ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12652 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:652 om miljöarbetet i och 653 om IMO har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att införa hårdare regler vad gäller utsläpp till luft och vatten för . har även frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka takten och kvaliteten på miljöarbetet inom IMO. tillämpar hårdare regler än andra länder för utsläpp till luft och vatten från sjöfart. De formella krav som ställs på utsläpp av kväveoxider och svavel från sjöfarten regleras inom () i tilläggsprotokollet till Marpol, annex VI. innehåller bl.a. en begränsning av svavelutsläppen genom ett antagande av som ett s.k. svavelkontrollområde. innehåller även en begränsning av utsläppen av kväveoxider och riktlinjer för utsläpp av flyktiga organiska kolväten. För att annex VI ska bli tillämpligt krävs att 15 länder och av världstonnaget ratificerar annex VI. har endast fem länder ratificerat annexet, i endast och . Härutöver tillämpar ett frivilligt system för minskning av utsläpp till luft och vatten genom miljödifferentierade farledsavgifter. Sedan införandet 1998 av lågsvavlig olja kan utsläppsminskningar uppskattas till ca svavel och ca kväveoxider . En minskning av utsläpp av kväveoxider medför även en viss minskning av koldioxidutsläpp. Sjöfart är i en jämförelse ett energieffektivt transportslag. Vad gäller koldioxid har IMO inlett ett arbete med att analysera effekter och möjliga åtgärder i ett globalt perspektiv. En diskussion kommer att föras vid ett nästa möte i inom IMO . För att motverka utsläpp av olja och annat avfall i , så har länderna kring i Helsingforskonventionen förbundit sig att inkludera ett belopp i hamnavgifterna för att avgiftsfritt ta emot avfall i hamnar kring . Dessutom har fartyg en skyldighet att avlämna avfall i hamn. har aviserat ett arbete med att utforma en strategi för att minska utsläpp till luft från sjöfart. deltar i arbetet och avser att vara pådrivande för att hårdare regler införs i EU, vilket även gynnar . ska även verka för att EU kan inta en pådrivande roll i miljöarbetet inom IMO.
frs · GP12653 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:652 om miljöarbetet i och 653 om IMO har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att införa hårdare regler vad gäller utsläpp till luft och vatten för . har även frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka takten och kvaliteten på miljöarbetet inom IMO. tillämpar hårdare regler än andra länder för utsläpp till luft och vatten från sjöfart. De formella krav som ställs på utsläpp av kväveoxider och svavel från sjöfarten regleras inom () i tilläggsprotokollet till Marpol, annex VI. innehåller bl.a. en begränsning av svavelutsläppen genom ett antagande av som ett s.k. svavelkontrollområde. innehåller även en begränsning av utsläppen av kväveoxider och riktlinjer för utsläpp av flyktiga organiska kolväten. För att annex VI ska bli tillämpligt krävs att 15 länder och av världstonnaget ratificerar annex VI. har endast fem länder ratificerat annexet, i endast och . Härutöver tillämpar ett frivilligt system för minskning av utsläpp till luft och vatten genom miljödifferentierade farledsavgifter. Sedan införandet 1998 av lågsvavlig olja kan utsläppsminskningar uppskattas till ca svavel och ca kväveoxider . En minskning av utsläpp av kväveoxider medför även en viss minskning av koldioxidutsläpp. Sjöfart är i en jämförelse ett energieffektivt transportslag. Vad gäller koldioxid har IMO inlett ett arbete med att analysera effekter och möjliga åtgärder i ett globalt perspektiv. En diskussion kommer att föras vid ett nästa möte i inom IMO . För att motverka utsläpp av olja och annat avfall i , så har länderna kring i Helsingforskonventionen förbundit sig att inkludera ett belopp i hamnavgifterna för att avgiftsfritt ta emot avfall i hamnar kring . Dessutom har fartyg en skyldighet att avlämna avfall i hamn. har aviserat ett arbete med att utforma en strategi för att minska utsläpp till luft från sjöfart. deltar i arbetet och avser att vara pådrivande för att hårdare regler införs i EU, vilket även gynnar . ska även verka för att EU kan inta en pådrivande roll i miljöarbetet inom IMO.
