ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11592 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:592 av () till näringsminister om infrastrukturen i Infrastrukturen i är i många avseenden inte tillfredsställande. Det gäller i synnerhet trafiklösningarna genom och norrut. I infrastrukturpropositionen finns pengar avsatta för att lösa E4-problematiken. Även järnvägen får pengar, dock inte tillräckligt. beräknas vara färdigställd. Då kommer den mycket märkliga situationen att uppstå, att söder om samt norr om , så har vi X2000-standard, men däremellan kommer banans standard att vara undermålig och inte lämpad för snabbtåg. Som exempel kan nämnas att det tar med X2000 mellan och . Med snabbtågsstandard skulle det gå . informerade om att man skulle utreda samhällsnyttan av en järnvägsutbyggnad i området. Det är ju bra. Men mindre bra är att man i nästa mening säger att "en ny järnväg mellan och skulle kunna stå klar , inte tidigare." Hela riskerar att förfelas om inte järnvägen genom centrala och norrut mot upprustas/nybyggs så att vi får snabbtågsstandard hela vägen. Ämnar näringsministern verka för att resurser tillskjuts så att hela bansträckningen färdigställs ?
fr · GP11593 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:593 av () till näringsminister om bredbandsutbyggnaden När IT-propositionen lades , sade näringsministern att nästan alla hushåll i skulle kunna ta del av den tekniken . Detta löfte ser ut att inte bli något annat än just ett löfte. Utbyggnaden består av två delar, dels ett stomnät som fick i uppdrag att bygga ut, dels ett stadsnät inom varje kommun. En särskild utredare säger nu att ca 70 kommuner kommer att bli utan stomnätsanslutning om inte staten eller annan aktör går in med ett ekonomiskt stöd. När det gäller stadsnätet, så har regeringen ändrat bidragsreglerna för det statliga stödet, kommuner som är berättigade till statsbidrag behöver numera stå för av den totala investeringskostnaden. Tyvärr, så är det ingen annan som går in och täcker den del av kostnaden som kommunerna skulle stå för enligt det gamla regelsystemet. Marknaden går inte in med det kapital som behövs om det inte anses vara en lönsam investering. Tyvärr så drabbar det kommuner i landsbygd och glesbygd, regioner där marknaden finner underlaget för konsumtionen av bredbandstjänster alltför liten. Det drabbar småföretagens konkurrensvillkor, studerandes möjligheter till distansutbildning och medborgarnas rätt till ett likvärdigt utbud av IT-teknik. Beviljade stöd från länsstyrelser och EU kan inte nyttjas på det sätt som var tänkt, när fattiga kommuner inte har råd att skjuta till mer pengar på egen hand. Jag vill fråga näringsministern : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att infria löftet när det gäller bredbandsutbyggnaden?
fr · GP11594 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:594 av () till statsrådet om adoptionslagstiftningen Nya uppgifter om internationellt adopterades utsatthet och överrepresentation i bl.a. självmord bekräftar den allvarliga bilden från tidigare undersökningar. Adoptivbarn är starkt @ mer än dubbelt @ överrepresenterade som patienter inom barn- och ungdomspsykiatrin. Adoptivbarn är också överrepresenterade på §12-hemmen. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att göra följande: 1Följa upp och undersöka hur det gått för de adoptivbarn som kommit till , samt initiera mer forskning om adoptivbarns utveckling och behov. Det finns betydande kunskapsbrister i båda dessa avseenden . 2Se över hela adoptionslagstiftningen, som innehåller en rad konstigheter: En adoptivförälder kan fortfarande tillåtas gifta sig med den person han eller hon adopterat. Personer har inte generell rätt att adoptera. När det gäller ensamståendes adoptioner är den enda motivtext som finns något enstaka stycke i förarbetena till adoptionslag, då internationella adoptioner överhuvud taget inte var aktuella. Dessa de mest grundläggande adoptionsfrågorna ingår underligt nog inte i den av regeringen tillsatta ensamutredningen av internationella adoptioner. Är statsrådet beredd att tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda dessa grundläggande adoptionsfrågor?
fr · GP11595 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:595 av () till statsrådet om vårdbidrag Vårdbidraget, likt många andra ersättningar, klassas som inkomst av tjänst. Detta gör att situationen för familjer med handikappat barn som är beroende av socialbidrag försvåras ytterligare. Vårdbidraget är ju till för att täcka de extra kostnader funktionshindret medför och i viss mån också de minskade inkomstmöjligheter som följer med att man får ett barn med funktionshinder. När vårdbidraget räknas som inkomst, innebär det att socialbidraget minskas. En redan utsatt situation försvåras genom att bidraget räknas in i familjens totala inkomster. Detta påverkar självklart barnet när stödet till vård också ska ingå i hela familjens försörjning. Reglerna borde därför förändras så att vårdbidraget kan användas för att täcka de kostnader som funktionshindret medför barnet och inte räknas in i en socialbidragsberoende familjs totala ekonomi. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon tänker vidta för att vårdbidraget för familjer som lever på socialbidrag kan användas till just det handikappade barnets behov.
