ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12898 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:898 om förskolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra kvaliteten inom förskolan. Det är viktigt att förskolan kan hålla en hög kvalitet, inte minst med de nya stora utmaningar den nu står inför. Det är väl känt att de ekonomiska sparbetingen innebar att barngrupperna blev större och personalen färre. har trenden vänt och resurserna per plats ökar återigen. är det i genomsnitt 5,4 barn per årsarbetare i förskolan. Variationerna i kommunerna är dock stora. Jag anser dock att det är viktigt att påpeka att personalen i våra förskolor är mycket välutbildad och gör ett mycket bra arbete. Förskolan har fått en läroplan som anger vilka krav man ska kunna ställa på den pedagogiska verksamheten. Föräldrarna visar i undersökning efter undersökning att de är nöjda med verksamheten och att förskolan motsvarar högt ställda krav. Andelen inskrivna barn fortsätter att öka . I anslutningen till finansieringen av maxtaxan har särskilda kvalitetssäkringsmedel om tillförts kommunerna. Dessa medel ska användas för att anställa mer personal eller ge personal kompetenshöjning. Uppföljningen av de samlade ekonomiska effekterna av maxtaxan får utvisa om det föreligger skäl för regeringen att återkomma i frågan om den ekonomiska kompensationen till kommunerna. Även om andelen inskrivna barn fortsätter att öka så sjunker antalet barn i förskoleverksamheten. då finansieringsunderlaget för maxtaxan beräknades har barnantalet, enligt den preliminära statistiken, sjunkit med drygt 20 000 barn. Dessa platser motsvarar en kostnad på ca . Det borde alltså finnas goda möjligheter för kommunerna att satsa på förskolan. För regeringen är kvaliteten i förskolan ett högt prioriterat område. Jag välkomnar nyväckta intresse i denna fråga.
frs · GP12899 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:899 om maxtaxan och ökande kontrollsystem har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att maxtaxereformen inte ska drabba kommunerna i form av ökad kontroll och administration. hävdar att kommuner tvingats införa nya kontrollsystem av barnfamiljerna, vilket leder till ökad administration för kommunerna och mindre frihet för barnfamiljerna. Före maxtaxan var barnomsorgsavgifterna i de flesta kommuner både inkomst- och tidsrelaterade. Det var inte ovanligt att man kontrollerade barnens vistelsetider på elektronisk väg, med stämpelur och liknande anordningar. Maxtaxan har inneburit att den tidspressen har försvunnit och att man nu kan lägga upp barnens vistelsetider utifrån mer pedagogiska överväganden. Enligt skollagen ska förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. I detta ingår givetvis resor m.m. mellan arbetsplats och förskola. Det är vanligt och säkert också rimligt att man även sedan maxtaxan införts har ett avtal mellan hem och förskola om barnens vistelsetider, inte minst för planeringen av den pedagogiska verksamheten . Jag kan som utbildningsminister inte ha synpunkter på enskilda kommuners val av metoder för att fastställa barnens vistelsetider.
frs · GP12900 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:900 om familjedaghemmens framtid har frågat mig vad jag avser att göra för att tillse att en fortsatt god familjedaghemsverksamhet finns i hela landet. har antalet barn i familjedaghem minskat i stort sett . finns av alla barn i åldern 1@5 år i familjedaghem, jämfört i förskola. Familjedaghem är vanligare i landsbygdskommuner och mindre övriga kommuner än i storstadsregionerna. Enligt föräldraenkät var av föräldrarna, vars barn hade plats i förskola eller familjedaghem, nöjda med den omsorgsform de hade för sina barn. av föräldrarna som hade plats önskade byta omsorgsform mellan familjedaghem och förskola. Av de föräldrar som inte hade men önskade en plats, ville det stora flertalet ha en plats framför allt i förskolan. Av siffrorna att döma motsvarar alltså andelen