ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11524 · 2002-01-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:524 av () till utbildningsminister om möjligheter att läsa upp betyg Det kommer många frågor kring möjligheterna att läsa upp sina betyg. Jag ska i min fråga ta upp ett konkret problem, som jag önskar ett svar på. X är , gick ut gymnasiet (samhällsvet.) 1995 med medelbetyget 3,8. Han har sedan läst naturvetenskapligt basår på högskolan med medelbetyget 4,5. Oklarheter finns och tycks finnas då det gäller sammanräkningen av de båda betygen. Om nu personen i fråga har bestämt sig för att läsa upp sina betyg från gymnasiets samhällsvetenskapliga linje, hur agerar man då? Enligt uppgift finns ej längre platser vid Komvux eller SSV för personer med lägst betyget G eller 3. Var ska då personen studera för att ha möjligheter att förbättra betygen? Den typ av stopp som här tycks finnas - i möjligheterna att läsa upp sina betyg - är hindrande för planerna att studera till olika utbildningar. Kan det vara vettigt, med det system som tycks finnas, att en studerande, redan , ska bestämma inriktning på sina studier och sin yrkesinriktning? Så tycks vara fallet . Avser statsrådet att ändra rådande förhållanden?
fr · GP11525 · 2002-01-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:525 av () till statsrådet om unga skuldsatta Enligt en ny undersökning är det alltfler unga som inte klarar att betala sina räkningar . av alla ungdomar mellan har betalningsanmärkningar. är det i den här gruppen som antalet betalningsanmärkningar har ökat mest. Det är ingen bra start i livet för unga människor att tappa kontrollen över sin ekonomi. Risken är stor att det blir en tung börda som man får släpa . Att säga att de får skylla sig själva eller att de får lära sig en nyttig läxa är en ohållbar och oansvarig inställning. Det är en helt nödvändig konsumentpolitisk uppgift att informera och öka ungdomars medvetenhet om konsekvenserna av att tappa kontrollen över sin ekonomi och att hamna i skuldfällan. Det är viktigt att konsumentkunskap och privatekonomi får en framträdande plats i skolan. Jag vill fråga konsumentministern vilka åtgärder hon tänker vidta med anledning av de nya uppgifterna om ungdomars betalningsanmärkningar.
fr · GP11526 · 2002-01-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:526 av () till justitieminister om i stod som värd vid det senaste . Mötet och staden drabbades tyvärr av de kringresande våldsverkare och huliganer som drabbar många internationella möten. Den extra kostnaden för bevakningen har vid en senare sammanräkning visat sig uppgå till , vilket man har sökt ersättning för hos (). 145 miljoner utgör av polismyndighetens totala årsbudget. Polisledningen i har utgått ifrån att man ska bli kompenserade för de 145 miljoner som EU-kommenderingen kostade. Merkostnaden för kommenderingen orsakades främst av övertid och lönetillägg för den stora polisstyrka som deltog. framgick i en kommentar från , , att polismyndigheten i inte kan vänta sig kompensation för kostnaden för . Det är enligt min mening orimligt att en myndighet som genomför den största kommenderingen någonsin med hjälp av poliser från hela själva bär kostnaderna för detta. Polisstyrelsen i skrev till regeringen för att förklara det trängda läget och ärendet ligger nu hos . Jag vill fråga justitieministern om han är beredd att medverka till att får ersättning för denna merkostnad på ?