fr · GP11596 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:596 av () till statsrådet om bostadsbolag Från gäller nya redovisningsregler som innebär att de kommunala allmännyttiga bostadsbolagen måste redovisa marknadsvärdet på sina fastigheter. Det kommer att innebära så stora nedskrivningar att många bolag tvingas gå i konkurs om inte särskilda regler utformas för allmännyttan i avfolkningskommuner. För som exempel. Det kommunala fastighetsbolaget har 1900 lägenheter med ett bokfört värde av 627 miljoner. De långfristiga lånen uppgår till 590 miljoner. Antalet tomma lägenheter är 170 och soliditeten 4,. Kommunen står i borgen för huvuddelen av de långfristiga lånen. En övergång till redovisning av marknadsvärdet innebär en nedskrivning på ca 100@150 miljoner beroende på vilket avkastningskrav som tillämpas. Ska kommunen gå in med en allmän borgen utöver de borgensåtagande som är tagna tidigare? Vad är en sån borgen värd när kommunen själv är kraftigt skuldsatt och med vikande befolkningssiffror. Många inlandskommuner är i betydligt sämre läge än . Jag efterlyser regionalpolitik och vart tog devisen "Hela skall leva" vägen? Min fråga till statrådet : Vad avser statsrådet göra åt problemen med de nya redovisningsreglerna för de allmännyttiga bostadsbolagen?
fr · GP11597 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:597 av () till statsrådet om snickeriföretag Priserna på byggmaterial fortsatte att stiga , trots att efterfrågan minskade. För snickeriföretagen står ord mot ord. Medan SCB:s faktorprisindex för snickeriprodukter visar en genomsnittlig prisökning på 28,menar Analysinstitutet Industrifakta att den genomsnittliga prisökningen för snickeriprodukter till återförsäljare och projekt uppgick till 10,Detta ska jämföras med den allmänna prisutvecklingen på 30,. Produktionskostnaden ökade med (1990 @ 1999). SNIRI-företagen (snickeriföretagen) redovisar därför en förbättrad produktivitet på 21,för att parera denna utveckling, som standarden på produkter höjts avsevärt. I verkligheten måste alltså skatter och avgifter spela en inte oväsentlig roll för de höjda kostnaderna. Byggkostnadsforum vid har ett uppdrag att arbeta för sänkta byggkostnader. För snickeriföretagen som redan består av ett antal konkurrerande företag, krävs att ytterligare åtgärder görs för att förbättra företagens villkor. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra snickeriföretagens villkor så att de kan leverera byggvaror till rimliga priser?
fr · GP11598 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:598 av () till justitieminister om egendomsskyddet Kravet på förvärvsprövning och boendeplikt vid försäljning och köp av fastigheter i vissa delar av landet innebär bl.a. en klar inskränkning i dispositionsrätten och egendomsskyddet. Det strider, enligt min mening, både mot svensk grundlag och mot EG-rätten. Säljaren har inte rätt att sälja till vem som helst, och genom tvångsåtgärder i form av återlösen, har staten möjlighet att gynna köpare som redan är boende på en ort. Hovrätten för övre avkunnade en dom i ett förvärvsärende, som klart belyser hur kränkande denna lagstiftning är. Att lagstiftningen på intet sätt bidrar till ökad bosättning är ytterligare ett skäl till misstro. Boplikten leder ofta till att det är en befintlig markägare på orten som får köpa fastigheten till ett pris som, på grund av omständigheterna, långt understiger det pris som säljaren skulle ha erhållit om ingen förvärvsprövning funnits. Anledningen kan bl.a. vara att fastigheterna saknar mangårdsbyggnader, eller har obeboeliga bostadshus. Att uppföra ett nytt bostadshus innebär en sådan kostnad att fastighetsköpet blir direkt olönsamt och absolut inte kan ge försörjning åt en familj. Ännu mer befängt förefaller detta mot bakgrund av att en person som ärver fastigheten kan vara bosatt i . Vid överlåtelse till en person som bor på pendlingsavstånd från fastigheten och som har möjlighet till daglig skötsel kräver staten däremot boendeplikt. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att förändra förvärvslagstiftningen så att den inte inskränker grundläggande rättigheter?