familjedaghem och andelen förskola ungefär föräldrars önskemål, medan den fortsatta utbyggnaden främst bör ske i förskolan. Familjedaghemmen behövs för valfriheten och mångfalden inom barnomsorgen. Familjedaghemmen kan fylla behov som förskolan inte alltid klarar av. Det är också viktigt att det finns en samverkan mellan alla verksamheter som vänder sig till barn. Läroplanen för förskolan ska även kunna vara vägledande för familjedaghemmen och tjäna som en inspiration för kvalitetsutveckling i den verksamheten. har dessutom, på regeringens uppdrag, utfärdat allmänna råd för familjedaghem. Den allmänna förskolan, som införs , vänder sig till alla fyra- och femåringar. Verksamheten ska vara avgiftsfri och omfatta minst , vilket i allmänhet motsvarar under skolans terminer. Kommunerna kan själva organisera den allmänna förskolan efter lokala behov. Så kan det t.ex. i glesbygd med långa resvägar vara lämpligare att barnen är i förskolan , men färre dagar . Givetvis ska även barn i familjedaghem erbjudas plats i förskolan. Förskolan ska för dessa barn ses som ett komplement till familjedaghemmet och samverka med detta. Ett nära samarbete mellan dagbarnvårdare och personalen i förskolan bör eftersträvas. har som enda riksdagsparti sagt nej till den allmänna förskolan utan att föreslå någon annan typ av förskola i stället. Jag anser att det är hög tid även för att sätta sin tillit till att föräldrar gör kloka val för sina barn. Den allmänna förskolan kommer inte att vara obligatorisk, föräldrar väljer själva om deras barn ska delta. Det vore helt främmande för regeringen att barn i familjedaghem skulle undantas från denna rättighet. Tvärtom har vi i beräkningsunderlaget för finansieringen av den allmänna förskolan räknat med att en relativt hög andel barn i familjedaghem också kommer att vilja delta i den allmänna förskolans verksamhet. Efter maxtaxans införande i förskola, familjedaghem och fritidshem är det mindre troligt att föräldrars val av verksamheter för sina barn kommer att ske utifrån ekonomiska överväganden. För mig som utbildningsminister och för hela regeringen i övrigt är det självklart att en allmän förskola, i likhet med skolan, ska stå öppen för alla barn och vara avgiftsfri.
frs · GP12901 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:901 om maxtaxa och familjeekonomi har frågat mig vad jag avser att göra för de familjer som fått ökade barnomsorgskostnader till följd av maxtaxans genomförande. I frågan hänvisas till att det förekommer att kommuner tar ut avgifter i stället för som tidigare , och att kommuner som tidigare haft deltidsavgifter nu tar ut samma avgift oavsett barns vistelsetider. Kostnaden för maxtaxan är beräknad på riksnivå utifrån skillnaden mellan kommunernas samlade avgiftsintäkter före reformen och de avgifter kommunen kan ta ut i ett system med maxtaxa. I de flesta kommuner var en månad avgiftsfri för föräldrarna, såväl vid förskolorna som vid fritidshemmen , då beräkningsunderlaget för finansieringen av maxtaxan gjordes. Kompensationen till kommunsektorn är beräknad med hänsyn tagen till detta. Kommunerna är alltså ekonomiskt kompenserade för att även fortsättningsvis kunna erbjuda betalningsfria månader i samma utsträckning som . Kommuner som tillämpar maxtaxa kan inte ta ut en avgift över ett högsta angivet tak. Däremot är det möjligt att ta ut lägre avgifter, eller ingen avgift alls. Regeringen har i sammanhanget betonat att det givetvis även i fortsättningen finns en möjlighet för kommunen att inom maxtaxans ram bedriva en egen avgiftspolitik, t.ex. genom att införa en lägre avgift för barn med korta vistelsetider. De kommuner som efter maxtaxans införande har förändrat sin tidigare avgiftspolitik när det gäller betalningsfri månad är inte förhindrade att göra det. Det är ännu för tidigt att säga hur detta kommer att påverka kommunernas öppethållande under den betalningsfria månaden. Frågan kan uppmärksammas i Statens skolverks uppföljning av maxtaxan.