fr · GP11527 · 2002-01-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:527 av () till utrikesminister om kristna och judar i undertecknade 1923 det s.k. Lausannefördraget, där man i artikel42 garanterade de etniska minoriteterna, dvs. armenierna, grekerna och judarna fri religionsutövning och rätt till egendom. Där ingick även procedurregler för lösande av tvister gällande egendom. Dessa minoritetsgrupper tvingades dock 1925 att efter hot, trakasserier och fängslanden acceptera att artikel 42 ogiltigförklarades. infördes en lagstiftning som förbjöd judiska och kristna församlingar och stiftelser att äga tillgångar och fastigheter. Fastigheter som ägts av dessa minoritetsgrupper har konfiskerats. Exemplen på detta är åtskilliga. Utrikesministern har som exempel på en utveckling i rätt riktning i angivit att syrisk-ortodoxa församlingen i återfick en kyrka genom ett presidentdekret. Presidentdekretet innehöll dock villkoret att kyrkan ägdes av en privatperson. Den diskriminerande lagstiftningen är alltså fortfarande inte ändrad. Konfiskation kan åter bli aktuellt vid privatpersonens död. Det är svårt att se vari förbättringen består när den diskriminerande lagstiftningen fortfarande består. Den turkiska lagstiftningen på den här punkten är odemokratisk och strider mot ett stort antal konventioner som undertecknat. Och den hör definitivt inte hemma i EU-sammanhang. Hela frågan ska tas upp i det turkiska parlamentet. Jag vill fråga utrikesministern : Vad avser ministern att göra gentemot och inom EU för att förmå den turkiska staten att ändra sin diskriminerande lagstiftning angående kristna och judiska församlingars rätt till egendom?
fr · GP11528 · 2002-01-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:528 av () till utrikesminister om mänskliga och demokratiska rättigheter i arresterades 1400 demonstrerande studenter i staden . Vad studenterna krävde var undervisning i sitt modersmål, kurdiska, vilket torde vara en mänsklig rättighet. De var dock så blygsamma att de endast krävde att få studera sitt modersmål som tillvalsämne, dvs. icke överordnat den turkiska statsbildningens huvudspråk, turkiska. 500 av dem hålls kvar i "förhör" anklagade för "separatism". Studenter som i demonstrerat för samma krav har likaledes arresterats och tagits till förhör. De anklagas vidare för samröre med ett i demokratiskt och legalt parti, Hadep, som fått 11 av sina ledande medlemmar arresterade. Partiet hotas av förbud av regimen. rapporteras att hungerstrejken mot de s.k. F-typfängelserna nu krävt sitt 46:e dödsoffer. Antalet rapporterade tortyrfall i har ökat år för år. Detsamma gäller antalet åtal som inneburit kränkningar av yttrande- och tryckfriheten, liksom sammanlagda antalet utdömda fängelseår för ur regimens synvinkel obekväma yttranden. Antalet utdömda fängelseår kan räknas i tusental. Antalet MR-brott i har alltså inte minskat sedan blivit kandidat till EU utan ökat. Jag vill fråga utrikesministern : Vad avser ministern att göra inom EU när det gäller förtryck av minoriteter, antalet MR-brott och brott mot demokratiska rättigheter i , vilka ökat sedan blivit kandidat till EU?
fr · GP11529 · 2002-01-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:529 av () till statsrådet om funktionshindrade och förtidspension Enligt det nya pensionssystemet kan du få extra pension för att du har barn, oavsett om du har gått ned i inkomst eller inte barnen var små. Det går att få denna extra pension för s.k. barnår i dina barns liv. För att kunna tillgodoräkna sig dessa barnår krävs dock att personen ifråga varit ute i förvärvsarbete . För många som skaffar barn innebär detta krav säkert inga problem. Men för den som är funktionshindrad sedan födseln och som på grund av detta uppbär förtidspension innebär detta krav ett oöverstigligt hinder. Personen ifråga har ju aldrig getts möjlighet att delta i arbetslivet, och utestängs därmed från möjligheten att tillgodoräkna sig barnår. De facto innebär detta att denna grupp människor, som i så många andra sammanhang glöms bort, inte ges samma möjlighet som andra att tillgodogöra sig förbättringarna i det nya pensionssystemet. Då jag har svårt att föreställa mig att detta var meningen med reglementet kring den nya allmänna pensionen vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att komma till rätta med denna oavsiktliga diskriminering av funktionshindrade med förtidspension?
