ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121380 · 2002-07-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1345 och 1380 om det fjällnära jordbruket har frågat om jag överväger att införa en särskild kompensationsersättning till det fjällnära jordbruket i samband med en översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet. har frågat när jag överväger att presentera regler om en särskild ersättning riktad till det fjällnära jordbruket. redovisade ett uppdrag avseende en översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000@2006. I uppdraget ingick att verket skulle analysera och bedöma om det finns behov av och eventuellt lämna förslag på ytterligare miljö- och landsbygdsåtgärder. lämnade inte något förslag om ytterligare åtgärder för det fjällnära jordbruket i sin rapport. Av verkets redovisning av utfallet av det nationella stödet till jordbruket i norra för framgår att det inte skett någon ytterligare minskning av mjölkproduktionen i det nationella stödområdet 1, i vilket de fjällnära kommunerna ingår. Antalet producenter fortsätter däremot att minska precis som i andra delar av landet. har minskningen av mjölkproduktionen i stödområdet 1 uppgått till . Redan i en skrivelse till , En hållbar utveckling av landsbygden m.m., skrivelse 1999/2000:14, konstaterade regeringen att den jordbruksmark som förekommer i fjälltrakterna omfattas av möjligheterna att erhålla ersättning för särskilda miljötjänster. Det faktum att jordbruket är fjällnära är emellertid i sig inte en tillräcklig grund för att jordbruket ska kunna ersättas om kriterierna för miljöersättningar inte är uppfyllda. För de olika stöden till jordbruket i norra tillämpas de högsta stödnivåerna i det fjällnära inlandsområdet. Det Mål 1-program som antagits för perioden 2000@2006 innehåller också åtgärder för att främja landsbygdens och jordbrukets utveckling. Omfattningen av sådana åtgärder är större . Det övergripande målet för insatsområdet landsbygdsutveckling är att "norra har en levande landsbygd med god tillväxt och sysselsättning". För landsbygdsåtgärder i inlandet i och finns av offentliga medel budgeterat totalt för perioden 2000@2006. har i miljö- och jordbruksutskottets betänkande Jordbruk, m.m. 2001/02:MJU15, konstaterat att de redovisade åtgärderna för det fjällnära jordbruket innebär att tillkännagivande får anses tillgodosett och att motionerna med begäran att regeringen ska fullfölja uppdrag därför inte bör föranleda någon ytterligare åtgärd från sida. Då det inte funnits budgetmedel tillgängliga för nya åtgärder inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet har jag inte nu för avsikt att införa något nytt stöd i det fjällnära området. Liksom tidigare kommer jag att noga följa utvecklingen i det fjällnära området. I samband med genomgången av de förslag som väntas lägga fram med anledning av en halvtidsöversyn av Agenda 2000-reformen, kommer jag att ytterligare låta analysera effekterna för olika delar av och ta ställning till eventuella behov av nya åtgärder.
frs · GP121383 · 2002-07-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1383 om utförsåkning och moms har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att tillse att skidåkning får samma momssats som annan idrott. har riktat ett tillkännagivande till regeringen (rskr. 2001/02:199, bet. 2001/02:SkU18) om att regeringen ska se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna inom momsområdet. Jag bedömer att den fråga som uppmärksammat lämpligen kan analyseras i detta sammanhang. Ett arbete med att ta fram direktiv till den utredning som regeringen ska tillsätta med anledning av tillkännagivande pågår inom .
