ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111316 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1316 av () till näringsminister om personal inom hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården behöver personal. finns åtskilliga personer som utbildar sig inom hälso- och sjukvården, exempelvis till undersköterska, och som inte får arbete. Orsaken beror troligen på olika vägar att hantera personalpolitiken inom kommuner och landsting. Många kvinnor inom äldreomsorgen vittnar om att det enda kommunen erbjuder är timanställningar, men aldrig i så stor omfattning eller längd att personerna omfattas av den existerande arbetsmarknadslagstiftningen. Timanställningen omöjliggör långsiktig planering för arbetstiden. Även ekonomin påverkas eftersom möjligheten att erhålla banklån, egen bostad och liknande omöjliggörs. Den beskrivna situationen gör att många av de personer som gärna vill arbeta inom hälso- och sjukvården eller äldreomsorgen, trots utbildning, väljer en annan yrkesbana och problemen med att rekrytera medarbetare kvarstår. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att underlätta anställningar inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen?
fr · GP111317 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1317 av () till näringsminister om Beslut har tagits för att en ny Svinesundsbro ska byggas med planerad invigning 2002, efter unionsupplösningen. Dagens bro blev klar och under har det funnits en naturlig rörelse mellan de båda länderna och mellan människor i framför allt och , och . bildades en gränskommitté med mål att stärka och tydliggöra en svensk-norsk region utan gränshinder för människors vardagliga göranden, såsom arbete och fritid liksom skatter och avgifter. meddelas att de båda regeringarna är överens om att broavgifter ska betalas av både den tunga trafiken och av persontrafiken. Detta gäller tydligen också för den nuvarande . har arbete pågått i syfte att skapa en svensk-norsk region där gränsen inte märks för dem som t.ex. arbetar i och bor i . Ett nationellt beslut om broavgift, utan lokal förståelse eller förankring, ger signaler om att detta arbete inte är intressant eller har betydelse för samhällsutvecklingen. Min fråga till näringsministern blir då: Vilka åtgärder kommer näringsministern att vidta för att förhindra att människors vardagliga personresande över försvåras på det sätt som den nu föreslagna broavgiften för persontrafik skulle innebära?
fr · GP111318 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1318 av () till näringsminister om hotell- och restaurangnäringen Restaurangnäringen är viktig för . Företagen i branschen är ofta små; över 15000 hotell, restauranger och kaféer ger tillsammans arbete åt ca 118000 personer. Detta motsvarar ungefär vart fyrtionde svenskt arbetstillfälle. I nästan alla andra jämförbara länder går människor mer på restaurang än i . Turismen till har ökat men skulle kunna vara ännu högre. svarar den utländska turismen för 0,av BNP. Genomsnittet för EU är fyra gånger högre. Om vi som bor i gick på restaurang lika mycket som genomsnittet i EU och om utländska turister ökade till halva EU-genomsnittet skulle detta ge 100000 nya arbetstillfällen. Orsaken till att andelen restaurangbesök är lägre i än i övriga EU-länder kan ha flera förklaringar. Det finns kulturella skillnader men framför allt höga kostnader. Restaurangmomsen är , jämfört om samma mat köps i mataffären. En annan kostnadsfaktor är arbetsgivaravgifterna, eftersom restaurangnäringen är personalintensiv. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att svensk hotell- och restaurangnäring ska utvecklas till samma nivå av BNP som i andra jämförbara EU-länder?
fr · GP111319 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1319 av () till justitieminister om hedersmord är det konstaterat att hedersrelaterade brott begås i . Rättsväsendet har agerat i några uppmärksammade fall. Regeringen har anordnat kunskapsseminarier och tillsatt en expertgrupp för att ge förslag på åtgärder och arbetsmetoder som kan skydda flickorna. Detta och annat som görs är välkommet. Vi ska arbeta förebyggande. Men får inte ge signalen att vi inte bryr oss om misstankar om att hedersmord har begåtts utan att polisen eller andra myndigheter vidtagit erforderliga åtgärder. Finns det väl grundad misstanke om en t.ex. överrepresentation av försvunna flickor eller förhöjd självmordsstatistik så kan det indikera ett mörkertal av hedersmord. Vi kan inte gå vidare utan att först få klarlagt om bristande kunskap i vårt samhälle har lett till att hedersmord inte föranlett åtgärder från rättsväsendet. Regeringen bör ta initiativ till att en utredning får i uppdrag att utreda förekomsten av hedersmord i förfluten tid. Blotta misstanken om ett mörkertal bör föranleda nya åtgärder. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att utreda om det förekommit hedersmord i förfluten tid som inte lett till rättsliga åtgärder?
