ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111570 · 2002-08-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1570 av () till statsrådet om asylsökande från norra Med anledning av att regeringen beslutat att ändra praxis för asylsökande från norra förklarade statsrådet som svar på interpellation att avvisningsbesluten inte skulle verkställas utan de avvisades medverkan. "Det rör sig således om ett självmant återvändande. Ingen kommer att sändas hem mot sin vilja." Regeringens ställningstagande gjordes efter att bedömt att kurder från norra saknar skyddsbehov. Ca 2500 asylärenden berördes av detta ställningstagande. Men i interpellationen påpekades att i den aktuella gruppen av kurder ingick också assyrier, kaldéer och syrianer från norra som på grund av sin kristna tillhörighet utsätts för vad som närmast kan kallas etnisk rensning. Rätten till skydd av liv och egendom saknas. har ett stort antal assyrier, kaldéer och syrianer som ingår i den nämnda gruppen på 2500 personer och som enligt regeringens beslut enbart skulle lämna landet frivilligt, blivit meddelade att de nekats asyl eller uppehållstillstånd i . De utvisningshotade vet att i norra väntar dem etnisk förföljelse och nya hot med i värsta fall döden som följd. Vad ämnar statsrådet göra för att uppfylla regeringens löfte enligt sitt beslut om att återvändande till norra ska vara självmant och inte mot någon av de asylsökandes vilja?
fr · GP111571 · 2002-08-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1571 av () till finansminister om yrkesfiskaravdraget fann finansutskott (1995/96:FiU15) det angeläget att regeringen skyndsamt la fram ett förslag till om yrkesfiskaravdrag. Det skulle skapa ett större mått av konkurrensneutralitet mellan fiskare i och fiskare i och som har ett yrkesfiskaravdrag. Kostnaden för staten är ringa men värdet för fiskekåren stor. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta när det gäller införandet av ett yrkesfiskaravdrag?
fr · GP111572 · 2002-08-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:1572 av () till statsrådet om personval för poströstande Fr.o.m. är det möjligt att poströsta på de s.k. serviceställen som valmyndigheten beslutat tillhandahålla. Där erbjuder valmyndigheten endast s.k. partivalsedlar utan namn, medan namnvalsedlar krävs för personröstning. Om lika många poströstar som i förra valet innebär detta att var tredje väljare får svårare, eller undantas möjligheten, att personrösta. En nackdel med namnvalsedlar i postkontoren är förstås att väljare med olika valkretstillhörighet röstar på olika postkontor. Men många väljer också att poströsta i sin hemvalkrets för att de vill rösta i förväg eller inte har lust eller möjlighet att gå till vallokalen på valdagen. Dessa kan nu komma att berövas sin demokratiska rättighet att rösta på den person de helst vill bli företrädda av. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att poströstande ska kunna personrösta?
fr · GP111573 · 2002-08-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1573 av () till näringsminister om tågpendeln Tålamodet hos pendlarna mellan börjar nu ta slut. Antalet pendlare i båda riktningarna är cirka fyra miljoner på årsbasis. Förseningar och inställda avgångar är alltför vanliga. Näringsministern har tidigare lovat att ta itu med problemet. Resenärerna har dock inte kunnat se någon förbättring. Möjligheten att få kontakt med ansvariga inom SJ tycks inte finnas. Pendlarna är inte nöjda med att samtal ska föras med SJ-ledningen. förväntar man sig omedelbara och tydliga förändringar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att få ett slut på förseningar och inställda avgångar i SJ-trafiken ?
fr · GP111574 · 2002-08-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1574 av () till näringsminister om färjetrafik över Kvarken Färjetrafiken över Kvarken mellan och är oerhört viktig för i och i . har utlovat stöd till denna trafik, men har sagt nej. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Avser näringsministern att ompröva tidigare beslut och ge stöd till färjetrafiken mellan och ?
fr · GP111575 · 2002-08-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1575 av () till justitieminister om i stod som värd vid det senaste . Mötet och staden drabbades tyvärr av de kringresande våldsverkare och huliganer som drabbar många större möten. Den extra kostnaden för bevakningen uppgick till , vilket man sökt ersättning för hos . utgör av polismyndighetens totala årsbudget. Vid senare överläggningar med polisledningen i visar det sig dessutom att man nu även måste betala ränta på de lån man tvingats ta för att finansiera den extra kommenderingen. Totalt är man nu uppe i i extra utgifter för EU-kommenderingen. Det är enligt min mening orimligt att en myndighet som genomför den största kommenderingen någonsin med hjälp av poliser från hela själva bär kostnaderna för detta. Polisstyrelsen i skrev till regeringen för att förklara det trängda läget och ärendet ligger nu hos . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Avser justitieministern att medverka till att får ersättning för denna merkostnad på ?