frs · GP121384 · 2002-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1384 om barnmigrän och forskning har frågat mig vad jag avser att göra för att öka resurserna till forskning avseende barnmigrän. Jag anser, liksom som , att forskning om barnmigrän är viktig, precis som all forskning om olika sjukdomar hos barn och vuxna, kvinnor som män. satsar förhållandevis stora offentliga resurser på medicinsk forskning. Medicin är det vetenskapsområde som får mest offentliga resurser, och vetenskapsområdet förfogar över en fjärdedel av de svenska universiteten och högskolornas resurser. Universitet och högskolor avgör till den allra största delen själva inom vilka områden de vill att undervisning, forskning och forskarutbildning ska bedrivas. Som ansvarig för forskningspolitiken blir jag uppmärksammad på många angelägna forskningsområden, inte minst inom det medicinska området. En av de grundläggande principerna i det svenska forskningssystemet är forskarnas möjlighet att fritt välja forskningsområde. Regeringen är restriktiv med att peka ut forskningsområden som ska finansieras. Ansvarsfördelningen mellan regering, riksdag och myndigheter är sådan att regering och riksdag fattar de övergripande forskningspolitiska besluten, medan universitet, högskolor, forskningsråd och andra organisationer med sakkunskap beslutar om den närmare medelsfördelningen och verksamheten. För att forskningen ska utvecklas är det viktigt att resurserna fördelas till den kvalitativt bästa forskningen. Likaså är det angeläget att de som själva möter patienterna, den kliniskt verksamma personalen, väljer vilka frågor de vill studera. Det är viktigt att det finns finansiella resurser som inte är uppbundna av politiska beslut utan kan utnyttjas när det dyker upp nya frågor och problem som forskarna vill studera. Här spelar , som fördelar medel i nationell konkurrens till forskarinitierade projekt inom alla vetenskapsområden, en viktig roll.
frs · GP121385 · 2002-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1385 om försäljning av försvarsmateriel har frågat vad jag avser att göra för att försvarsmateriel inte säljs ut eller förstörs om hemvärnet är i behov av samma typ av materiel. Hemvärnet är en del av Försvarsmaktens insatsorganisation och är därför inte mottagare av övertalig materiel. Innan Försvarsmakten klassificerar materiel som överskott behovssätter myndigheten insatsorganisationen, däribland hemvärnet, utifrån de uppgifter respektive förband har att lösa. Därefter kan Försvarsmakten göra sig av med övertalig materiel genom att skänka den till organisationer m.m, sälja den eller destruera den beroende på vilken materiel det är fråga om. Regeringen har i propositionen 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret redovisat de nationella skyddsstyrkornas närmare utformning. Hemvärnet är en viktig del av de nationella skyddsstyrkorna. I propositionen redovisar regeringen att det är viktigt att ambitionsnivån för dessa förband anpassas till de uppgifter de har att lösa. De nationella skyddsstyrkorna skall kunna skydda viktig infrastruktur och stödja de operativa förbanden. Dessa begränsade uppgifter talar enligt regeringens uppfattning för att de inte skall förses med någon tyngre utrustning. Med detta sagt vill jag ändå påpeka att det pågår en materieltillförsel till hemvärnet. Försvarsmakten har redovisat att tillförseln av fordon och materiel påbörjades och planeras fortsätta . Exempelvis så tillförs terrängbilar och bandvagnar, kokutrustning, maskeringsnät samt modern sambandsutrustning. Även personlig utrustning, som t.ex. ny skyddsmask och nytt regnställ, håller på att tillföras hemvärnet.