fr · GP111320 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1320 av () till justitieminister om hedersmord Det har länge framförts misstankar om att s.k. hedersmord har arrangerats som självmord. finns det ett dödsfall som lyft fram denna misstanke till offentligheten. Polisen har inte utarbetat metoder och i tillräcklig omfattning använt den kunskap om hedersmord som finns . Utifrån den oro som finns vill jag understryka vikten av att polisen vid dödsfallsutredningar inkluderar möjligheten att ett grovt brott, hedersmord, kan föreligga. Polisen måste arbeta med andra metoder. När en hel släkt beslutat att en kvinna ska dö så blir också möjligheterna att i samtal och förhör med närstående nå fram till fakta svårare än när det finns en ensam gärningsman. Misstänksamheten mot myndigheter finns redan innan och nätverken utåt är begränsade. Polisens behov av ökad kunskap om hur man bedriver utredningar som rör anmälda självmord, som kan misstänkas vara fingerade hedersmord, måste möjligt tillgodoses. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder så att polisens dödsfallsutredningar ska förbättras i detta avseende?
fr · GP111321 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1321 av () till justitieminister om pisksnärtskador frågade jag finansministern huruvida initiativ kommer att tas till en översyn av överprövningen av försäkringsbolagens utlåtanden i ärenden om pisksnärtskador. Bakgrunden till frågan är att många av de pisksnärtskadade känner sig dåligt behandlade av försäkringsbolagen. Ett problem förutom beträffande handläggningstiderna och den medicinska bedömningen kan vara juristerna i styrelses koppling till allmän domstol. I nämnden ingår tio jurister varav åtta har anställning i allmän domstol. Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet mot den redovisade bakgrunden att vidta åtgärder för att sammansättningen av ses över?
fr · GP111322 · 2002-06-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1322 av () till justitieminister om ersättning till vigselförrättare I svaret på min fråga 2001/02:1268 om när justitieministern avser att framlägga förslag till förändrade regler för ersättningen till vigselförrättare, väljer justitieministern att än en gång undvika att svara. I utskottsbetänkandet över min motion i ärendet står det att utskottet "förutsätter att det pågående arbetet kommer att leda till ersättningen @@@ kommer att höjas". Jag vill upprepa min fråga, då jag önskar ett klart och tydligt besked. När avser justitieministern att förelägga detta förslag för , i enlighet med utskottets ställningstagande?
fr · GP111323 · 2002-06-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:1323 av () till finansminister om Det är angeläget att lösa problematiken kring de s.k. gränsgångarna över . På motsvarande sätt som har avtal med och borde det gå att teckna avtal med innebärande att man betalar skatt där man bor. och angränsande kommuner går miste om skatteintäkter från de danskar som valt att bosätta sig på den svenska sidan men som arbetar i . har kommunerna kostnader för skola, barnomsorg och annan service inom kommuner och landsting. Enligt uppgifter tillkommer ytterligare komplikationer i skattehänseende på grund av den begränsningsregel i fastighetsskatten som införde . Vid beräkning av fastighetsskatten ska hushållets beskattningsbara inkomster utgöra grund. Betalar man all inkomstskatt i då arbetet sker där finns ingen beskattningsbar inkomst i . Följden blir en kraftig reducering av fastighetsskatten. Detta är en orimlig konsekvens av att funktionella dubbelbeskattningsregler mellan och ännu inte existerar. Det skapar orättvisor för de boende i som arbetar i samma land gentemot de som arbetar i . Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att säkerställa ett förhandlingsresultat och ett avtal vilket innebär att man betalar skatt i det land man bor i?
fr · GP111324 · 2002-06-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:1324 av () till justitieminister om säkerheten på landets anstalter Grovt våld och bränder är vanligt på landets fängelser. rapporterades mer än en allvarlig incident . "Särskilt hårt klimat är det på våra säkerhetsklassade anstalter i , och där våra mest kriminellt belastade sitter." Det säger planeringschef , som varnade för ökat missnöje i takt med ökad trängsel på anstalterna. Situationen har inte förbättrats . Trots direktiv om regelbundna säkerhetsövningar är det vanligt att anstalterna prioriterar bort dessa, något som intygas av säkerhetsansvarige . "Vi har ännu inte kommit på det sättet som vi önskar. Främst är det tidsbrist och personalbrist som ställer hinder i vägen", säger han. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka säkerheten vid landets anstalter?
