ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111446 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1446 av de () till statsrådet om kommunalt ansvar för vård av barn och ungdomar har såväl kommuner som medierna uppmärksammat de oklara reglerna för kommunernas ansvar för i andra kommuner placerade barn och ungdomar. Man kan ibland uppleva att insatser inte kommer till stånd beroende på tvister mellan flera kommuner om vilken kommun som ska ta det ekonomiska ansvaret för insatserna. Det är möjligt att flera behövliga vårdinsatser för barn och ungdomar skulle komma till stånd om regelverket beträffande berörda kommuners ansvar förtydligades. T.ex. bör utrymmet att dela kostnader och ansvar för placeringar, när flera kommuner berörs som vistelse- och folkbokföringskommuner, ökas. Det vore en klar fördel om en familj med flera placerade barn fick så få socialförvaltningar att samverka med som möjligt. Det bör också införas regler om att ansvaret för placeringsärenden ska överföras mellan kommuner i samtliga de fall där det är lämpligt, rimligt och till fördel för vårdens uppföljning och kvalitet. Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att överflyttning av placeringsärenden mellan kommunerna möjliggörs i större utsträckning än vad som är fallet ?
fr · GP111447 · 2002-07-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:1447 av () till näringsminister om mobiltäckning i En undersökning som har gjort visar att mobiltelefonoperatörerna inte uppfyller sina avtal vad gäller mobiltelefontäckning längs Europavägarna @ och ännu sämre i inland. Ett mycket allvarligt tillbud inträffade då brand uppstod i en bensinstation i och arbetet försvårades på grund av att mobiltelefonnäten inte fungerade tillfredsställande. Det är orimligt att människor i norra ska ha sämre möjligheter till telekommunikation än de som bor i övriga landet. En ändring måste ske snabbt. Det är uppenbart att tillsynen över att operatörerna följer avtalen inte är tillfredsställande. Jag vill fråga näringsministern i hans egenskap av ansvarig i regeringen för kommunikationsfrågor: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillsynen över att mobiltelefonoperatörerna uppfyller avtalen med staten förbättras?
fr · GP111448 · 2002-07-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:1448 av () till näringsminister om mobiltäckningen Mobiloperatörerna uppfyller inte kraven i avtalet med staten. Mobiltäckningen i är bristfällig, visar en granskning utförd av SVT:s . Enligt avtalet med staten ska operatörernas mobiltjänster täcka minst sträckningen av de vägar i som klassades som Europavägar samt tätorter som hade mer än 10000 invånare. Men undersökningen visar att det på flera ställen längs och E4:an inte går att ringa med något mobilabonnemang alls. Allra sämst var läget vid E12:an, som går från kusten till fjällen, där täckningen var usel. klarade sig sämst. Täckning saknades på 21 av 57 kontrollerade platser. saknade täckning på 17 platser. hade ingen täckning på 7 platser. Inte heller på i länet var någon av operatörerna heltäckande. misslyckades på nio platser, på fem och på fyra platser, enligt granskningen. Utifrån detta riktar jag mig till näringsminister med följande fråga: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att mobiloperatörerna ska uppfylla kraven i avtalet med staten?
fr · GP111449 · 2002-07-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:1449 av () till näringsminister om tågtrafiken meddelades att regeringen ska göra en analys av de senaste årens avregleringar. Efter avregleringen av tågtrafiken i är SJ i kris. Det finns ett stort och berättigat missnöje med tågtrafiken. Det är trångt på tågen, men det finns inte fler lok och vagnar att sätta in. Trots att antalet resenärer ökat kraftigt går inte ekonomin ihop. 200@300 jobb ska bort. delar regeringsförklaringens ambition om att ska vara ett föredöme för ekologisk omställning. konstaterar i sin första rapport att med nuvarande utveckling och åtgärdsstrategier nås inte målet om att begränsa klimatpåverkan. Största hindret är trafikutvecklingen. kapacitet behöver därför utvidgas och förbättras till ett fullgott transportalternativ så att väg- och flygtrafiken kan minska. Detta var huvudmotivet till att regeringens och gemensamma förslag till infrastrukturinvesteringar innehåller en ram på 100 miljarder för järnvägsinvesteringar . Men då ska det också bli mer trafik på spåren. Ny räls har ju inget egenvärde. En förklaring till dagens läge är att SJ gick in i bolagiseringen med fel värdering av sina tillgångar, varför soliditeten har minskat från till . Som ägare till det statliga järnvägsföretaget har vi ansvar för SJ. De fel som gjordes vid bolagiseringen kan korrigeras genom ett ägartillskott. Jag vill fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att ge SJ större möjlighet att förbättra tågtrafiken?