frs · GP12654 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:654 om brandvarnare har frågat mig om jag är beredd att lagstifta om brandvarnare i alla hushåll. Som bakgrund till frågan anges att antalet omkomna i bränder ökat kraftigt och att antalet omkomna i eget äldreboende mer än fördubblats. Jag delar helt den oro över dödsbränderna som återspeglas i frågan till mig. Insatser av många slag krävs för att kraftigt minska antalet dödsfall till följd av bränder. har en central roll i detta arbete. Jag vill i detta sammanhang nämna att verket har beslutat om ett treårigt handlingsprogram inom det brandförebyggande området med syfte att bl.a. minska antalet dödsbränder. svarar också för fortlöpande uppföljning av bränder, sammanställning av statistik och informationskampanjer. I räddningstjänstlagen finns föreskrifter om brandsyn, kontroll av brandskyddet, sotning av eldstäder m.m. Närmare studier av brandorsaker utgör underlag vid revideringar av byggregler. Utöver insatser spelar förebyggande arbete bl.a. inom äldreomsorgen en viktig roll, liksom frivilliga insatser från t.ex. . När det gäller brandvarnare kan konstateras att brand- och utrymningslarm krävs vid nybyggnad av bostäder enligt byggregler. Många kommuner kräver, vilket noteras i frågan till mig, med stöd i räddningstjänstlagen att alla invånare ska ha brandvarnare i sin bostad. har beslutat meddela allmänna råd och kommentarer om brandvarnare i befintliga bostäder. Av råden framgår att varje byggnad som stadigvarande eller tillfälligt används för bostadsändamål bör vara försedd med fast installerad och fungerande brandvarnare eller motsvarande anordning för tidig varning vid brand. Frågan om att lagen ska skärpas så att det ställs krav på brandvarnare i alla bostäder har diskuterats i olika sammanhang. Det finns problem med en sådan lösning som bl.a. rör ansvarsförhållandena mellan fastighetsägare och boende. Ökningen av antalet omkomna till följd av bränder leder ändå till slutsatsen att det kan finnas skäl att på nytt överväga behovet av skärpt lagstiftning när det gäller brandvarnare.
frs · GP12655 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:655 om kvalitetssäkring av innemiljön har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att formerna för kvalitetssäkring av byggandet behandlas i propositionen om inomhusmiljö. Låt mig först konstatera att regeringen tar frågor om vår inomhusmiljö på stort allvar. Naturligtvis är det viktigt att berörda parter inom bygg- och fastighetssektorn tar sitt fulla ansvar för att komma till rätta med de problem som finns. Det är också viktigt att samhällets kontroll fungerar. På regeringens initiativ bildade bygg- och fastighetssektorn ett råd för byggkvalitet (BQR) med uppgift att intensifiera och påskynda ett mer systematiskt arbete med kvalitetsfrågor. Vidare har, också på regeringens initiativ, statliga byggherrar bildat ett byggherreforum med syfte att bl.a. leda utvecklingen av byggherrerollen genom kompetensutveckling. Regeringen avser att noga följa detta angelägna arbete. Frågorna är alltså uppmärksammade, men det behövs enligt min mening ytterligare insatser för att komma till rätta med bl.a. de problem som pekar på. Därför förbereder regeringen en proposition om inomhusmiljöfrågor, som kommer att lämnas till . Regeringen förbereder också en översyn av plan- och bygglagstiftningen. Direktiven till en sådan utredning kommer också . Eftersom arbetet med proposition och direktiv pågår kan jag inte nu närmare redovisa vad som kommer att tas upp. Men så mycket kan jag säga att de frågor tar upp kommer att behandlas i arbetet.