frs · GP121387 · 2002-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1387 om benskörhet Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra sjukvårdens möjligheter att diagnostisera och behandla osteoporos (benskörhet). besvarade jag i en interpellation om benskörhet och redogjorde då för de åtgärder som regeringen har vidtagit inom området osteoporos. I detta sammanhang nämnde jag att av medicinsk metodik (SBU) arbetar med att utvärdera den vetenskapliga grunden för att förebygga, diagnostisera och behandla osteoporos. De övergripande frågeställningar som ska besvaras är: Hur stort är problemet, vilka speciella riskgrupper finns, vilka diagnostiska metoder bör användas, vilka profylaktiska metoder finns och när ska de användas, hur ska benskörhet behandlas samt vilka är de samhällsekonomiska konsekvenserna. Resultatet av detta arbete kommer att redovisas . Denna systematiska utvärdering är nödvändig för att i samråd med olika yrkesgrupper ska kunna utfärda kliniska riktlinjer för att ta hand om patienter med osteoporos samt ge korrekta beslutsunderlag till sjukvårdshuvudmännen för vård och behandling av benskörhet. I fråga om att diagnostisera benskörhet finns det ett samband mellan minskad bentäthet och framtida risk för benbrott. Detta betyder emellertid inte att man genom mätning av bentäthet med säkerhet kan förutsäga vilka enskilda individer som kommer att drabbas av benbrott, endast att risken är högre om bentätheten är lägre. Bentäthetsvärdet har samma förmåga att förutsäga frakturer som blodtrycksmätning kan förutspå slaganfall. En del personer med normalvärden kommer att få benbrott. kommer andra individer med låga värden inte att drabbas av någon fraktur inom sin återstående livstid. En mycket viktig del av är därför att utvärdera de nya tekniker som framkommit och hur dessa ska kunna användas för att diagnostisera osteoporos. I avvaktan på SBU:s kommande rapport om osteoporos är jag nu inte beredd att föreslå några särskilda åtgärder vad avser vård och behandling av benskörhet.
frs · GP121388 · 2002-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1388 om tillsynen av psykologarbete har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en ingående utredning kommer till stånd dels för att se över behovet av en samlad tillsynslagstiftning avseende allt eller visst psykologarbete, även sådant som inte definieras som hälso- och sjukvårdsuppgifter, dels för att utreda behovet av att förbehålla yrkesutövare som tillhör hälso- och sjukvårdpersonal rätten att behandla vissa allvarliga psykiska störningar eller använda vissa psykologiska metoder. har haft i uppdrag att utreda dessa frågor och inkom med en redovisning till . Frågorna bereds inom och det har ännu inte fattats beslut om vilka eventuella åtgärder som kommer att vidtas.
frs · GP121389 · 2002-07-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1389 om kommunala bostadsbolag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den utredning som Fastighetsägarna och gjort av stödet till kommunala bostadsbolag. Jag vill först och främst erinra om att jag i ett svar på en interpellation från så sent som redogjort för min och regeringens syn på nämnda stöd, bl.a. utifrån ett EG-rättsligt perspektiv (interpellation 2001/02:285). I detta sammanhang vill jag därför endast understryka att regeringen självklart hörsammar de regelverk som ställts upp av EU inom de områden som träffas av reglerna. Regeringens bedömning är dock att bostadspolitiken är en nationell angelägenhet och att de aktuella initiativen inte står i konflikt med EG-rätten.
frs · GP121395 · 2002-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1395 om turistvisum har frågat om utrikesministern har för avsikt att vidta åtgärder som främjar god kontakt mellan familjer utanför Schengen och familjemedlemmar boende i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig inledningsvis klargöra att viseringspolitiken har som mål att medge en så stor rörlighet över gränserna som möjligt inom ramen för den reglerade invandringen. Detta gäller i fråga om såväl besök mellan familjemedlemmar som kommersiella och kulturella förbindelser. eller efter bemyndigande, svensk utlandsmyndighet, beslutar om visering. Enligt förordningen om instruktion för ska verkets styrelse besluta om riktlinjer för beslut i ärenden om visering. har en rad omständigheter att ta hänsyn till vid fastställande av viseringspraxis för ett land. gör t.ex. en mer restriktiv bedömning för länder där "avhoppen" är många och där återtagande av personer som inte erhållit uppehållstillstånd möter problem. Det faktum att av alla viseringsansökningar beviljas visar enligt min uppfattning att målen med viseringspolitiken upprätthålls. avser även fortsättningsvis ha en viseringspolitik som medger ett naturligt och öppet besöksutbyte med andra länder. kommer även inom ramen för viseringsarbetet inom EU att verka för att fler länder beviljas viseringsfrihet så fort de lever upp till grundläggande migrationspolitiska krav och också återtar sina egna medborgare som inte fått uppehållstillstånd i annat land. En separat men relaterad fråga är möjligheten för en i utlandet bosatt förälder att förena sig med vuxna barn bosatta i . Nuvarande regler möjliggör endast i begränsad omfattning familjeåterförening för nära anhörig utanför kärnfamiljen. I delbetänkande (SOU 2002:13) Vår anhöriginvandring har dessa regler setts över. Kommittén föreslår i sitt betänkande att reglerna ändras så att förutsättningarna för en förälder bosatt i utlandet att förena sig med barn i vidgas. Detta skulle innebära att en förälder med vuxna barn kan erhålla uppehållstillstånd under förutsättning att det föreligger ett beroende eller andra särskilda skäl. Kommittén föreslår också att anknytningspersonen ska svara för försörjningen under högst .
