av ljuddämpare på jaktvapen. Det arbetet har vad jag förstått lett fram till att styrelsen inte är beredd att förespråka en sådan liberalisering. Ett skäl till detta sägs vara risken för att ljuddämpare används i brottsliga sammanhang. Vid beredningen av frågan om ljuddämpare och efter de diskussioner som förts mellan och om saken har vi kommit fram till att det behövs ytterligare underlag för att regeringen ska kunna ta slutlig ställning i frågan. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att ytterligare analysera lämpligheten av att utvidga möjligheterna att använda ljuddämpare på jaktvapen för att förhindra uppkomsten av hörselskador och därvid bl.a. kartlägga i vilken utsträckning ljuddämpare på jaktvapen faktiskt har kommit till användning i kriminella sammanhang.
frs · GP12649 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:644 om i och 649 om polisverksamheten i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att uppsägningar vid blir nödvändiga på grund av brist på ekonomiska resurser. har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra de försämringar som aviseras vad gäller antalet poliser och polisbåt i . Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. bedrivs polisutbildning såväl vid i som vid universiteten i och . Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det 2004 finns 17 000 poliser. Den stora satsning som regeringen har gjort på polisen har lett till att polisen enligt den till regeringen senast inkomna prognosen hade ett överskott på ca vid utgången av 2001. Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen, utan av . Fördelningen sker efter budgetdialog mellan rikspolischefen och länspolismästaren. har fått tillskott i den medelsfördelning som har gjort. Av den tilläggsbudget på som polisen fick 2001 har fördelats till . Jag har fått berättat för mig att har stora underskott och att polisstyrelsen nu har fattat beslut om en åtgärdsplan som ska leda till ekonomisk balans vid utgången av 2004. I planen ingår bl.a. förtidspensioneringar och en möjlighet för civilanställda att utbilda sig till poliser. Åtgärdsplanen kommer att diskuteras med . Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen även fortsättningsvis avser att följa rättsväsendets verksamhet och resultat.
frs · GP12650 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:650 om ansökan om medlemskap i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att ett krav för att ska få medlemskap i är att landet beslutar avskaffa dödsstraffet, samt att ett annat krav borde vara att man undanröjer den strafflindring som existerar vid åberopande av s.k. hedersmord. Jag instämmer med att det är viktigt att uppfyller EU:s krav vad gäller dödsstraffet samt undanröjer strafflindring vid åberopande av s.k. hedersmord. Det är positivt att dödsstraff inte har verkställts i . Vid den konstitutionella reformen inskränktes dödsstraffet till vissa terroristgärningar samt gärningar begångna under krigstid. EU kräver att ansluter sig till det sjätte tilläggsprotokollet till konvention för mänskliga rättigheter, vilken ej omfattar terroristbrott. driver aktivt dödsstraffets avskaffande var det än existerar. Vice statsminister tog därför upp frågan vid sitt besök i . Den turkiska regeringen förklarade att man hade för avsikt att genomföra nödvändiga lagändringar . EU uppmärksammar i sin översynsrapport för från att strafflindring vid s.k. hedersmord fortsatt är ett bekymmer i . Orsaken till strafflindringen är att brottet kan anses ha sin grund i provokation (otrohet). Vid sitt besök i uppmärksammade , bl.a. i ett antal intervjuer för turkiska medier, kompromisslösa inställning till s.k. hedersmord. Vid generalförsamlingens session 2000 stod som medförslagsställare och deltog aktivt i arbetet för en resolution (55/66) som fördömer hedersmord. Den kommer att fortsätta verka bilateralt och inom EU för att dödsstraffet och strafflindring vid s.k. hedersmord avskaffas i .
frs · GP12651 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:651 om miljöflyktingar från har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att och EU, utöver arbetet med att minska växthusgasutsläppen, tar ansvar för att underlätta för människor att stanna kvar i sina länder trots de konsekvenser som klimatförändringen medför. Länder med lågt liggande kustlinjer uppmärksammas särskilt i . För de länder som kan komma att utsättas för kommande klimatförändringar är det viktigt att de ges möjlighet att bygga upp en egen kompetens samt att de får hjälp med att vidta konkreta åtgärder. Ett stöd för detta ges redan genom det multilaterala samarbetet inom den globala miljöfonden, GEF, samt . Dessutom har man vid FN:s klimatkonventions sjunde partsmöte beslutat om fonder som kan ge ytterligare stöd för detta arbete. Det viktigaste i det internationella samarbetet om klimatförändringar är dock att begränsa denna effekt genom att minska halten av växthusgaser. Målet för det internationella arbetet mot klimatförändringar är därför att försöka begränsa växthuseffekten till en nivå som inte bedöms farlig och som innebär att anpassning kan ske. Som bekant har varit drivande i detta arbete.