frs · GP12656 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:656 om notifiering av har frågat om jag avser att verka för att blir EU-notifierad. Bakom frågan ligger hennes påstående att inte har EU-notifierat och att den därför inte kan "användas till att processa med". Frågan bygger på det felaktiga antagandet att alla nya svenska regler måste anmälas enligt ett särskilt förfarande inom EU innan reglerna införs. Det finns ingen skyldighet att anmäla alla nya regler. Vad som finns är ett EG-direktiv (och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter) där det sägs att en anmälan till och de andra medlemsstaterna måste göras i vissa fall. Det handlar då om nya krav som en medlemsstat tänker ställa på varor eller informationssamhällets tjänster. En anmälningsskyldighet gäller om vi i avser att införa nya krav på att en vara måste uppfylla vissa tekniska egenskaper för att få släppas ut på den svenska marknaden, t.ex. i fråga om kvalitetsnivåer, prestanda, säkerhet eller dimensioner. Hit hör också krav i fråga om varubeteckning, symboler, provning, förpackning, märkning eller etikettering. En anmälningsskyldighet kan också gälla andra krav än de rent tekniska. Det kan då röra sig om att ställa nya krav på en vara i syfte att skydda konsumenterna eller miljön och som påverkar varans livscykel efter att den har släppts ut på marknaden, t.ex. villkor för användning, återvinning, återanvändning eller omhändertagande. I fråga om sådana andra krav som inte avser varans tekniska egenskaper, gäller anmälningsskyldigheten bara om de nya reglerna på ett väsentligt sätt kan påverka varans sammansättning, natur eller saluföringen av den. Krav som inskränker möjligheterna att tillhandahålla tjänster på distans kan också komma att omfattas av anmälningsskyldighet. I direktivet beskrivs vilka slags regler som måste anmälas innan de införs. Med sammanfördes reglerna i 15 tidigare lagar till ett gemensamt lagverk. I den mån som de tidigare reglerna innebar att tekniska egenskapskrav ställdes på varor eller innebar andra sådana krav som avses i direktiv /34/EG, gällde kraven redan när blev medlem i EU eller har anmälts i samband med att de fördes in i någon av de 15 lagarna. Att flytta en redan införd regel från en lag till en annan innebär inte att ett nytt krav införs. Det är också viktigt att komma ihåg att sådana tekniska egenskapskrav eller andra krav som avses i direktiv /34/EG oftast inte finns i utan i någon av de förordningar eller myndighetsföreskrifter som meddelats med stöd av bemyndigandena i balken. Jämfört med den tidigare lagstiftningen innebar att också nya bestämmelser infördes till förmån för miljön. De förbättringarna har inte bedömts ha en sådan koppling till varor eller tjänster eller till saluföringen av dem att anmälningsskyldighet inträtt enligt direktiv /34/EG. Det är alltså inte så att i sin helhet skulle ha anmälts innan den antogs. Ingen har heller pekat på någon specifik bestämmelse i som borde ha anmälts. Om giltigheten av någon specifik bestämmelse blir ifrågasatt, kommer jag naturligtvis att vidta de åtgärder som ett sådant påstående ger upphov till.