fr · GP11599 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:599 av () till justitieminister om lagen mot barnpornografi Genom lagändringen per flyttades barnpornografibrottet från tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden. Reglerna om barnpornografi kom att finnas uteslutande i vanlig lag, 16 kap. 10§ . Det straffbara området utökades till att bl.a. innefatta innehav av barnpornografi. Ett grovt brott infördes också i straffskalan. Begreppet barn kom att definieras närmare i lagstiftningen. Även den som förvärvar, överlåter, förevisar eller på annat sätt gör en barnpornografisk bild tillgänglig för någon annan, den som förvärvar eller bjuder ut en sådan bild av barn, den som förmedlar kontakter mellan köpare och säljare av sådana bilder av barn eller vidtar någon annan liknande åtgärd som syftar till att främja handel med sådana bilder, eller som innehar en sådan bild av barn, faller alltså under lagstiftningen. Det har dock visat sig att inga avgöranden har avkunnats av HD sedan lagändringen. Inga utredningar har heller gjorts, vilket gör det ovisst om lagen fungerar bra. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att följa upp lagen mot barnpornografi?
fr · GP11600 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:600 av () till finansminister om underhållsstöd bedömer storleken på underhållsstöd efter skattemyndighetens uppgifter om den enskildes taxeringsbara inkomst. Även om skattemyndighetens bedömning av den taxeringsbara inkomsten överklagas, används detta (högre) belopp som underlag för underhållsstöd. En person med låg inkomst har dålig marginal ekonomiskt. En hastigt påkommen utgift kan då medföra betalningssvårigheter och betalningsanmärkningar. För vissa blir situationen sådan att underhållsstödet måste tas in via indrivning genom kronofogdemyndigheten, oavsett om skattemyndighetens uppgifter överklagats. Även om överklagandet vinner gehör, försvinner inte betalningsanmärkningen, vilket kan orsaka den enskilde stor skada. Det förefaller orimligt att beräkning av underhållsstödet kan få sådan effekt. Enligt 8§ datalagen ska en registeransvarig (i detta fall kronofogdemyndigheten) utan dröjsmål företa skälig utredning om det förekommer anledning till misstanke att en personuppgift som ingår i ett personregister är oriktig eller missvisande. En oriktig eller missvisande uppgift ska rättas, ändras eller uteslutas. Hur avser statsrådet verka för att förhindra att felaktiga och överklagade uppgifter från skattemyndigheten leder till betalningsanmärkningar i samband med utbetalning av underhållsstöd?
fr · GP11601 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:601 av () till utrikesminister om Östersjömiljarderna har anslagit medel för de s.k. Östersjömiljarderna. Syftet är att utveckla samverkan i inom många olika områden. Det är ett vällovligt syfte och det saknas inte behov eller idéer om en utökad samverkan. Vi kan också glädja oss åt flera bra projekt i , som till viss del har finansierats via Östersjömiljarderna. Det har också funnits kritik mot hur de har hanterats. Rutiner och direktiv har inte varit tillräckligt tydliga i vad som krävs av olika parter. Detta gör också att det blir svårare att göra en bra uppföljning och utvärdering. revisorer har granskat Östersjömiljarderna (rapport /01:5) och i samband med det lämnat ett antal överväganden och förslag. Jag vill fråga utrikesministern : Vad kommer ministern göra med anledning av revisorernas rapport?
fr · GP11602 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:602 av () till jordbruksminister om kvinnokonferensen i Samtliga EU-länder har skrivit under deklarationen från kvinnokonferensen i . I den uppmanas alla länder som förbjuder abort att se över sin lagstiftning. I är abort olagligt men man uppskattar att det utförs mellan ca 20000 och 40000 aborter på portugisiska kvinnor. Av dessa utförs lagligt och säkert på sjukhus. Resten utförs illegalt eller på kliniker i . Man uppskattar att flera tusen portugisiska kvinnor vårdas på sjukhus till följd av osäkra aborter. En del av dem dör. Kvinnors jämställdhet och rättigheter är inte en fråga som enbart berör svenska kvinnor. Vilka åtgärder ämnar jämställdhetshetsminstern vidta för att föra upp deklarationen från kvinnokonferensen i på EU:s dagordning?