frs · GP121396 · 2002-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1396 om studenters resekostnader har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sänka studenternas resekostnader. Sedan beslutade att slopa de statliga medlen för subventionerade studeranderabatter har () och m.fl. lyckats behålla ett fungerande rabattsystem för studerandekollektivet. I de överenskommelser som ligger till grund för dagens reserabatter har inte tagit någon aktiv del. I det befintliga studiestödssystemet bidrar regeringen i stället till att mer generellt stödja studerande på andra sätt än genom direkta rabatter hos vissa regionala reseföretag.
frs · GP121398 · 2002-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1398 om rutiner vid småföretagares deklarationer har frågat näringsminister om han med förtur vill arbeta för förenklade rutiner vid mindre rättelser i småföretagares deklarationer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan har ställts mot bakgrund av att skattemyndigheten vid en revision av ett litet företag endast haft en anmärkning som avsåg avdrag med ett mindre belopp. I stället för att företaget tilläts skicka in en enkel förklaring och rättelse måste hela deklarationen göras om, vilket tog nästan en hel dags arbete i anspråk för företagarna. Jag kan naturligtvis inte yttra mig om förhållandena i ett enskilt fall. Allmänt kan jag dock säga att regelsystemet fungerar på det sättet att en skattskyldig som lämnat en självdeklaration normalt inte behöver upprätta en ny sådan på grund av att skattemyndigheten inte godtar yrkade avdrag. I stället är det skattemyndigheten som fattar beslut om att frångå deklarationen vid taxeringen. får dock avstå från att avvika från en självdeklaration om det endast är frågan om ett mindre belopp. Något behov av åtgärder i detta avseende finns således inte.
frs · GP121399 · 2002-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1399 om låt i har frågat mig om jag avser att ge Folkmusikens Hus i ekonomiskt stöd till slutförandet av . Bakgrunden är att Folkmusikens Hus i har ansökt om ett bidrag hos . Regeringen har gjort särskilda insatser för att förstärka folkmusikens ställning i landet. Bl.a. tilldelades ett nationellt uppdrag med därtill hörande stöd om sammanlagt , i har tilldelats ett årligt verksamhetsstöd och Rikskonserter har fått möjlighet att inrätta en scen för folk- och världsmusik och dans i det s.k. När det gäller ansökan från Folkmusikens Hus i pågår beredningen inom . Regeringen avser att fatta beslut i ärendet under innevarande år.
frs · GP121400 · 2002-07-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1400 om rovdjursangrepp har frågat mig vilka åtgärder jag tänker att vidta för att bonden ska få rätt att försvara sina djur mot rovdjursangrepp. Bestämmelser om skyddsjakt på varg har funnits . Genom riksdagsbeslutet om en sammanhållen rovdjurspolitik (rskr. 2000/01:174) utökades dessutom möjligheten till skyddsjakt för en tamdjursägare. gäller att om en varg angripit och skadat eller dödat tamdjur och det finns skälig anledning att befara ett nytt angrepp får tamdjurets ägare eller vårdare, utan hinder av bl.a fredning, döda det angripande djuret om det sker i omedelbar anslutning till angreppet. Sammantaget anser jag att de nuvarande bestämmelserna om skyddsjakt ger tillräckliga möjligheter för en tamdjursägare att försvara sina djur mot angrepp av rovdjur. Jag anser därför att det inte finns behov av att nu se över bestämmelserna och avser därför inte att vidta några åtgärder för att ändra lagstiftningen.