fr · GP111576 · 2002-08-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1576 av () till socialminister om boende enligt LSS Funktionshindrade kommer ofta i kläm i landets kommuner. Deras behov får ofta stryka på foten på grund av kommunens ekonomi eller svårighet att rekrytera personal. Det handlar om människor vars dagliga liv och rätt till ett värdigt liv med fritidsintressen och arbete är helt beroende av kommunens tjänster. En av dessa grupper är äldre utvecklingsstörda som har särskilt boende enligt LSS, Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade. I t.ex. vill kommunen helt sonika flytta på de utvecklingsstörda och sätta dem på vanliga äldreboenden, och flytta dem till annan kommun där de inte längre har någon tillhörighet. Man vräker dem på så sätt från sina hem, och försöker göra detta utan uppsägningar, skäl för flytt eller prövning av individen och dennes behov. Det finns många andra exempel. Kommunalt självstyre är bra, men vissa grupper med särskilda behov måste lyftas ut för ett statligt ansvar. Vi vet ju att individer inte får det de har rätt till, och även om många kommuner och enskilda tjänstemän är välvilliga så är det tufft när verksamheter prioriteras. Det kommer bli dyrare, men det kommer betyda att individer får de insatser de enligt lagen har rätt till. Om rättsstaten inte har råd med det är det en dubbelmoral som i så fall måste tydliggöras. Avser ministern att verka för att insatser enligt LSS tas över av staten?
fr · GP111577 · 2002-08-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1577 av () till utrikesminister om handläggningstider Med ökad rörlighet över gränserna och ökat resande runt om i världen blir äktenskap mellan svenskar och utlänningar allt vanligare. Ett problem i sammanhanget är de mycket långa handläggningstiderna, dels vid de svenska konsulaten eller ambassaderna, dels vid när den ena parten söker uppehållstillstånd i . Sammanlagt är det inte ovanligt med väntetider upp till . Vilka årgärder avser utrikesministern att vidta för att rätta till dessa missförhållanden?
fr · GP111578 · 2002-08-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1578 av () till statsrådet om Lantmäteriets prissättning Det statliga Lantmäteriet driver sin uppdragsverksamhet i en del som kallas Metria. Denna organisation har visat sig ha svagheter. Det anförs bl.a. att det är oklart vad som är myndighetsuppgifter och vad som är uppdragsverksamhet inom Metria. Verksamheten ligger ibland i en gråzon mellan offentlig och privat verksamhet. Detta är något som t.ex. konkurrensverket pekat på. Det torde därför vara bra om Lantmäteriet kunde renodla sina roller och allt mer tydligt avknoppa uppdragsverksamheten. Statskontoret har t.ex. pekat på att uppdragsverksamheten inom de regionala Lantmäterimyndigheterna bör bolagiseras. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder så att Metria särskiljs från den övriga verksamheten på Lantmäteriet och besvärande oklarheter undanröjs?
fr · GP111579 · 2002-08-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1579 av () till kulturminister om nyhetsförmedling I har medierna inte informerat om de uppseendeväckande händelserna vid Haagtribunalen, på domstolens sista arbetsdag före sommaruppehållet, . I Time-Sonline däremot fanns dagen efter en kort artikel av i . Där uppgavs, att trots att den förre presidenten, , riskerar en hjärtattack om han fortsätter att driva sitt eget försvar i rätten korsförhörde han den f.d. chefen för den serbiska underrättelsetjänsten, . Denne ansågs vara åklagarens viktigaste insidervittne, sedan rättegången började. ovićs vittnesmål ansågs kunna ge åklagaren möjlighet att bevisa Miloevićs ansvar för grymheterna under inbördeskriget i Kosovo. Men förnekade i stället att Miloević gav order om massakrer och etnisk rensning i Kosovo . "Vårt uppdrag var att svara för liv och säkerhet för civila i Kosovo, både serber och albaner", sade han. Marcović förnekade också att serberna hade förberett en massdeporteringsplan. I stället bekräftade han den anklagades uppgifter, att albanerna flydde från Kosovo för att undkomma Natos bombningar. Det har framkommit fler intressanta uppgifter efter hand, som att vittnet mutats och torterats. Mot denna bakgrund är min fråga: Vad tänker kulturministern göra för att säkerställa en allsidig nyhetsförmedling?