fr · GP111450 · 2002-07-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:1450 av () till justitieminister om Kumla och anstalter är inte bara små, flera av dem är också åldersstigna. Det pågående projektet avseende en ny kriminalvårdsanläggning i storleksklassen 200@250 platser är avsett att möta ett ökat beläggningstryck, inte som ersättning för dagens anstalter . Beläggningstrycket är alarmerande och tilltagande. Det är nödvändigt att åtgärder vidtas. En sådan åtgärd vore att bygga ut kvm Kumla och kvm till större och effektivare anstalter om 400@500 platser vardera. Svensk kriminalvård har dessutom betydande brister när det gäller behandlingsprogram. Många intagna befinner sig i dåligt psykiskt skick. Det behövs därför byggas upp kraftfulla och resursstarka enheter för att få såväl ekonomi som kvalitet i verksamheten. Det finns inom kriminalvården ingen koppling mellan storlek och kvalitet. Det förhåller sig snarare precis tvärtom. Den kanadensiska fångvården har tydligt påvisat detta. Små enheter kan svårligen utveckla en hög kvalitet på mer än begränsade områden. Avser justitieministern därför verka för en utbyggnad av platskapaciteten vid kvm Kumla och kvm till europeisk mellanklass, dvs. 400@500 platser, för att minska platsbristen och som ett led i ökad kvalitet inom kriminalvården?
fr · GP111451 · 2002-07-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1451 av () till näringsminister om lokförarutbildning När SJ hade ensamrätt på tågtrafiken i tog det ansvar för att det utbildades ett erforderligt antal lokförare. Ingen har övertagit detta ansvar. Att utbilda ny personal är dyrt. En praktikplats kostar i genomsnitt . SJ och de andra tågoperatörerna lever under mycket knappa ekonomiska villkor. Brist på lokförare är en av anledningarna till trasslet i tågtrafiken. Särskilt i de tättbebyggda områdena inställs persontrafik på grund av att lokförare inte finns att tillgå. Statsmakterna bör ta ansvar för utbildningen av lokförare, åtminstone genom att betala praktikplatserna. Jag vill fråga näringsminister : Vad kommer ministern att göra för att understödja utbildning av lokförare?
fr · GP111452 · 2002-07-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1452 av () till näringsminister om lok och tågvagnar enda tågtillverkande företag, Transportation, varslade anställda på sin fabrik i . En viktig förklaring till den bristande orderingången är att det via ett det nyinrättade anslaget för inköp av rullande materiel. Då kommer det att vara möjligt för länstrafikbolag och SJ att via statliga anslag få inköp av lok, vagnar m.m. delfinansierat. Denna satsning är bra, men har den nackdelen att trafikansvariga uppskjuter sina beställningar eftersom de får ta hela kostnaden själv . Det finns ett stort behov av investeringar i fordon. Bristen på lok och vagnar är en väsentlig förklaring till det trassel tågtrafiken haft . Därför är det bra att det inrättas ett stöd för investeringar i fordon för kollektivtrafik. Emellertid vore det ännu bättre om investeringsstödet blir upplagt på ett sådant sätt att beställningar kan göras nu för leverans 2003@2004. Om inte detta får en snabb lösning kommer det att uppstå ett glapp i förnyandet av fordonsparken i . Förutom att det då blir en onödig väntan på nya tåg blir också resultatet en onödig kostnad då produktionen ska i gång . Jag vill fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att tidigarelägga möjligheten till bidrag för inköp av rullande material?