fr · GP11530 · 2002-01-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:530 av () till statsminister om polisen i Mot bakgrund av regeringens direktiv till polisen är den ekonomiska situationen med gällande budgetförutsättningar mycket ansträngd. Det gäller särskilt för polisen i . Vad som för förvärrar läget är merkostnaderna för insatser i samband med EU-mötena som uppgår till och resulterat i ett underskott på . Underskottet beräknas ha vuxit till . Kostnaderna för EU-mötesbevakningen väntas stiga ytterligare. I ett svar till undertecknad på fråga om polisens kostnader för insatser i samband med EU-mötena ansåg ministern att resursförstärkningen budgetproposition var tillräcklig både för polisens EU-mötesinsatser och övrig polisverksamhet. ser verkligheten annorlunda ut. Även med full kompensation för EU-kostnaderna kommer ändå resurserna att vara otillräckliga för polisens verksamhet. På grund av fjolåret stora underskott, som väntas växa, samt krav på ekonomisk balans 2004 saknas förutsättningar att anställa polisaspiranter . Det leder till att antalet polisanställda riskerar att minska från dagens 2659 till 2475 , vilket strider mot regerings direktiv till polisen. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidtaga för att säkerställa att polisen kan bedriva en verksamhet som svarar mot de direktiv som regering gett?
fr · GP11531 · 2002-01-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:531 av () till statsrådet om pappaledighet och företag Ny forskning av och sociologen vid visar att en tredjedel av de 200 företag som deltog i studien passivt motverkar föräldraledighet för män. Enligt studien finns det en traditionell syn inom företagen som utgår från att kvinnan är föräldraledig. För att ge ett litet barn en så bra start i livet som möjligt är det viktigt med en grundläggande relation till såväl mamman som pappan. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka passiv diskriminering av män som vill ta ut föräldraledighet?
fr · GP11532 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:532 av () till justitieminister om i Regeringen var värd för i . i fick i uppdrag att garantera trygghet och säkerhet under och omkring mötet. Hela svenska folket chockades av vandalismen som slog sönder centrala , men också att toppmötet kunde genomföras i stort sett enligt programmet. Landet sopades rent på polisresurser och extrapoliser fick blixtinkallas. i har räknat ihop alla kostnader för toppmötet och summan blev mer än beräknat för säkerhetsarrangemangen kring regeringens möte på och för insatserna i övriga . återstår frågan om vem som ska stå för notan. Enligt ska människorna i straffas en gång till. Man har nämligen meddelat i att den ska stå för dessa merkostnader genom nedskärningar i verksamheten . i har tillskrivit regeringen om besked om ersättning för merkostnaderna. Enligt kan besked inte ges i frågan förrän tidigast . Detta anser jag vara otillständigt eftersom en stor del av året redan gått och polismyndigheten måste få anständiga planeringsförutsättningar för sitt arbete . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att polismyndigheten i ska få ersättning för de i merkostnader som uppstod i samband med i ?
fr · GP11533 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:533 av () till justitieminister om en demokratisk rättsstat Genom EU:s förordningar (EG) nr467/2001 och (EG) nr2199/2001 har tre svenska medborgare drabbats av sanktioner, som innebär att deras samtliga tillgångar spärrats och att de förhindras att uppbära inkomster för sitt och sina familjers uppehälle. Sanktionerna har riktats mot de tre svenska medborgarna utan att de fått ta del av de anklagelser eller det material som ligger till grund för beslutet. De tre har inte heller någon legal möjlighet att få beslutet om sanktioner rättsligt prövat, eftersom EU:s förordningar inte föreskriver någon sådan prövningsrätt. Inte heller EU:s egna organ, rådet och kommissionen, har prövat om det finns någon substans i anklagelserna. Anser justiteministern att effekterna för svenska medborgare av de ovan beskrivna förordningarna står i överenstämmelse med principerna om rättsäkerhet som är grundläggande för en demokratisk rättsstat?