frs · GP121364 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1364 om värdering av innovationers immaterialrätt har ställt en fråga till mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för entreprenörer och uppfinnare att få finansiering för att driva projekt vidare. Staten erbjuder framför allt lånefinansiering, s.k. riskvilliga krediter, till företag. De främsta statliga aktörerna på detta område är , , Industrifonden och Stiftelsen . och Innovationscentrum tillhandahåller framför allt såddfinansiering medan de övriga erbjuder riskvilliga krediter och garantier till företag i något senare skeden. På den regionala nivån kompletteras regionala bolag av länsstyrelserna och självstyrelseorgan. Industrifonden och svensk-norsk industrifond är även aktörer på riskkapitalmarknaden, antingen genom direkta ägarinvesteringar i företag eller indirekt via hel- eller delägda riskkapitalbolag. Till detta kommer insatser som görs inom andra politikområden där regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska stöd är de som är mest "företagsnära". och Stiftelsen är de främsta statliga aktörerna av riskfylld finansiering i mycket tidiga skeden, s.k. såddkapital. Innovationscentrum använder sina medel främst för stöd till uppfinnare och innovatörer för produktutveckling i mycket tidiga skeden. Stiftelsen kan bevilja bidrag för tekniska och kommersiella utvärderingar i det tidigaste stadiet av projektet och förmedlas huvudsakligen via . När projektet har kommit i gång kan villkorligt lån beviljas för kostnader för patent-, mönster- och varumärkesskydd, konstruktionskostnader, design, prototyp och för kostnader för avtal och inledande marknadskontakter. Nuteks stöd för teknikbaserad affärsutveckling syftar till att förnya näringslivet genom att finansiera utveckling av tekniska produktidéer med stor tillväxtpotential i en inledande fas. Nuteks stöd kan sökas för projekt som är tekniskt nyskapande och som tar fram nya produkter, processer, metoder och system som kan bli kommersiellt betydelsefulla. kan även länsstyrelserna besluta om såddkapital med medel från det s.k. länsanslaget. Värdet av ett patent är givetvis svårt att uppskatta. Däremot kan patent tas upp som en tillgång i balansräkningen. I årsredovisningslagen (1995:1554) 4 kap. 2 § sägs: "Utgifter för forsknings- och utvecklingsarbeten och liknande arbeten som är av väsentligt värde för rörelsen får tas upp som immateriell anläggningstillgång. Detsamma gäller utgifter för koncessioner, patent, licenser, varumärken, hyresrätter och liknande rättigheter och tillgångar samt ersättning som vid förvärv av rörelse överstiger det behållna värdet av de tillgångar som förvärvats och de skulder som övertagits (goodwill)." Detta innebär inte att systemet är utan brister. Framför allt är antalet kommersialiserade innovationer för litet. Ett arbete pågår inom för att se över innovationssystemet.
frs · GP121368 · 2002-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1368 om beslagtaget gods har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att gods som tagits i beslag under en polisutredning ska lämnas tillbaka om det vid en domstolsprövning konstateras att det inte finns lagliga förutsättningar för beslaget. hänför sig till ett enskilt fall om olaglig försäljning av alkoholdrycker till ungdomar. Som justitieminister kan jag inte kommentera enskilda fall. Jag kan dock allmänt säga att jag känner oro för att alkoholdrycker olagligen säljs till ungdomar. Jag är angelägen om att rättsväsendet ska ha effektiva verktyg att arbeta med för att vi ska komma till rätta med de problem som denna brottslighet utgör. När det gäller rättsväsendets allmänna möjligheter att ingripa mot olaglig alkoholförsäljning vill jag lyfta fram att regeringen överlämnade en proposition med flera viktiga förslag på detta område (prop. 2000/01:97). I propositionen föreslås bl.a. att det vid bedömningen av om brottet olovlig försäljning av alkoholdryck ska anses vara grovt särskilt ska beaktas om verksamheten varit inriktad mot ungdomar. Vidare föreslås att förbudet mot att anskaffa alkoholdrycker ska omfatta även bjudande för förtäring på stället om vissa angivna förutsättningar är uppfyllda samt att straffbestämmelsen om olovligt innehav av alkoholdrycker ska utökas, från att omfatta spritdrycker, vin och starköl, till att omfatta även folköl. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. I alkohollagen stadgas att viss egendom som har varit föremål för brott enligt lagen eller värdet därav samt utbyte eller av sådant brott ska förklaras förverkad, om det inte är uppenbart oskäligt. Motsvarande förverkandeföreskrifter återfinns i ett stort antal andra lagar, bl.a. narkotikastrafflagen. Förverkande utgör en särskild rättsverkan av brott. Till skillnad från narkotika är inte alkoholdrycker som sådana straffbara att inneha. Möjligheten att förverka alkoholdrycker är därför begränsad till fall där alkoholdryckerna har viss närmare anknytning till brottslig verksamhet. Något behov av att se över lagstiftningen i detta hänseende föreligger inte enligt min uppfattning.