fr · GP111325 · 2002-06-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:1325 av () till justitieminister om drogrelaterade dödsfall Enligt uppgifter i SVT:s Rapport har antalet personer som dör av narkotika trefaldigats . Statistiken visar också att dödsfallen ökar bland ungdomar. dog ca 50 personer av narkotika. Denna siffra har ökat markant och dog 321 människor. Andelen som brukar tunga droger, t.ex. heroin, har också ökat. Detta visar att utvecklingen går åt helt fel håll och att det krävs kraftfulla insatser för att vända dagens negativa utveckling. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för åtgärder för att den oroväckande utvecklingen ska kunna brytas?
fr · GP111326 · 2002-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1326 om lex de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att anmälningsplikten även ingår i LSS. Bestämmelsen i socialtjänstlagen om skyldighet för personal att till huvudman anmäla allvarliga missförhållanden inom omsorger om äldre eller funktionshindrade (lex ) infördes . har konstaterat att kunskapen om lex och dess tillämpning successivt har ökat och är kännedomen om bestämmelsen god även utanför vården och omsorgen om äldre och funktionshindrade personer. Bidragande härtill har varit bl.a. allmänna råd angående tillämpningen av bestämmelsen, gällande fr.o.m. . Som de påpekar finns det emellertid personer inom vård och omsorg som inte har det rättsliga skydd mot missförhållanden som följer av lex . Det gäller personer som har insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) eftersom någon motsvarighet till lex inte finns i denna lagstiftning. Denna diskrepans mellan de båda lagstiftningarna och dess konsekvenser har belysts i skrivelser från såväl som . Jag anser att behovet av skydd mot missförhållanden av olika slag är lika starkt för alla som är beviljade insatser inom äldre- och handikappomsorgen, oavsett vilken lagstiftning som ligger till grund för beslutade hjälpinsatser. Frågan om införande av en anmälningsplikt i LSS motsvarande lex i socialtjänstlagen bereds inom .
fr · GP111327 · 2002-06-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:1327 av () till justitieminister om polisens resurser i "för polisen"! Rubriken fanns i en tidning i . går ut och säger att vi har mindre antal poliser jämfört . Detta sker medan statsrådet gång på gång i kammare betonar att det inte finns några problem och att det "aldrig funnits så många poliser som " och att antalet polishögskolor är si och så många. För polisen i gäller följande: Ekonomisk kris råder. Årets budgetunderskott kommer att stanna på ca . väntas detta underskott ha vuxit till . Detta i ett läge då går ut och säger att polisen i ska spara ! De förslag vi moderater har lagt i @ med mera resurser till polisen och rättsväsendet @ har viftats bort av regeringen med att allt är bra. Situationen för polisen i är ett exempel på att läget definitivt inte är bra. Avser statsrådet att vidta åtgärder med anledning av den ekonomiska krisen inom polisen, i exempelvis ?
fr · GP111328 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1328 om alkolås har frågat mig om jag är beredd att lagstifta om alkolås i alla svenska bilar. Låt mig först framhålla att jag anser att arbetet med att minska rattonykterheten och därmed öka trafiksäkerheten är utomordentligt viktig. arbetar med påverkansinsatser med specifik inriktning mot trafiknykterhet gentemot rattfyllerister, gymnasieskolor, kommuner, rättsväsende, polis och kriminalvård. Jag vill i detta sammanhang särskilt peka på polisens verksamhet för att stävja trafikonykterheten. I en nationell strategi för polisens trafikövervakning som presenterades betonas att ett utbrett och frekvent utförande av alkoholutandningsprov bedöms ha en hög brottsförebyggande effekt. Varje polisiärt påkallat möte med en förare av motordrivet fordon bör i princip inbegripa ett alkoholutandningsprov. Jag förutsätter att denna strategi kommer att bidra till färre rattonyktra förare. arbete med kvalitetssäkring av transporter innebär ett nytt sätt att tydliggöra ansvaret för säkerheten i vägtransportsystemet. En av grundförutsättningarna för att en transport ska anses vara kvalitetssäkrad är att föraren är drogfri. Detta innebär att allt arbete med kvalitetssäkring av transporter också omfattar trafiknykterhet. I detta sammanhang ingår försöken med alkolås som ett viktigt element för att säkra att föraren är nykter. har personer folkbokförda i , och som gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott möjlighet att få villkorlig körkortsåterkallelse som innebär rätt att inom köra viss personbil som utrustats med alkolås. Personen ska förbinda sig att genomgå läkarundersökning m.m. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse och alkolås pågår fortfarande och någon slutlig utvärdering av projektet föreligger inte. har i promemoria (Ds 2002:17) föreslagit bl.a. att försöksverksamheten ska omfatta hela landet och att denna försöksverksamhet ska pågå , dvs. till utgången av . I promemorian finns också förslag om att den som har villkorlig körkortsåterkallelse även ska få köra ett fordon i yrkesmässig trafik, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda för detta. har inte möjlighet att ställa nationella krav på alkolås enbart för fordon på svenska marknaden. För att kunna göra det krävs det lagstiftning på gemenskapsnivå. driver frågan om alkolås inom EU.