fr · GP11534 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:534 av () till utrikesminister om situationen i Den väpnade konflikten i har pågått i och bottnar i djupa sociala och politiska problem. Bara dödades 37000 människor. Produktion och handel med narkotika har ytterligare förvärrat situationen. Under förevändning att man avser att bekämpa narkotikahandeln har genom Plan gjort stora militära satsningar i landet. Det är en politik som hotar miljoner latinamerikaners liv. Situationen i borde vara en angelägenhet för världssamfundet @ för FN. Endast fredliga politiska förhandlingar grundade på reformer om social rättvisa och hållbar utveckling kan lösa konflikten i . Från svensk sida finns ett starkt engagemang för att bidra till fredliga lösningar i . ingår som ett av tio länder i vängruppen för . Ett aktivt arbete från just vängruppen, FN:s sändebud och världssamfundet bidrog till att samtalen mellan regeringen och nu kan fortsätta. Alternativet hade varit öppet krig. är det emellertid bråttom. Fristen går ut . Då måste en överenskommelse om hur fredsprocessen ska gå vidare uppnåtts. Jag vill därför fråga utrikesministern: Avser ministern att vidta några åtgärder inom vängruppen för , EU och FN för att få till stånd och understödja fredsförhandlingar i ?
fr · GP11535 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:535 av () till utrikesminister om förbjuder användning av personminor. 142 länder har skrivit under konventionen. En ouppklarad fråga vad gäller tolkningen av konventionen handlar om deltagande i gemensamma militära operationer. Den internationella kampanjen mot landminor (ICBL) anser att deltagande i gemensamma militära operationer med ett land som inte är part och som använder personminor strider mot andan i konventionen. ICBL har uppmanat länder som är parter till konventionen att insistera på att icke-parter inte ska använda minor i gemensamma operationer, och att vägra att delta i gemensamma operationer där antipersonella minor används. tog fram en promemoria som handlade om syn på artikel 1c och dess betydelse för deltagande i gemensamma militära operationer. Som mycket riktigt påpekas i promemorian så deltar endast i militära insatser enligt beslut av FN eller , och då är det knappast troligt att minor används. Promemorian innehåller dock inte ett ställningstagande där uttalar sig om huruvida deltagande i en gemensam militär operation med ett land som inte är part och som använder antipersonella minor strider mot andan i . har inte heller i annat sammanhang tagit ställning till detta. Min fråga till utrikesministern: Är det bedömning att deltagande i en gemensam militär operation med en icke-part till som använder personminor strider mot andan i konventionen?
fr · GP11536 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:536 av () till finansminister om NOU:s framtida organisation har NOU, , varit föremål för översyn. Först genom att regeringen tillkallade en särskild utredare. Sedan genom tillsättande av en parlamentarisk utredning. I de senaste årens budgetpropositioner avseende utgiftsområde2 har frågan om NOU:s verksamhet och organisation i tiden och kommenterats på följande sätt: 1999/2000:1: "Ställningstagande till NOU:s framtida organisation kommer troligen att kunna göras ." 2000/2001:1: "Ställningstagande till NOU:s framtida organisation kommer troligen att kunna göras ." 2001/2002:1: "Regeringen anser att inriktning och omfattning av verksamheten skall vara oförändrad i avvaktan på regeringens ställningstagande till tillsynens framtida organisation." Kommer NOU:s framtida organisation preciseras i den nu aviserade propositionen Ändringar i lagen om offentlig upphandling ?
fr · GP11537 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:537 av () till utbildningsminister om kunskap om elöverkänslighet Vi använder oss mer och mer av elektrisk utrustning som avger elektromagnetiska fält. Bl.a. har mobiltelefonin ökat explosionsartat och den alstrar radiofrekvent strålning. har vi utsatts för mer elektromagnetiska fält än . Vi vet ännu inte med säkerhet vad det kan ge för konsekvenser. En del av vår befolkning anser sig dock lida av s.k. elöverkänslighet. Den forskning som bedrivits på området har inte kunnat hitta de tydliga samband som behövs för att fastställa en diagnos. Det innebär t.ex. att elöverkänslighet inte kan klassas som arbetsskada. Trots detta finns det minst 200000 svenskar som har stora problem att klara sitt vardagliga liv och som är övertygade om att det beror på exponeringen av elektromagnetiska fält. Med den ökande exponeringen av elektromagnetiska fält måste vi ta vårt ansvar att utreda vilka konsekvenser det kan ge. Därför vill jag uppmana statsrådet och regeringen att ta detta problem på största allvar. Det är nödvändigt med fortsatt forskning kring de elektromagnetiska fälten och dess följder. Kan ministern tänka sig ett ökat stöd för att få till stånd en mer intensiv forskning som kan klargöra sambanden?