fr · GP111453 · 2002-07-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1453 av () till försvarsminister om Hundskolan i I samband med den omfattande nedläggning av försvaret som har verkställts i gjordes utfästelser på nya statliga verksamheter och arbetstillfällen. Samtliga departement har involverats på olika sätt i detta arbete. Försvarsmakten har ett särskilt stort ansvar för att tillföra nya arbetstillfällen till Ådalsområdet eftersom de medverkade aktivt i det omställningsarbete och den omställningsgrupp som bildades i samband med nedläggningen av försvarets verksamhet i . Såväl näringsminister som försvarsminister och regeringen lovade 300 nya statliga arbeten till . Det finns, eller har funnits, planer på civil- och katastrofförsvarsutbildningar som skulle utvecklas i samarbete med i och . I dessa planer fanns även utbildning av t.ex. minröjningshundar. Hundskolan i är en viktig byggsten i detta utvecklingsarbete. Försvarsmakten kan i detta sammanhang ta sitt ansvar för ny verksamhet och nya jobb i . Både statsministern och försvarsministern har vitsordat hundskolan och dess verksamhet, men ansvariga inom försvarsverksamheten som driver utbildning av hundar i är inte alls beredda att medverka till en sådan utveckling enligt uppgifter till medierna. Föreligger det några oklarheter att ska utbilda hundar och att denna verksamhet ska förläggas till ? Såvitt jag kan utläsa av tidigare svar i detta ärende handlade det om hur stor verksamheten ska vara och hur den ska utformas och att denna utredning ska föreläggas regeringen . Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att skapa klarhet i när och hur försvarsmakten ska skapa nya arbetstillfällen och förlägga utbildning av hundar till ?
fr · GP111454 · 2002-07-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1454 av () till jordbruksminister om våld mot kvinnor Kommuner fortsätter att blunda för våld mot kvinnor. Samhällets allmänt ökade kunskap om utsatta flickor, hedersförtryck, har inte genomgående lett till åtgärder. Mindre kommuner kan göra en kartläggning i samarbete med andra kommuner, landsting eller länsstyrelser. Varje kommunledning har ett ansvar för att skaffa sig kunskap om villkoren för kvinnor och flickor inom den egna kommunen. En kunskapsuppbyggnad behövs men måste gå parallellt med åtgärder. , och har genomfört kartläggningar av utsatta flickor. Uppdraget har överlämnats och resultatet föranleder åtgärder från regeringen. Men det räcker inte med storstadsregionerna. Vi behöver veta hur många flickor totalt som lever i stor utsatthet i landets kommuner. I de flesta kommuner förekommer t.ex. ofrivilliga äktenskap och att flickor nekas självständiga livsval. Våld, hot och tvång måste synliggöras oberoende av bostadsort. Min fråga till regeringen är vad ministern vidtagit för åtgärd för att kartlägga antalet och omfattningen av flickors utsatthet och hedersförtryck, även utanför storstadsområdena.
fr · GP111455 · 2002-07-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1455 av () till utbildningsminister om specialpedagogik och handikappkunskap går flertalet skolungdomar med ett funktionshinder i den vanliga skolan på hemorten. I till regeringen kan man utläsa att ökade lärarkunskaper om funktionshindrades behov är skriande stort. För att dessa elever ska kunna få ett bra bemötande och adekvat hjälp är det viktigt att de vuxna som finns i skolan har kunskap om bemötandefrågor men också om anpassade läromedel och hjälpmedel. Att införa handikappkunskap som obligatorisk kurs i lärarutbildningen är enligt handikapporganisationernas åsikt den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra funktionshindrade elevers situation. betonade starkt vikten av specialpedagogiska kunskaper vid införandet av den nya lärarutbildningen. Detta var också intentionen i den proposition som förelades . Dessvärre inbegrips i verkligheten inte överallt specialpedagogik i basblocket på 60 poäng . I det specialpedagogiska blocket ska handikappkunskap vara en självklar del eftersom den förmedlar den praktiska kunskap som lärare behöver för att vara förberedda för sin yrkesroll. Såväl specialpedagogik som handikappkunskap bör ingå i lärarutbildningens basblock och därmed komma samtliga lärare till del . Avser utbildningsministern att verka för att specialpedagogik och handikappkunskap blir en obligatorisk del i lärarutbildningen?