fr · GP111329 · 2002-06-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1329 av () till näringsminister om motorväg mellan och Standarden på vägen mellan och är helt oacceptabel. Den har elva sträckor med en sammanlagd längd där farten är begränsad . Trafikanterna tvingas till ständiga fartändringar, vilket är negativt för miljö och trafiksäkerhet. fanns det långt gångna planer på en ny E4 mellan och Mehedeby. har otaliga utredningar gjorts, liksom politiska utfästelser om byggstart, men inga har infriats. E4 genom norra är en mycket olycksdrabbad sträcka. har fyra människor omkommit på sträckan. Mot bakgrund av detta är min fråga till näringsminstern: När är hela sträckan Mehedby@Uppsala färdigbyggd med motorvägsstandad?
fr · GP111330 · 2002-06-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1330 av () till jordbruksminister om regler för småföretag hade kaniner, höns, getter, grisar och ankor på sin gård i . Det blev till ett hinder i stället för en värdefull tillgång i den turistverksamhet som familjen driver. Gården riskerades att klassas som djurpark. Uppmaningen till henne att komma undan detta var att flytta kaninburarna in i skogen samt gömma djuren så att turisterna som besöker kaféet och hantverksboden som ingår i turistsatsningen inte ser dem. Jordbruksministern har säkert förmågan att föreställa sig hur resultatet kan bli när människor kommer till gården och ser kaninburar i skogen: nyfikenheten gör att de naturligtvis söker upp djuren. Hönsen som är s.k. sprätthöns går inte att stänga inne utan de promenerar fram på gården oavsett var de har sitt natthärbärge. Att få sin gård klassad som djurpark är besvärligt. Det sätter många käppar i hjulet hos småföretagare som livnär sig på en blandad verksamhet på landsbygden, en verksamhet som är till nytta och glädje för många. Inte minst hålls landskapet öppet och arbetstillfällen skapas där de så väl behövs. Djurparksstämpeln på den gård som jag ger exempel på i denna fråga blev droppen som fick familjen att sluta upp med att ha smådjur; detta efter att det kostat både tid och pengar att reda ut begreppen med olika myndigheter. På vilket sätt avser jordbruksministern, som har ansvar för jordbrukssektorn och därmed dessa småföretag, att förändra regler och bestämmelser så att landsbygdens viktiga turistverksamhet kan utvecklas?
fr · GP111331 · 2002-06-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1331 av () till försvarsminister om humanitära insatser har omfattande erfarenhet av stora internationella uppdrag, såsom räddningsåtgärder vid jordbävning och andra katastrofer där människor utsätts för direkt fara. Den kompetens som finns i för humanitära insatser kan dock användas ännu bättre genom ökad samordning mellan Försvarsmakten och olika myndigheter. På detta sätt skulle två unika koncept kunna byggas upp i . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka samverkan mellan Försvarsmakten och olika myndigheter för att förbättra de internationella humanitära insatserna?
fr · GP111332 · 2002-06-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1332 av () till försvarsminister om helikopterverksamheten i helikopterskvadron i ingår i Försvarsmaktens helikopterflottilj. Skvadronen har sin huvudbas i och andra baser från i norr till i söder. Verksamheten vid skvadronen inriktas främst mot att verka i subarktisk miljö och ställer mycket speciella krav på såväl personal som material. Utbildningen vid skvadronen integreras med Försvarsmaktens övriga förband i och med övriga förband i norra . Skvadronen har genom lokaliseringen till obegränsad tillgång till luftrum. I finns också den rätta infrastrukturen, bl.a. ett nytt landningssystem som tagits i bruk . Det finns även hangarer för att kunna utöka verksamheten utan nya investeringar. Högkvarteret har vid olika tillfällen sett över frågan om var helikoptrarna ska baseras. har chefen för helikopterflottiljen samt en arbetsgrupp inom Högkvarteret lämnat förslag för den framtida lokaliseringen. Enligt uppgift ska ÖB fatta beslut i frågan . är en lämplig ort för en helikopterskvadron och möjligheterna att utöka verksamheten är mycket goda. har beslutat att helikopterverksamhet ska finnas i bl.a. och jag förväntar mig att detta beslut gäller fortsättningsvis. Jag vill fråga försvarsministern om han avser att vidta åtgärder för att beslut om helikopterverksamheten inte frångås.