frs · GP121401 · 2002-07-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1401 om vargangrepp i har frågat mig om jag avser att verka för att lagstiftningen ses över för att en rimlig täthet i vargpopulationen uppnås för att skydda husdjur och tamboskap. Antalet vargföryngringar på den skandinaviska halvön uppgår enligt de senaste inventeringsuppgifterna till omkring tio stycken. Detta är ungefär hälften av det antal som antagits som etappmål genom riksdagsbeslut (rskr. 2000/01:174) om en sammanhållen rovdjurspolitik. Den naturliga spridningen av vargen liksom för flera av de övriga rovdjuren är att den sker från kärnområden. Med ökande rovdjursstammar, vilket var syftet med den rovdjurspolitik som beslutade om , förutsågs fler tillfällen då rovdjur tog tamboskap. Det var mot bakgrund av denna bedömning som viltskadeanslaget förstärktes högst väsentligt för att ersätta drabbade djurägare och för att kunna vidta olika förebyggande åtgärder. Huruvida antalet angrepp på nötkreatur kommer att öka för att tätheten i vargpopulationen ökar inom ett begränsat område är en för tidig slutsats att dra. Vi har ännu inga belägg för att individer i den svenska vargstammen specialiserat sig på någon typ av tamboskap. utreder nu behovet av eventuell skyddsjakt i bl.a. det aktuella området i . Jag finner därför inte att det finns något behov av åtgärder från min sida i form av översyn av lagstiftningen.
frs · GP121402 · 2002-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1402 om vargangrepp har frågat mig om jag avser att öka anslaget till stöd för förebyggande åtgärder mot skada av vilt för att bättre kunna skydda tamboskap mot exempelvis vargangrepp. får enligt 11 § viltskadeförordningen (2001:724) lämna bidrag av statsmedel för att förebygga skada av vilt. Sådant bidrag kan exempelvis avse stöd till rovdjurssäkra elstängsel. För innevarande budgetår har anvisats för att förebygga skada av vilt och för ersättning för skada av vilt. Det är som fördelar dessa pengar på respektive länsstyrelse med hänsyn till hur mycket rovdjur det finns i länet. Med anledning av vargförekomsten i har fördelat ytterligare till länet . Det är som avgör hur mycket pengar som ska användas för förebyggande åtgärder respektive skadeersättning. Arbetet med statsbudget pågår i och kommer att slutföras . Jag kan därför inte nu uttala mig om hur mycket pengar som regeringen kommer att föreslå ska anvisas för ett enskilt statsanslag. Vid bedömningen av storleken på just anslaget Ersättningar för viltskador är dock antalet rovdjur av olika slag av stor betydelse. Rovdjursantalet fastställs genom olika inventeringar som pågått och våren. Inventeringarna är ännu inte helt slutligt redovisade.
frs · GP121404 · 2002-07-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1404 om narkotikahandeln i har frågat mig om jag avser ta kontakt med min danska kollega för att få till stånd nya samtal om narkotikahandeln i . Jag delar oro över situationen i . Den tillgång till narkotika, inte minst för svenska ungdomar, som försäljningen i bidrar till är självfallet oacceptabel. Den danska sidan är väl medveten om vår önskan att få ett stopp på detta. Frågan kommer även framöver att diskuteras med våra danska kolleger såväl inom ramen för det nordiska som det europeiska samarbetet. Det kan i detta sammanhang nämnas att det planeras ett möte mellan de nordiska ministrarna med ansvar för narkotikafrågor, som ska äga rum .