frs · GP12657 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:657 om mänskliga rättigheter i har frågat vad jag avser att göra som företrädare för , inom EU och FN för att förmå att leva upp till sitt anseende som ett bland demokratiska länder som respekterar mänskliga rättigheter. Låt mig först säga att jämfört med många andra länder är respekten för de mänskliga rättigheterna god i . Landet har ratificerat samtliga sju centrala . FN:s internationella konventioner om mänskliga rättigheter och dess övervakningskommittéer är av grundläggande betydelse för att slå vakt om de mänskliga rättigheterna. De länder som har anslutit sig till konventionerna har förbundit sig att samarbeta med dess kommittéer. är också ett av få länder som tar emot kvotflyktingar. När det gäller kritik mot flyktingpolitik så är denna föremål för diskussion både i och internationellt. Ett exempel är den kritik som fick av för avskaffande av rasdiskriminering samt av kommittén för de mänskliga rättigheterna rörande bl.a. behandlingen av flyktingar. Ett annat är den debatt som följde i medierna efter att det norska fartyget räddade ett antal skeppsbrutna personer på väg mot . Den beslöt att inte tillåta att de räddade ilandsattes på australiskt territorium och därmed att inte behandla eventuella asylansökningar. I samband med händelseutvecklingen kring fartyget uttrycktes kritik från svensk sida mot agerande gentemot de nödställda. Det är alldeles självklart, såsom framfört, att alla asylsökande ska behandlas på ett humant och värdigt sätt oavsett i vilket land de söker asyl. Detta framgår också i såväl flyktingkonventionen som de allmänna . Behandlingen av asylsökande hör till de frågor som i internationella sammanhang lägger stor vikt vid och ofta aktualiserar. Frågan om frihetsberövande av asylsökande har aktualiserats i och med de avblåsta protestaktionerna i Woomeralägret i . I samband med dessa har FN:s flyktingkommissarie pekat på att riktlinjer som antagits av @ i vilken är medlem @ uttrycker att frihetsberövande av asylsökande, särskilt av barn, är till sin natur icke önskvärt (inherently undesirable). UNHCR har vidare, med anledning just av Woomerahändelserna, uppmanat att se över sin policy vad gäller just internering av asylsökande. Det finns inga uttryckliga bestämmelser i om flyktingars rättsliga ställning eller annan internationell rätt som hindrar att asylsökande kan frihetsberövas. Dock finns det allmänna rättssäkerhetsgarantier för frihetsberövanden i form av bestämmelser avseende bl.a. rätten till överprövning av beslut om frihetsberövande i . deltar aktivt i den internationella debatten om flyktingskyddet, bl.a. i , liksom i de globala konsultationer om flyktingskyddet som pågår. Dessa konsultationer är en översyn av flyktingkonventionen i syfte att bekräfta dess giltighet, men också att identifiera områden som inte täcks av konventionen. kommer också fortsatt att i FN:s kommittéer och i UNHCR följa och andra länders behandling av flyktingar.
frs · GP12658 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:658 om situationen i och 659 om har frågat mig vad jag kommer att göra i EU och FN för att situationen i inte lämnas därhän utan tas upp på allvar, samt vad jag avser göra för att EU och FN ska engagera sig politiskt i den process som pågår på , där situationen i utgör en så väsentlig del. Inbördeskrig, övervåld och allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna har präglat bilden av detta sargade land . Ett instabilt påverkar situationen på hela . Ett fredsinitiativ som lades fram av president tände förhoppningar att komma framåt i försoningsprocessen. Genom en stor konferens i , , nåddes ett brett deltagande. Flera somaliska ledare valde dock att stå utanför processen. EU gjorde efter konferensen i en tydlig markering. Genom att välkomna det övergångsstyre som utsågs i som EU underströk viljan att fortsätta bidra till återuppbyggnad i de delar av där relativ stabilitet rådde, lyckades EU upprätta förtroende och dialog med flera viktiga parter. Detta manifesterades inte minst genom den EU-mission till som genomfördes under det svenska ordförandeskapet. I syfte att främja och skapa förutsättningar för dialog mellan övergångsregeringen och de parter som ej deltog i besökte trojkan och de självutnämnda administrationerna i Puntland och Somaliland. har EU fortsatt sina ansträngningar, inte minst genom att diskutera nödvändigheten av ett ökat regionalt engagemang för i grannländerna. genomförde den regionala samarbetsorganisationen ett toppmöte som ägnade särskild uppmärksamhet åt . Toppmötets beslut att , , och nu ska samordna sina fredsansträngningar för var ett viktigt steg framåt. IGAD:s statschefer beslutade vidare att en försoningskonferens om ska hållas i huvudstad . EU uppmanade alla parter att lägga åsiktsskillnader åt sidan och delta i dialogen för nationell försoning. pågår det humanitära arbetet och ansträngningar för en mer långsiktig återuppbyggnad i . beslutade att avsätta till . Sida kommer att inkomma till regeringen med förslag hur det fortsatta svenska biståndet till bör utformas. uppgick det totala svenska stödet till till . En särskild FN-delegation besökte för att bedöma säkerhetsläget. FN:s generalsekreterare kommer att presentera en ny Somaliarapport vilken kommer att följas av diskussioner i . har verksamheten vid FN:s politiska kontor för , UNPOS, förlängts med ytterligare en tvåårsperiod. FN har nära 350 personer som arbetar i inom en rad olika områden. Regeringen följer utvecklingen i mycket nära. Vi förutsätter att vi kommer att få anledning att fortsätta våra ansträngningar för fred och försoning i .