fr · GP111333 · 2002-06-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1333 av () till socialminister om homo- och bisexuellas psykiska hälsa Vi har i en nyligen genomförd undersökning inom psykologiska institutionen vid kunnat ta del av unga homo- och bisexuellas psykiska hälsa. Det har visat sig att så många som var tredje ung lesbisk och var fjärde ung bög har funderat på eller försökt ta sitt eget liv. Jag anser att det är ett tecken på att trots det allt öppnare samhälle vi har så är det långt ifrån tillräckligt för att möta unga homo- och bisexuellas behov. Undersökningen visar tydligt att många känner sig utsatta och ensamma, och att attityden fortfarande tycks vara att detta inte är något att prata öppet om. Till saken hör även, anser jag, att många uppfattar psykologer och terapeuter som utbildade i en skola som anser homosexualitet vara en avvikelse. Vi kan ju konstatera att homosexualitet fortfarande har ett kapitel i en av våra mest använda läroböcker i psykiatrisk sjukdomslära. Min fråga till socialministern är därför: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att minska den psykiska ohälsan hos unga homo- och bisexuella?
fr · GP111334 · 2002-06-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1334 av () till statsrådet om pensionsutbetalningar vid långhelger Av förordning (SFS 1980:624) om sättet och tiden för utbetalning av pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring m.m. framgår hur utbetalning av pensioner sker. I samband med långhelger kan utbetalningen av pensionen ske . Detta kan innebära att enskilda pensionärer, företrädesvis dem med liten pension, inte får pengarna att räcka till. Påsk och är de långhelger som, beroende på tidpunkt när de infaller, kan medföra att utbetalning av pensionen sker . Det är således inte särskilt ofta som problemen uppstår. Men när senareläggningen av pensionsutbetalningen väl inträffar är det en onödig belastning på den egna ekonomin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser ministern att vidta åtgärder så att senareläggning av utbetalning av pensioner inte inträffar vid långhelger?
fr · GP111335 · 2002-06-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1335 av () till justitieminister om förhörsmetoder Frågetecken har från flera olika håll väckts om polisens förhörsmetoder @ både vad avser tillvägagångssätt och kvaliteten på de av polisen sammanfattade förhören. Det har bl.a. framgått att det inte alltid framgår i vilket skick en person har som förhörs. Exempel har givits om att personer hörts trots att de är påverkade av lugnande mediciner, eller av alkohol och narkotika, utan att det framgått av förhörsprotokollen. Vidare har det förekommit uppgifter om otillbörliga påtryckningar gentemot den misstänkte. Detta är ytterst allvarligt med tanke på vilket beroendeförhållande en person som t.ex. är häktad naturligen befinner sig i. Förhörsprotokollen spelar inte sällan en väsentlig roll vid en eventuell senare rättegång. Det gäller särskilt om det som så ofta går mellan utredning och rättegång. Förslag finns om att t.ex. videofilma förhör för att säkerställa en korrekt återgivning om det skulle uppkomma oenighet om vad som sagts vid ett polisförhör. Tveksamheter kring polisens arbetsmetoder är ytterst allvarligt. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att se över hur polisens förhörsmetoder fungerar i praktiken vad gäller både tillvägagångssätt och formaliteter?
fr · GP111336 · 2002-06-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1336 av () till jordbruksminister om tävlingsveterinärer fattade beslut om att ge regeringen tillkänna att djurskyddslagen bör ändras så att får rätt att även låta veterinärer som inte är anställda vid , vara tävlingsveterinärer. har efter detta, på uppdrag av regeringen, utrett om tillsättandet av tävlingsveterinärer går att förenkla utan att djurskyddslagen ändras, men kommit fram till att detta inte är möjligt. menar således att en eventuell ändring i anställningsförfarandet inte kan komma till stånd innan djurskyddslagen ändras. De konstaterar också att inget sådant förslag fanns med i propositionen 2001/02:93 Ändringar i djurskyddslagen m.m. som behandlade. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: När avser ministern att lägga fram ett förslag till ändring i djurskyddslagen så att , i enlighet med beslut, kan låta veterinärer som inte är anställda vid vara tävlingsveterinärer?