frs · GP121405 · 2002-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1405 om dövtolkar har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att resurserna för dövtolktjänster fördelas efter faktiska behov som finns och inte efter länens invånarantal. Syftet med det statsbidrag som landstingen får för tolkservice till döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade har varit att stimulera till en utbyggnad av verksamheten. Statsbidraget fördelas efter invånarantal. En justering av fördelningsprinciperna för bidraget gjordes för att kompensera läns landsting som får ett bidrag per invånare som är högre än för riket i övrigt. gjorde en kartläggning av tillgången till tolkservice. De bedömde att tolktjänsten ännu inte kan anses vara genomförd fullt ut på det sätt som avsågs i handikappreformen. Obalansen i fördelningen av statsbidraget i förhållande till belastningen vid landstingens tolkcentraler uppmärksammades men konstaterade att mörkertalet när det gäller tolkanvändare kan vara stort. Inget landsting hade dock gjort någon inventering av antalet personer som behöver tolktjänst men inte använder sådan . har på regeringens uppdrag genomfört en granskning av statsbidraget. I uppdraget ingick att granska fördelningsprinciperna och vid behov lämna förslag på förändringar. har just inkommit till regeringen och bereds inom . Jag vill avvakta denna beredning innan jag tar ställning till hur jag ska agera.
frs · GP121406 · 2002-07-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1406 om dödsstraff i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att framföra syn på användningen av dödsstraff till politiska ledning. De mänskliga rättigheterna upptar en väsentlig plats i förbindelser med . Som jag har sagt, , ser regeringen mycket allvarligt på bristerna i efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i landet. Jag delar helt mening att det inte finns några särskilda förhållanden i som kan rättfärdiga bruket av dödsstraffet där. Regeringens hållning är att dödsstraffet är fel under alla omständigheter. Straffets omfattande bruk i är särskilt förkastligt. och EU har protesterat mot dödsstraffet på hög nivå med och uppmanat att inte bara begränsa straffets användande utan att avskaffa det helt. Det har skett i direkta samtal och kontakter med den kinesiska regeringen, både bilateralt och i möten mellan och , liksom i anföranden i FN. har det bl.a. skett vid EU:s särskilda dialogmöte med om de mänskliga rättigheterna, då vi inom EU särskilt vände oss mot den kraftiga ytterligare ökning i dödsstraffets bruk som förefaller ha inträtt . Från regeringens sida utgår vi från att de mänskliga rättigheterna kommer att vara ett viktigt ämne på dagordningen vid det toppmöte mellan och som sannolikt kommer att äga rum i . kommer att yrka på att dödsstraffet tas upp särskilt vid det tillfället. Så länge dödsstraffet förekommer i kommer regeringen att protestera mot dess bruk i våra möten med ledning. Dödsstraffets grymhet och dess oåterkalleliga natur gör att det inte bör ha någon plats i en modern och civiliserad rättsordning.
frs · GP121410 · 2002-07-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1410 om parallellimporterade läkemedel har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta för parallellimportörer att få läkemedel prissatta. fattade beslut med anledning av propositionen 2001/2002:63 Den nya läkemedelsförmånen. Beslutet innebär att en ny ordning för det offentliga subventionssystemet för läkemedel införs . En ny självständig nämndmyndighet @ @ ska ansvara för beslut om subventionering och prisreglering när det gäller läkemedel och andra varor som ingår i läkemedelsförmånerna. Regeringen fattade beslut om att inrätta en arbetsgrupp med uppgift att genomföra en översyn av prissättningen av produkter inom läkemedelsförmånen. Arbetsgruppen har till uppgift att utreda om det nuvarande förfaringssättet för prissättning fungerar på ett tillfredsställande sätt och vid behov lämna förslag till förändringar. I arbetsgruppens uppdrag ingår även att analysera möjligheterna och där det är möjligt och lämpligt lämna förslag till förenklat prissättningsförfarande när det gäller generiska och parallellimporterade läkemedel. Arbetsgruppen ska redovisa sitt uppdrag .