frs · GP12659 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:658 om situationen i och 659 om har frågat mig vad jag kommer att göra i EU och FN för att situationen i inte lämnas därhän utan tas upp på allvar, samt vad jag avser göra för att EU och FN ska engagera sig politiskt i den process som pågår på , där situationen i utgör en så väsentlig del. Inbördeskrig, övervåld och allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna har präglat bilden av detta sargade land . Ett instabilt påverkar situationen på hela . Ett fredsinitiativ som lades fram av president tände förhoppningar att komma framåt i försoningsprocessen. Genom en stor konferens i , , nåddes ett brett deltagande. Flera somaliska ledare valde dock att stå utanför processen. EU gjorde efter konferensen i en tydlig markering. Genom att välkomna det övergångsstyre som utsågs i som EU underströk viljan att fortsätta bidra till återuppbyggnad i de delar av där relativ stabilitet rådde, lyckades EU upprätta förtroende och dialog med flera viktiga parter. Detta manifesterades inte minst genom den EU-mission till som genomfördes under det svenska ordförandeskapet. I syfte att främja och skapa förutsättningar för dialog mellan övergångsregeringen och de parter som ej deltog i besökte trojkan och de självutnämnda administrationerna i Puntland och Somaliland. har EU fortsatt sina ansträngningar, inte minst genom att diskutera nödvändigheten av ett ökat regionalt engagemang för i grannländerna. genomförde den regionala samarbetsorganisationen ett toppmöte som ägnade särskild uppmärksamhet åt . Toppmötets beslut att , , och nu ska samordna sina fredsansträngningar för var ett viktigt steg framåt. IGAD:s statschefer beslutade vidare att en försoningskonferens om ska hållas i huvudstad . EU uppmanade alla parter att lägga åsiktsskillnader åt sidan och delta i dialogen för nationell försoning. pågår det humanitära arbetet och ansträngningar för en mer långsiktig återuppbyggnad i . beslutade att avsätta till . Sida kommer att inkomma till regeringen med förslag hur det fortsatta svenska biståndet till bör utformas. uppgick det totala svenska stödet till till . En särskild FN-delegation besökte för att bedöma säkerhetsläget. FN:s generalsekreterare kommer att presentera en ny Somaliarapport vilken kommer att följas av diskussioner i . har verksamheten vid FN:s politiska kontor för , UNPOS, förlängts med ytterligare en tvåårsperiod. FN har nära 350 personer som arbetar i inom en rad olika områden. Regeringen följer utvecklingen i mycket nära. Vi förutsätter att vi kommer att få anledning att fortsätta våra ansträngningar för fred och försoning i .
frs · GP12660 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:660 om familjeutredningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabbt få till stånd en ändring av gällande regler så att människor inte drabbas av att barns överförmyndarspärrade förmögenhet ingår i den bidragsgrundande inkomsten vid ansökan om bostadsbidrag. överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen och precis som påpekar i sin fråga har uppmärksammat de problem som kan uppstå när barn har en förmögenhet som hushållet uppbär bostadsbidrag. har haft till uppgift att analysera barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer. Avsikten har varit att förutsättningslöst pröva möjligheterna för att inom ramen för den generella välfärdspolitiken förändra och modernisera stödsystemen. Syftet är också att pröva om det är möjligt att förändra bidragsgivningen i en riktning som innebär att marginaleffekterna minskar som den fördelningspolitiska träffsäkerheten ökar. Utredningen har ägnat särskild uppmärksamhet åt bostadsbidragen eftersom de står för en stor del av marginaleffekterna för barnfamiljer. Jag är alltså medveten om de problem som beskriver i sin fråga till mig. betänkande är under beredning inom departementet och jag har för avsikt att pröva denna fråga inom ramen för den beredningen.