fr · GP11538 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:538 av (v) till kulturminister om dokumentation av den folkliga dansen inrättade regeringen en tjänst med inriktning på dokumentation av den folkliga dansen. har beslutat att prioritera den publika verksamheten, vilket innebär att dokumentationstjänsten dras in. Tjänsten har haft stor betydelse för dokumentationen av folkliga danser i @ som kunskapsbank, för kunskapsspridning och forskning. I planerna ingick ett alltmer vidgat ansvar och perspektiv mot hela den mångfald av folklig danskultur som finns i . Vid flyttning från till öppnades de som tillsammans med Arkivet för folklig dans snabbt blev en viktig forskningsresurs för danslivet i stort. När nu museets styrelse väljer att prioritera den publika verksamheten, drabbas alla som vill fördjupa sina danskunskaper via något av dessa två unika arkiv. Jag vill fråga kulturminister : Avser ministern att ta något initiativ för att garantera den framtida dokumentationen inom folkdansområdet?
fr · GP11539 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:539 av () till näringsminister om överlastade fordon på vägar Överlastade timmerbilar kostar samhället miljarder kronor i vägslitage, hävdar . Nästan åtta av tio lastbilar bryter mot lagen visar mätningar gjorda i . Mätningen skedde med känselkroppar fästa på undersidan av broar, vilket gjorde dem omöjliga att upptäcka. har beslutat att mäta på samma sätt i västra och östra samt i . Vid kontrollmätningen i visade det sig att av alla lastade fordon hade för tung last, det vill säga mer än de som lagen tillåter. I första hand rörde det sig om timmerbilar. I vissa fall uppmättes över . Enligt leder överlasten i till att livslängden på vägnätet förkortats . Kritiken på vägnätets standard har varit massiv från samma grupper, som visar sig påtagligt påverka densamma. Det har framförts i debatten att skogsföretagen inte borde betala för mer än den maximalt godkända lasten på , men man inte bara betalar för överlasten, enligt uppgift uppmuntrar man också till den. Trots diskussion om detta har inget hänt. Jag vill fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att komma till rätta med överlaster på tunga fordon typ timmerbilar?
fr · GP11540 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:540 av () till statsrådet om arbetsrehabilitering Punktintensiven är ett treårigt projekt, finansierat av Allmänna arvsfonden, som löper ut . Det är en intensivkurs för nyblinda i punktskrift. 12 av 16 kursdeltagare kunde efter en kurs, som refererats till i massmedia, återgå till arbetslivet. Det är ett mycket bra resultat i ett sådant sammanhang. Behov finns att fortsätta Punktintensiven. Eftersom pilotprojektet har upphört, behövs annan finansiering. säger dock nej till att finansiera utbildningen med motiveringen att den gäller allt för få för att kunna anses vara arbetsrehabilitering. För mig framstår denna motivering som okunskap om funktionshinder. Rehabilitering är alltid individuell, även arbetsrehabilitering. I synnerhet gäller det vid nytillkomna funktionshinder, eftersom kvarvarande funktioner delvis får nya uppgifter. Hur rehabilitering lyckas beror mycket på de individuella omständigheterna. Försäkringskassorna är från staten icke helt fristående organ som har en central funktion i rehabiliteringen. Vad avser statsrådet göra för att försäkringskassornas hantering av rehabilitering vid funktionshinder bättre ska anpassas efter de behov och möjligheter som finns?