frs · GP12902 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:902 om föräldrars tid med förskolebarn har frågat mig vad jag avser att göra för att skapa bättre möjligheter för föräldrar att tillbringa med sina barn. Så sent som besvarade jag en interpellation från med samma innebörd. Eftersom inget tillkommit i frågan vill jag hänvisa till svaret som då gavs. utgångspunkt är att förskolan är skadlig för barnen. Därför har man i sagt nej inte bara till maxtaxan och kvalitetssäkringsmedlen, utan även till den allmänna förskolan och till att barn vars föräldrar blir arbetslösa eller föräldralediga ska få behålla sina platser i förskola eller familjedaghem, med hänvisning till att det ger fel signaler till föräldrarna. företräder enligt min mening en förlegad syn i såväl familjepolitiken som i utbildningspolitiken och har en moraliserande attityd gentemot förvärvsarbetande föräldrar. Regeringens ambition är att låta alla barn, oavsett familjesituation, få del av förskolan. Förskolan och hemmet ska komplettera varandra @ inte som gör, ställas mot varandra. Förskolan är basen i det livslånga lärandet och i första hand till för barnens utveckling och lärande. Den gör det också möjligt för föräldrar att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Det är väl känt genom flera undersökningar att föräldrar generellt sett är mycket nöjda med förskolan och familjedaghemmet som omsorgsformer för sina barn. Det är viktigt att frågan om barns vistelsetider i förskolan inte diskuteras på ett onyanserat sätt. Bilden är långtifrån entydig. Av de förvärvsarbetande mödrarna till barn i åldern 1@6 år har deltidsarbete, jämfört av fäderna. av mödrarna arbetar heltid. En del av deltidsarbetet, särskilt bland låginkomsttagare, är ofrivilligt. var den genomsnittliga vistelsetiden i förskolan . En tredjedel av förskolebarnen hade vistelsetider som var kortare än 20 eller längre än . Barns vistelsetider var längst i storstäder och förortskommuner och kortast i industri- och landsbygdskommuner. Statens skolverks uppföljning av maxtaxan kommer bl.a. att omfatta förändringar i barns vistelsetider. Låga och rättvisa avgifter inom förskola, familjedaghem och fritidshem innebär en förbättring av barns och föräldrars livsvillkor. Maxtaxan sänker avgifterna i barnomsorgen för de flesta barnfamiljer. Den ekonomiska standardhöjning, i kombination med dämpade marginaleffekter vid ökade inkomster, som maxtaxan leder till, kommer att förbättra barnfamiljernas möjligheter att lägga upp familjeliv och arbetsliv på ett sätt som passar familjens behov. Jag vill avsluta med att upprepa från mitt tidigare svar att det givetvis bör vara upp till barnfamiljerna själva att avgöra om maxtaxan ska leda till att man går upp eller ned i arbetstid. Jag kan inte ha synpunkter på hur föräldrarna väljer att göra, men jag kan se till att möjligheten att göra det valet finns.
frs · GP12903 · 2002-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:903 om nationellt centrum för vindkraftsinformation har frågat mig om jag är beredd att verka för att ett nationellt centrum för vindkraftsinformation inrättas på . Många av och högskolor har specialiserat sig på olika typer av frågor. Att nu högskolan på beslutat att inrätta ett centrum för vindkraftsinformation för att bl.a. samordna högskolans utveckling av forskning och utbildning tycker jag är positivt. Regeringen föreslår i propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (2001/02:143) ett antal åtgärder för vindkraften. Förutom ett ambitiöst mål för ökningen av den förnybara elproduktionen med föreslås ett planeringsmål för vindkraft och även en särskild satsning på teknikutveckling och marknadsintroduktion i samverkan med näringslivet. Regeringen har tidigare givit ett antal myndigheter i uppdrag att redovisa de övergripande förutsättningarna för en storskalig utbyggnad av vindkraft i havs- och fjällområden. beviljade till forskning om vindkraft under perioden 2002@2004. Inom ramen för det nya forskningsprogrammet anvisades medel för tillämpade forsknings- och utvecklingsprojekt som kan bedrivas på universitet och högskolor. Enligt min bedömning skapar de satsningar som görs förutsättningar för ökade insatser när det gäller såväl FoU som information och utbildning. Vad jag förstår har högskolan på goda förutsättningar att spela en viktig roll i detta sammanhang. Om inrättandet av ett nationellt centrum för vindkraftsinformation är aktuell är dock något som jag inte har möjlighet att ta ställning till .
frs · GP12904 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:904 om ålen har frågat hur jag avser att verka för att frågan om ålens sjukdomar undersöks och röner tillräcklig uppmärksamhet. I ett tidigare svar på samma fråga har jag redogjort för att frågan är komplicerad och beståndssituationen oroande, inte endast på grund av förekomsten av sjukdomar. Mängden glasål som når Europas kuster har minskat dramatiskt . I började nedgången . För Mellan- och del inträffade den största nedgången . Den nuvarande invandringen till svenska är mellan och av nivån . Rekryteringsminskningen är alltså väl dokumenterad och utgör det helt dominerande hotet för ålfisket i , både . Eftersom invandringen av glasål har legat på en extremt låg nivå kommer detta att dimensionera fisket under åtminstone det närmaste decenniet. har arbetat med utsättning av glasål som det huvudsakliga verktyget för att stödja fisket och för att stärka återvandringen av vuxen ål till lek, vilket är den viktigaste åtgärd som står till buds för att långsiktigt värna om beståndet. Nya undersökningar har emellertid ifrågasatt utsättning av genetiska skäl, varför undersökningar av eventuella geografiska skillnader mellan olika ålpopulationer har prioriterats i arbete. I ljuset av rekryteringsnedgången är sjukdomssituationen naturligtvis viktig, men inte av avgörande betydelse. De nu aktuella sjukdomsutbrotten är dels av brackvattensrödsjuka, som har en relativt låg dödlighet, dels av vårsjuka, en sjukdom som observerats i varierande omfattning och i olika områden. Liksom för andra sjukdomar i vilda fiskbestånd finns ingen känd metod att bekämpa epidemier i naturen. Sjukdomens omfattning kan endast dokumenteras och följas, vilket görs av . Sammanfattningsvis kan man således konstatera att våra myndigheter fortsatt arbetar med frågan och att vi fortfarande väntar på, men också försöker påskynda, de åtgärder som EU förväntas presentera.