fr · GP11603 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:603 av () till statsrådet om asylprövningsprocessen enades om att föreslå en tvåpartsprocess med ökad möjlighet till muntlig förhandling i frågor som rör asylprövningssystemet (Sfu 2001/02:2) Det var mycket välkommet att samtliga partier kunde ställa sig bakom denna uppgörelse. Utskottet skrev också: "Utskottet utgår från att det omfattande beredningsarbete som har genomförts möjliggör att en proposition kan föreläggas , för riksdagsbeslut ." Enligt uppgifter är det inte längre säkert att regeringen kommer att följa detta beslut. Eventuellt kommer propositionen inte förrän nästa riksdagsår. Något definitivt besked om detta har inte kunnat erhållas. Avser ministern att uppfylla den överenskommelse om tidpunkten för att förelägga en proposition om bl.a. att avskaffa och att införa en tvåpartsprocess i asylprövningsförfarandet för riksdagsbeslut ?
fr · GP11604 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:604 av () till statsrådet om de s.k. hedersmorden Så har det återigen hänt, ett s.k. hedersmord har begåtts här i . En ung levnadsglad flicka mördas brutalt av sin far. Detta är någonting som vi har utomordentligt svårt att förstå, och absolut inte kan acceptera. Det är angeläget att kraftfulla åtgärder sätts in för att motverka denna form av mord. Vi kan inte finna oss i att unga flickor ska behöva leva under skräck i vårt land. Jag anser att den, icke svenska medborgare, som begår "hedersmord" eller hotar någon om sådant, ska utvisas efter avtjänat straff. En sådan generell utvisningsregel kunde vara en åtgärd i arbetet med att förhindra denna verksamhet. Den som begår ett sådant brott har förverkat rätten att bo här i landet. Jag vill med anledning av det inträffade fråga statsrådet vilka konkreta åtgärder statsrådet är beredd att vidtaga för att förhindra ytterligare s.k. hedersmord i vårt land.
fr · GP11605 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:605 av () till statsrådet om intagningsprov Inför antagningarna till musikklasser behöver en färdighetsprövning göras för att se om eleven har fallenhet för det musikaliska området. Skolorna anser det vara en självklarhet att kunna genomföra tester då undervisningen bygger på att eleverna ska kunna delta i körsång alt. orkesterspel. Sådana prövningar görs på i och även på andra skolor. Märkligt nog är det egentligen dock tillåtet med färdighetsprov på bara fristående grundskolor, inte kommunala. har insett vikten av att alla estetiska utbildningar, kommunala som fristående, får genomföra färdighetsprov vid intagningen och har föreslagit regeringen att den ska genomföra en ändring i grundskoleförordningen. Regeringen har dock inte gett något svar på förslag, och resultatet är att rättsläget är mycket osäkert. På i fortsätter man med sina intagningstester medan Domarringens skola i har fått kritik för samma slags intagningstester till sina musikklasser. Denna kritik skapar en stor oro bland föräldrarna. Är skolministern beredd att ta initiativ till ändring av lagstiftningen, så att intagningsprov får finnas kvar på musikskolorna?
fr · GP11606 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:606 av () till utbildningsminister om antalet kvinnliga professorer har presenterat en rapport som heter Ändrad ordning @ strategisk utveckling för jämställdhet och tar upp jämställdhetsintegrering (en strategi som innebär att ändra ordningar). Att detta behövs får vi ständigt nya bevis på. Ett exempel återfinns i magasin nr3 2001 där 25 nya professorer vid presenteras. Endast en av de nya professorerna är kvinna. I ett långsiktigt perspektiv är det inte rimligt att denna sneda könsfördelning fortsätter. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att öka antalet kvinnliga professorer?
fr · GP11607 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:607 av () till utbildningsminister om hyreskostnader för högskolor och universitet I ett remissvar till revisorer skriver att de vill bryta det marknadsmonopol som Akademiska Hus har när det gäller nybyggen inom universitetsområdet. har universiteten själva ansvaret för lokalförsörjningen i och med att avskaffades. Såväl Akademiska Hus, som till ägs av svenska staten, som hänvisar till marknadshyror i förhandlingar. Höga hyreskostnader för universiteten riskerar att påverka kvaliteten för utbildning och forskning. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa att universitetens och högskolornas hyreskostnader inte kommer att påverka utbildningens kvalitet negativt?
fr · GP11608 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:608 av () till näringsminister om nyföretagandet Enligt stiftelsen minskade nyföretagandet i med . Fallet är betydligt djupare än under förra lågkonjunkturen . bildades det 10000 färre nya företag jämfört med . hamnade det totala antalet på under 50000 nya företag i . Vid tidigare internationella jämförelser har redan legat på en betydligt lägre nivå än i andra länder, vilket gör denna nedgång än mer oroväckande. I samtliga 21 län minskar nyföretagandet rejält. Orsaken till förra årets rekordras kan inte enbart förklaras av konjunkturen och terroristattackerna , enligt , vd för , eftersom fallet inte är lika stort i omvärlden. Minskningen är mycket större än tidigare och den ägde rum innan storföretagens många varsel började falla ut. Situationen är onekligen alarmerande. Utan nya företag klarar inte välfärden. Speciellt allvarlig är minskningen för de län som redan tidigare hade vikande sysselsättning och stor utflyttning, som t.ex. . Vilka åtgärder avser ministern vidta för att, mot bakgrund av ovanstående uppgifter, öka nyföretagandet i ?