fr · GP111456 · 2002-07-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1456 av () till statsrådet om miljökonsekvenser vid vindkraftsbyggen I en interpellationsdebatt om vindkraft och miljöpåverkan höll miljöministern med mig om att det finns för lite kunskap om hur vindkraften påverkar olika naturförhållanden. Miljöministern talade bl.a. om behovet av en ordentlig, metodisk och vetenskaplig grund för att vindkraftens utveckling och utbyggnad ska bli så bra som möjligt för människor och natur. Mycket är fortfarande oklart om vilka miljökonsekvenser @ både för människor och natur @ en storskalig vindkraftsutbyggnad kommer att ge. Därför är det angeläget att ta fram ett vetenskapligt underlag innan nya anläggningar kommer till stånd, inte bara hänvisa till pilotprojekt som Utgrunden i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet följande: Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att forskningen snabbt ska kunna utreda de miljökonsekvenser som uppförande av vindkraft i ger?
fr · GP111457 · 2002-07-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1457 av () till justitieminister om skuldtyngda barn Enligt uppgift i är skånska barn mest skuldsatta i landet. Enligt tidningsartikeln är 1058 personer i län registrerade för skulder hos i . Skulderna dessa barn har uppgår till . Det visar sig att föräldrar bl.a. skriver över sina bilar på sina barn för att själva undgå skuldansvar för obetalda parkeringsböter och fordonsskatter. I finns enligt tidningsartikeln 4180 bilar registrerade på personer . Eftersom barnen ofta saknar både inkomst och tillgångar blir det svårt för kronofogdemyndigheten att utmäta skulderna. Jag anser att det självklart inte ska vara möjligt att låta barnen stå för de skulder som föräldrarna själva skulle ha haft. Det tycks föreligga behov av en översyn av gällande lagstiftning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att föräldrar inte ska kunna skriva över skulder på sina omyndiga barn?
fr · GP111458 · 2002-07-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1458 av () till näringsminister om bortspolade vägar i västra Återigen har vädrets makter förstört vägar och isolerat människor ute på landsbygden. Efter det ihärdiga regnandet med kraftiga skyfall regn har vägar spolats bort på flera platser i västra . På en del vägsträckor har grusväg helt spolats bort. Efter skyfallet beräknar man att omkring ett par hundra människor är mer eller mindre berörda av de förstörda vägarna. Både privata, enskilda och länsvägar har skador efter det senaste skyfallet. Många boende i västra ställer sig nu frågan vem som tar ansvaret för de förstörda enskilda @ och privata vägarna? Kostnaderna för att återställa vägarna måste ske med statens hjälp. Jag anser att det är en angelägenhet för oss alla att de repareras och det . Och återigen aktualiseras frågan om behovet av att inrätta en katastroffond, detta för att snabbt kunna ersätta skador i samband med naturkatastrofer. Med hänvisning till det eftersatta underhållet av våra vägar och de överintecknade väganslagen vill jag ställa följande fråga: Avser näringsministern att tillskjuta några nya pengar till Värmlandsvägarna för reparationer av samtliga skadade vägar, inklusive de privata @ och enskilda vägnätet?