frs · GP12905 · 2002-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:905 om träförädling och träindustrins utveckling i har frågat mig vilka insatser jag avser att göra för att få fart på träbyggandet och träförädlingen i . Precis som konstaterar i sin fråga ger en ökad träförädling och en ökad träanvändning positiva effekter på såväl sysselsättning som miljö. Regeringen har också gjort betydande satsningar på detta område. Senast genom att arbetet med det nationella träklustret framhålls som ett prioriterat insatsområde i den regionalpolitiska satsningen på innovationssystem och kluster. ska redovisa ett förslag till ett sådant program. Även när det gäller satsningar på träbyggandet har det skett stora statliga satsningar , bl.a. trä- och byggprogram. Branschen har fört fram önskemål om att staten via ett s.k. träprogram, skulle underlätta utvecklingen av nya produkter och byggsystem i trä. Sådana program har genomförts i t.ex. och , där programmen även innehållit politiska målsättningar om att höja träanvändningen. Satsningarna motiveras bl.a. av träets miljömässiga fördelar. Frågan om hur vi på bästa sätt ska främja träförädling och träanvändning i bereds inom . Jag är därför inte beredd att här och redogöra för vilka åtgärder som kan komma i fråga.
frs · GP12907 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:907 om finansiering av moms har frågat vad han avser att vidta för åtgärder för att lösa momsproblematiken inom insatsområde 4 för Mål 3-programmet. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Insatsområde 4 Lokal utveckling inom mål 3 syftar till att stödja lokala sysselsättningsprojekt som genomförs av lokala aktörer inom den sociala ekonomin, såsom föreningar och kooperativ m.m. På så sätt, och i linje med den europeiska sysselsättningsstrategin, ska möjligheterna att skapa sysselsättning på lokal nivå tas till vara. Enligt finansplanen i det av fastställda programdokumentet för mål 3 uppgår EU-bidraget för insatsområde . Vad som fram till inte varit känt är emellertid att kommissionens regler för stödberättigande utgifter inom strukturfonderna innebär att EU-bidraget inte får täcka momskostnader i de fall där projektens alla övriga kostnader täcks av EU. Låt mig säga att det är mycket olyckligt att denna situation uppstått, att besluten om stöd inom insatsområde 4 fattats under den i praktiken felaktiga förutsättningen att projekten ska få full kostnadstäckning. Jag är mot denna bakgrund mycket angelägen om att frågan får en tillfredsställande lösning. Den bereds inom .
frs · GP12908 · 2002-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:908 om personnummer för utländska medborgare har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att utländska medborgare @ som inte är folkbokförda i @ på egen begäran ska kunna få ett person- eller samordningsnummer så att de, de vistas här, kan fungera i de sammanhang där det krävs ett personnummer. Som anför i sin fråga är det bara personer som folkbokförs här i landet som får ett personnummer. En person som inte är eller har varit folkbokförd här i kan i vissa situationer, efter begäran från en myndighet, tilldelas ett samordningsnummer. Skattemyndigheterna, polisen, försäkringskassorna och kan nämnas som exempel på myndigheter som kan begära tilldelning av samordningsnummer när det behövs för registrering av en person. Bestämmelserna om samordningsnummer infördes . kunde personer som inte var folkbokförda här i i vissa fall ändå tilldelas ett personnummer. Vid införandet av samordningsnummer anförde regeringen att personnummer borde användas för att folkbokföringen på ett korrekt och riktigt sätt ska kunna tillhandahålla basuppgifter för befolkningen i landet. En personnummertilldelning måste vara grundad på en identitetskontroll som uppfyller högt ställda krav på säkerhet. Personnummer reserverades därför för personer som är folkbokförda här. För att undvika risken för personförväxlingar och för att uppfylla kravet på säker kommunikation mellan myndigheter ansåg regeringen att det krävs någon form av enhetlig beteckning även för personer som inte är folkbokförda här. För dessa personer infördes därför en möjlighet att i vissa särskilda fall tilldelas ett annat nummer @ samordningsnummer. I de fall en person som inte är eller har varit folkbokförd här, och därför inte har något personnummer, önskar erhålla t.ex. körkortstillstånd eller F-skattsedel kan respektive skattemyndigheten ansöka om tilldelning av samordningsnummer. Det bör alltså i sig inte vara ett hinder mot att fungera i att man inte har ett personnummer. Min uppfattning är alltjämt att det höga krav på identitetskontroll som ska ställas vid tilldelning av personnummer medför att dessa nummer ska reserveras för personer som är folkbokförda här i . Det är viktigt för att tilltron till personnumret som ett identifikationsnummer ska kunna upprätthållas. Ordningen med tilldelning av samordningsnummer fyller enligt min bedömning det övriga behov av identifikationsnummer som finns för personer som vistas i utan att vara folkbokförda här. Jag avser därför inte att nu ta initiativ till att ändra dessa bestämmelser.