frs · GP12661 · 2002-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:661 om kunskapsmålen har frågat hur jag avser att agera för att skolorna tydligare ska fokusera på kunskapsmålen och därigenom stoppa den alarmerande ökningen av antalet underkända elever. Först vill jag instämma med i att elevernas kunskap eller brist på kunskap måste stå i fokus i skolan. Jag blir djupt bekymrad när jag ser att så många elever inte når målen. Det är dock slående i betygsstatistiken att förändringarna är små och att bilden är splittrad. Andelen behöriga till gymnasieskolan minskar något medan de genomsnittliga betygsresultaten förbättras. Det är dock glädjande att resultaten för elever med utländsk bakgrund förbättrats. En av orsakerna till de resultat vi nu ser är enligt de stora besparingar som ägde rum , när de elever som går ut gick sina första år i skolan. Mindre resurser ger större undervisningsgrupper och färre speciallärare, vilket har påverkat resultaten. Därför är det så viktigt att vi nu genom riktade statsbidrag kan öka resurserna till skolan för att kunna anställa fler lärare. De nya statsbidragen kan användas för att anställa 15 000 fler vuxna i skolan. I det fortsatta arbetet med att förbättra måluppfyllelsen måste det lokala utvecklingsarbetet byggt på en förstärkt kvalitetsutvärdering stå i fokus. En förutsättning för ett gott resultat är att skolorna ges bättre verktyg för uppföljning och utvärdering av sin verksamhet. Nästa steg är att kommuner och skolor med utgångspunkt i dessa resultat sätter in de åtgärder som behövs för elever i behov av stöd . pekar på att skolor som lyckas förbättra sin måluppfyllelse kännetecknas av att det råder en samsyn på skolan om hur man ska arbeta och vad man prioriterar och att detta är väl känt bland elever och föräldrar. Skolan är också tydlig när det gäller målen och noggrann med att följa upp varje elevs utveckling och att kommunicera detta med eleven och föräldrarna. Uppföljning och analys av resultaten prioriteras. betonar också att reglerna och normerna är tydliga och lärarna har höga förväntningar på alla elever i framgångsrika skolor. Det finns en fungerande självgransking och självvärdering även av den egna organisationen, arbetsmiljön och kompetensen. Jag anser att kvalitetsarbetet i kommuner och skolor behöver bli effektivare. Det behövs en mer regelbunden och heltäckande kvalitetsutvärdering av skolorna. En sådan utvecklad utvärdering måste kombineras med effektiva insatser för skolor som inte möter kraven. Därigenom förbättras förutsättningarna för att fler elever ska nå målen i skolan. Frågan om att fler elever ska lämna med godkända betyg har hög prioritet. Med ökade resurser och en fortsatt kvalitetsutveckling läggs grunden för att fler elever ska ha de kunskaper med sig som de behöver för att vara rustade för framtiden.
frs · GP12662 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:662 om Bushadministrationen har frågat mig vad jag avser att göra inom EU för att påverka Bushadministrationen med anledning av vad i sitt årliga tal till nationen anförde om kampen mot terrorismen och om , och . Jag tolkar president uttalande om "ondskans axelmakter" som en varning till , och med hänvisning till de ambitioner tycker sig se hos dessa länder att utveckla massförstörelsevapen och ge stöd till terrorismen. Det finns inga indikationer på att amerikanska militäraktioner mot ovanstående länder är nära förestående. Den och EU har alltsedan den 11 september haft en nära och intensiv dialog med Bushadministrationen om alla frågor i kampen mot terrorismen. betonar här vikten av internationell förankring och fortsatt global sammanhållning, liksom och folkrättens grundläggande roll. Denna dialog kommer att föras även framgent. pågår t.ex. förhandlingar i i generalförsamlingens sjätte utskott om en allomfattande konvention om terrorismbekämpning, där EU spelar en aktiv roll.