fr · GP111459 · 2002-07-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1459 av () till näringsminister om miljövänlig järnvägstrafik För att stödja fordonsindustrin att utveckla ny miljöteknik har staten och industrin ett särskilt program, kallat "Gröna bilen". Statens bidrag är 0,5 miljarder. SAAB-Airbus erhöll 350 miljoner för att utveckla ett nytt miljökoncept. Även om järnvägstrafiken jämfört med andra transportslag har liten miljöpåverkan finns det behov av att utveckla ny teknik. har, i samarbete med och , utvecklat ett projekt för att bygga om och miljöanpassa gamla diesellok. Även andra tågoperatörer har sådana diesellok. Projektet har varit framgångsrikt, i en prototyp har både buller och avgaser sänkts mycket kraftigt. uppger dock att det saknas ekonomiskt utrymme för att göra "mer än man redan gör". Enligt statens ägarinstruktion till är tyvärr kravet på kortsiktig företagsekonomisk lönsamhet överordnat samhällsekonomiska bedömningar. Priskonkurrensen gör det omöjligt för transportsektorn att på egna initiativ gå längre. Kunderna betalar inte för ytterligare miljöanpassning. På de järnvägssträckor @ vissa länsbanor, industrispår, spår till hamnar och lastageplatser m.m. @ där elektrifiering av olika skäl inte är möjlig krävs andra energiformer, t.ex. dieseldrift. Lokparken har halkat efter jämfört med nyinvesteringarna i mer miljövänliga dieselmotorer i sjöfart och vägtransporter det . Ny teknik, duo-lok (kombination av el och annat bränsle), bränsleceller m.m., behöver därför stimuleras. Jag vill fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att inrätta ett Gröna loket-program?
fr · GP111460 · 2002-07-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1460 av () till socialminister om bristen på kvinnojourer Antalet kvinnor som söker sig till landets kvinnojourer ökar markant . Och det i ett läge när antalet kvinnojourer redan är för litet. kvinnojourer är en viktig resurs för de kvinnor som tar sin tillflykt dit när hot och våld blir övermäktiga. kvinnojourer drivs i huvudsak ideellt, men är i behov av stöd från samhället. Trots resursbristen fungerar verksamheten och man har en omfattande erfarenhet av att bedriva stödverksamhet. Men det är kommunerna och som har ett huvudansvar för stödet till utsatta kvinnor. I två tredjedelar av kommuner får misshandlade kvinnor dåligt stöd, visar en granskning från länsstyrelserna. Samhället borde nu ta ett större ansvar för kvinnojourernas verksamhet som bevisligen kan fungera väl. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att stödet till kvinnojourerna ska förbättras?
fr · GP111461 · 2002-07-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1461 av () till justitieminister om förbättrade möjligheter för BUP att hjälpa utsatta barn Att bli utsatt för hot och våld av sina föräldrar är förödande för ett barn. Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) kan emellertid inte alltid agera för att hjälpa utsatta barn. En vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga förhållanden. Vårdnadshavare kan därför stoppa insatser som BUP bedömer att ett barn är i behov av. Sår i själen är lika allvarliga som kroppsliga skador. Om ett barn drabbas av en fysisk sjukdom är det däremot personal inom hälso- och sjukvården och inte vårdnadshavare som avgör om och hur sjukdomen ska behandlas. har direktiv lagts fram för att se reform om vårdnad, boende och umgänge. Den nya utredningen ska bl.a. undersöka de problem som kommittén mot barnmisshandel har pekat på när det gäller att tillförsäkra barn psykiatrisk vård och behandling, framför allt att vård inte kan ges mot en vårdnadshavares vilja även om den andra vårdnadshavaren samtycker. I slutbetänkandet från kommittén mot barnmisshandel uppmärksammas emellertid inte på samma sätt problematiken med om båda vårdnadshavarna motsätter sig psykiatrisk vård och behandling av barnet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser statsrådet att ge tilläggsdirektiv till utvärderingen av reform av vårdnad, boende och umgänge för att beakta frågan om barns möjlighet till psykiatrisk vård och behandling oavsett vårdnadshavarnas åsikt därom?
fr · GP111462 · 2002-07-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1462 av () till näringsminister om förstörda skogsbilvägar I västra har regnet förstört vägar, enskilda vägar samt enskilda skogsbilvägar. Skadorna är betydande för skogsnäringen och de som behöver råvaran. Vad avser näringsministern ge för besked om ersättningsmöjligheter till de berörda i och kommuner?