fr · GP11541 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:541 av () till justitieminister om bekämpningen av opium I norra har av hävd odlats opium . För många fattiga bönder är det den huvudsakliga inkomstkällan. Produkten används dels av den inhemska befolkningen och dels exporteras den till stora delar av världen. FN bedriver ett omfattande arbete med att hjälpa bönderna med att växla odlingarna från opium till grönsaker eller frukt. Dessvärre är inkomsterna från dessa grödor ofta så låga, att de inte räcker för att försörja en familj. Detta gör att alltför många frestas att sälja sina flickor eller pojkar till prostitution. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att detta inte ska bli effekten av bekämpningen av opium?
fr · GP11542 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:542 av () till utrikesminister om förhandlingar mellan och Sedan den kinesiska invasionen 1959 har unika kultur och tibetanernas nationella identitet systematiskt och medvetet förstörts. Tibetanerna förvägras yttrandefrihet, mötesfrihet och religionsfrihet. De diskrimineras vad gäller sjukvård, utbildning och ekonomiska förutsättningar. flyr tusentals tibetanska barn och ungdomar över för att få utbildning. lever i exil i , där exiltibetanerna upprättat en exilregering som bygger på demokratiska principer. förespråkar att konflikten med ska lösas genom fredliga medel och dialog. Ett första steg i den riktningen är ett formellt erkännande av den tibetanska exilregeringen. I en resolution aviserade att man kommer att uppmana medlemsländerna att formellt erkänna den tibetanska exilregeringen om inte en överenskommelse genom direkta förhandlingar mellan och åstadkommits . Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att förhandlingarna ska komma till stånd?
fr · GP11543 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:543 av () till näringsminister om transportupphandling Debatten om överlastade timmerbilar i har, efter mätningar av lastbilars vikt, resulterat i att åkeribranchen med i spetsen vill komma till rätta med detta problem. Ett positivt initiativ ur både trafiksäkerhet och vägstandardsperspektiv. Grunden till denna debatt är ersättningssystemet för timmertransporter till såg- och massaindustrin. En annan orsak till detta förhållande är givetvis den höga skatte- och avgiftsnivån svensk transportnäring befinner sig i. Dessa olika faktorer visar på ett tydligt sätt att om vi ska kunna ha en konkurrenskraftig transportnäring och en trafiksäker trafikmiljö måste det till åtgärder, som bidrar till bättre förhållanden för näringen. Staten som ägare av , numera , är en stor aktör på marknaden. I koncernöversikt kan man finna att råvaruförsörjningen till deras svenska bruk är fub samt fub som importeras. Detta ger med ett enkelt räknexempel ca 72500 lastbilstransporter till industrin . är en annan stor statlig köpare av tunga transporter. Detta i huvudsak när man köper transporter i samband med vägarbeten, sten, grus och asfalt osv. Det är således viktigt att de statliga bolagen som transportköpare arbetar med ett ersättningssystem som baseras på lönsamhet inom ramen för lagliga viktgränser. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att säkerställa att statliga bolag och verk vid sina transportköp inte medverkar till att olagliga transporter utförs med bl.a. övervikter?
fr · GP11544 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:544 av () till näringsminister om såddfinansiering har pekat på en flaskhals som hotar utvecklingen av det svenska företagandet, bristen på riskvilligt kapital till nya affärsmöjligheter. Särskilt allvarligt är läget när det gäller s.k. såddfinansiering. Det handlar om företag som behöver finansiering för att kunna ta fram en prototyp, verifiera teknik eller kanske göra en första marknadsundersökning. Det råder en stor oro sedan Industrifonden fått uppdraget att överta såddfinansieringsroll utan att ekonomiska medel avsatts. Det kan innebära att utvecklingen av nya produkter och företag stannar upp, vilket får mycket negativa samhällskonsekvenser. Min fråga till näringsministern är: Vad avser ministern att göra för att värna den så värdefulla såddfinansieringen?