frs · GP12910 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:910 om ökad försäljning på Systembolaget har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av uppgifterna om en kraftigt ökad alkoholförsäljning. För att motverka negativa effekter för folkhälsan till följd av bl.a. ökade införselkvoter beslutade om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). I handlingsplanen redovisas ett antal områden där insatser behöver genomföras och förstärkas fram . Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsar alkoholskadorna. Huvudinriktningen för alkoholpolitiken enligt handlingsplanen ska vara att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Förstärkta åtgärder behövs dessutom i form av särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård- och behandlingsinsatser, opinionsbildning och information, begränsning av tillgången på och marknadsföringen av alkoholdrycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkoholforskning. Förstärkta åtgärder behövs också för att utveckla samarbetet på europeisk och internationell nivå. För genomförandet av handlingsplanen disponeras . En särskild kommitté har tillsatts med uppgift att samordna insatserna på nationell nivå och att i samspel med kommunerna och landstingen stimulera insatserna på regional och lokal nivå.
frs · GP12911 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:911 om gravida kvinnor har frågat socialministern vilka åtgärder han avser att vidta för att sjukskrivning och godkännande av denna, för gravida kvinnor, ska vila på rättstrygga grunder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens mål för socialförsäkringens administration är att garantera effektivitet, rättsäkerhet och kompetens vid ärendehandläggningen. Ett oavvisligt krav är att socialförsäkringarna ska tillämpas likformigt och rättvist över hela landet. har i uppdrag att verka för att socialförsäkringen tillämpas likformigt och rättvist genom tillsyn över de allmänna försäkringskassorna samt genom normering. De skillnader i tillämpningen av föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen mellan försäkringskassor som lyfts fram i debatten tydliggör de problem som regeringen pekat på i bl.a. budgetpropositionen. Regeringens ambition är att förbättra administrationen av socialförsäkringen så att den kan ge människor ett korrekt och snabbt stöd. Regeringen anser att ledning, kontroll och styrning inom måste stärkas. Här har försäkringskassornas styrelser en viktig roll. Avslutningsvis vill jag informera om att planerar en uppföljning av gravida kvinnors sjukskrivningsmönster.
frs · GP12912 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:912 om lagstiftningen i och fråga 2001/02:919 om , Tungar-Tudu har följt upp sin fråga till mig om jag för den nigerianska regeringen avsåg påtala att den nigerianska lagstiftningen strider mot FN:s konventioner om mänskliga rättigheter. En liknande fråga har ställts av och jag vill besvara båda frågorna . Bakgrunden till frågan är att en kvinna, , dömts till döden genom stening för äktenskapsbrott. I mitt svar redogjorde jag för regeringens hållning och agerande i frågan. Husaini överklagade domen i högre instans i den delstat där hon bor. Denna domstol friade Husaini . Jag välkomnar detta beslut. Frågan är av principiell betydelse. Jag vill därför kort redogöra för vad som gjorts före domstolsbeslutet. Jag tog upp frågan om dödsstraff direkt med utrikesminister vid mitt senaste möte här i . Jag avser fortsätta dialogen i denna fråga med . EU uppvaktade i dödsstraffsfrågan dels , dels . EU underströk vikten av att efterlever de för mänskliga rättigheter som landet ställt sig bakom. EU framförde vid toppmötet i sin djupa oro över att Husaini riskerade att stenas till döds. EU uppmanade de nigerianska myndigheterna att fullt ut respektera de mänskliga rättigheterna och den mänskliga värdigheten, särskilt när det gäller kvinnor. Jag välkomnar att justitieminister uttalat att tillämpningen av grymma kroppsstraff i vissa delstater är diskriminerande och därmed står i strid med landets författning. Jag hoppas att detta blir vägledande för framtiden.