fr · GP111463 · 2002-07-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1463 av () till finansminister om energiskatternas andel av elpriserna har och engagerat sig alltmer i frågan om elpriser. Detta för att energiföretagen ska bli effektivare och att vi ska få en fungerande konkurrens, vilket är vällovligt. En del av elpriset som dock lätt glöms bort är skatterna. Sammanlagt uppgår skatteintäkterna till staten från elsektorn till över 23 miljarder. Skatterna utgör av det totala elpriset. Kostnaden för själva nätet, dess underhåll och kvalitetsförbättring är av priset. Själva elproduktionen står för resten, dvs. Att i detta läge enbart sätta press på de företag som finns inom den konkurrensutsatta sektorn samt nätdelen som inte går att påverka i nämnvärd omfattning men helt bortse från statens egna pålagor verkar något märkligt. Elkonsumenterna behöver en bra konkurrenssituation för att få billigare el. Men staten måste också sänka totalkostnaden genom att sänka skattetrycket. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att minska energiskatten som utgör av elpriset?
frs · GP121345 · 2002-07-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1345 och 1380 om det fjällnära jordbruket har frågat om jag överväger att införa en särskild kompensationsersättning till det fjällnära jordbruket i samband med en översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet. har frågat när jag överväger att presentera regler om en särskild ersättning riktad till det fjällnära jordbruket. redovisade ett uppdrag avseende en översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000@2006. I uppdraget ingick att verket skulle analysera och bedöma om det finns behov av och eventuellt lämna förslag på ytterligare miljö- och landsbygdsåtgärder. lämnade inte något förslag om ytterligare åtgärder för det fjällnära jordbruket i sin rapport. Av verkets redovisning av utfallet av det nationella stödet till jordbruket i norra för framgår att det inte skett någon ytterligare minskning av mjölkproduktionen i det nationella stödområdet 1, i vilket de fjällnära kommunerna ingår. Antalet producenter fortsätter däremot att minska precis som i andra delar av landet. har minskningen av mjölkproduktionen i stödområdet 1 uppgått till . Redan i en skrivelse till , En hållbar utveckling av landsbygden m.m., skrivelse 1999/2000:14, konstaterade regeringen att den jordbruksmark som förekommer i fjälltrakterna omfattas av möjligheterna att erhålla ersättning för särskilda miljötjänster. Det faktum att jordbruket är fjällnära är emellertid i sig inte en tillräcklig grund för att jordbruket ska kunna ersättas om kriterierna för miljöersättningar inte är uppfyllda. För de olika stöden till jordbruket i norra tillämpas de högsta stödnivåerna i det fjällnära inlandsområdet. Det Mål 1-program som antagits för perioden 2000@2006 innehåller också åtgärder för att främja landsbygdens och jordbrukets utveckling. Omfattningen av sådana åtgärder är större . Det övergripande målet för insatsområdet landsbygdsutveckling är att "norra har en levande landsbygd med god tillväxt och sysselsättning". För landsbygdsåtgärder i inlandet i och finns av offentliga medel budgeterat totalt för perioden 2000@2006. har i miljö- och jordbruksutskottets betänkande Jordbruk, m.m. 2001/02:MJU15, konstaterat att de redovisade åtgärderna för det fjällnära jordbruket innebär att tillkännagivande får anses tillgodosett och att motionerna med begäran att regeringen ska fullfölja uppdrag därför inte bör föranleda någon ytterligare åtgärd från sida. Då det inte funnits budgetmedel tillgängliga för nya åtgärder inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet har jag inte nu för avsikt att införa något nytt stöd i det fjällnära området. Liksom tidigare kommer jag att noga följa utvecklingen i det fjällnära området. I samband med genomgången av de förslag som väntas lägga fram med anledning av en halvtidsöversyn av Agenda 2000-reformen, kommer jag att ytterligare låta analysera effekterna för olika delar av och ta ställning till eventuella behov av nya åtgärder.