fr · GP11609 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:609 av () till näringsminister om flygplats har det pågått en diskussion om framtiden för flygplatsen i . Förslag på alternativa platser har lyfts fram men tyvärr har regeringen inte fortsatt arbeta med alternativen vilket gör att en avveckling till 2011 ser alltmer orealistisk ut. växer kritiken framför allt i mot regeringens oförmåga att peka på ett alternativ. Ämnar näringsminister vidta åtgärder för att skynda på processen att hitta en alternativ flygplats till ?
fr · GP11610 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:610 av () till socialminister om våld mot äldre offentliggjorde en undersökning om våld mot äldre kvinnor och män i hemmet. Med hemmet avses såväl eget boende som äldreboende. De data som framkom var bl.a. att av de äldre kvinnorna och av de äldre männen utsatts för någon form av våld och övergrepp efter fyllda . av de äldre kvinnorna och av de äldre männen som behövt sjukvård eller hjälp för att klara sitt dagliga liv har utsatts för försummelse. För en fjärdedel av dem har försummelsen varit upprepad. Undersökningen visade att av kvinnorna och av männen som utsatts för våld eller övergrepp aldrig har sökt hjälp. Forskningsrapporten påtalar behovet av ökad medvetenhet och kunskap om våld mot äldre kvinnor och män. Detta gäller såväl som vården och rättsväsendet. Utbildning om våld mot äldre bör införas i olika grund- och fortbildningar. Brottsstatistiken måste förändras så att våld och övergrepp mot äldre synliggörs. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att kartlägga och tydligt redovisa förekomsten av våld mot äldre?
fr · GP11611 · 2002-01-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:611 av () till statsrådet om utlänningslagen Från gäller nya regler i utlänningslagen om skydd för människor på flykt. Då infördes bl.a. en bestämmelse om rätt till skydd för den som på grund av yttre eller inre väpnad konflikt eller miljökatastrof inte kunde återvända till sitt hemland. har skydd beviljats med stöd av denna bestämmelse i 33 fall. kom ca 600 asylsökande från till . Många hade flytt på grund de förödande jordbävningarna . har samtliga, vars ärenden avgjorts, fått avslagsbeslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att en utvärdering av tillämpningen av 3kap. 3§2 utlänningslagen görs, för att se om bestämmelsen i praktiken medfört avsett skydd för de berörda människorna?
fr · GP11612 · 2002-01-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:612 av de () till finansminister om cement- och kalkindustrins framtid Cement- och kalkindustrins koldioxidskatt begränsas genom den s.k. 1,2-procentregeln. /2003 upphör dock denna regel att gälla. För industrins del är det givetvis angeläget att besked om vilka skatteregler som kommer att gälla lämnas i så god tid som möjligt. har länge haft synpunkter på bl.a. detta särskilda skatteundantag. Regeringen har tillsatt en särskild utredning för att bl.a. se över de olika nedsättningarna inom energiskatteområdet. Denna kommitté ska lämna sitt slutbetänkande . Vad jag förstår kan därför inte utredningens förslag avvaktas för att ge besked till berörd industri. Om 1,2-procentregeln tas bort, och inget annat görs för att sänka de höga svenska energi- och miljöskatterna, är risken uppenbar att cement- och kalkindustrin kan överleva i . När avser finansministern lämna besked om vilka energi- och miljöskatteregler som ska gälla för cement- och kalkindustrin /2003?
fr · GP11613 · 2002-01-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:613 av de () till finansminister om statlig skatt När skattereformen genomfördes skulle av de förvärvsarbetande betala statlig skatt. är det många fler @ av alla inkomsttagare. Detta inkluderar pensionärer, vilket innebär att det säkert handlar om av de förvärvsarbetande. Regeringen vill i höstens budgetproposition reducera andelen skattskyldiga som betalar statlig skatt på förvärvsinkomst till . Som synes är detta långt ifrån uppnått. Det är dessutom så att andelen undan för undan stiger. Målet blir sannolikt allt svårare att uppnå @ i synnerhet med den utgiftspolitik regeringen nu för. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att regeringens mål om att reducera andelen skattskyldiga som betalar statlig skatt på förvärvsinkomst till ska kunna uppnås?