frs · GP121373 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1373 om tågtrafiken i Mot bakgrund av påstådda försämringar av tågtrafiken mellan och har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder så att det blir möjligt för privata tågentreprenörer att trafikera den aktuella sträckan. En principiell utgångspunkt som lades fast transportpolitiska beslut är att interregional trafik ska bedrivas på kommersiella grunder. Vidare läggs i samma beslut fast att SJ ska ha trafikeringsrätten på stomnätet. I principen om att trafiken ska bedrivas kommersiellt ligger att SJ avgör vilken trafik som ska bedrivas. Järnvägssektorn i utvecklas mot en allt högre grad av internationalisering och konkurrensutsättning. En utvecklingsprocess där för övrigt har varit pådrivande. För att möta de nya krav som kan förväntas med anledning av den pågående förändringsprocessen är det väsentligt att järnvägssektorn ses över och utvecklas. Regeringen tillsatte därför en järnvägsutredning (dir. 2001:48) som bl.a. har till uppgift att med utgångspunkt i konsument-intresset analysera möjliga utvecklingsvägar för såväl person- som godstrafiken på järnväg. Utredaren ska analysera olika modeller för en utvecklad konkurrens. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Jag vill avvakta utredningens betänkande och den följande beredningsprocessen innan eventuella förslag om förändringar föreläggs .
frs · GP121374 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1374 om kompensation till tågresenärer har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder så att SJ:s årskortsinnehavare ersätts för eventuella merkostnader som en påstådd försämring av kommunikationerna mellan och skulle komma att innebära. Enligt vad jag erfar från SJ innebär förändringen av kommunikationerna mellan och att en avgång per dag med X 2000 har ersatts med ett vanligt loktåg. I övrigt har två tåg dragits in på grund av att de haft så låg beläggning att det inte varit ekonomiskt motiverat för SJ att fortsätta köra dem. Beträffande ersättning till årskortskunder utger SJ ej en generell kompensation för exempelvis förändringar i trafiken. I det fall det finns årskortskunder som, av någon anledning, känner sig missnöjda ber SJ dessa att kontakta SJ:s kundtjänst för en individuell handläggning. Låt mig understryka att eftersom SJ verkar på en konkurrensutsatt marknad är det viktigt att SJ på kommersiella grunder kan hålla konkurrenskraftiga priser och erbjuda sina kunder de tjänster som efterfrågas. Att besluta om verksamhetens inriktning när det gäller utbud och omfattning av tjänster ligger helt inom SJ:s ansvarsområde och jag är övertygad om att SJ kontinuerligt arbetar för att utveckla och förbättra de erbjudna tjänsterna.
frs · GP121375 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1375 om har frågat mig om jag har ändrat uppfattning i frågan om en försäljning av . Låt mig förtydliga att Euromaint är ett av de bolag som i samband med bolagiseringen av affärsverket överfördes till holdingbolaget och tillsammans med ett par övriga bolag identifierades som lämpliga för försäljning. Statens avsikt i samband med bolagiseringen av affärsverket och bildandet av har varit att en försäljning av vissa dotterbolag, däribland Euromaint, ska genomföras. Någon specifik tidplan för detta har dock ej fastlagts. har regeringen ansett det viktigt att beakta att inga permanenta privata monopol uppstår till följd av försäljningarna. För Euromaints del pågår en omstrukturering av verksamheten som kräver stort fokus från såväl företagsledning och styrelse som personalen. Avsikten att, med beaktande av givna förutsättningar, avyttra Euromaint kvarstår dock. Det är upp till styrelsen i Swedcarrier att bedöma detta lämpligast bör ske.
frs · GP121382 · 2002-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1382 om EG-direktiv om förpackningar har frågat miljöminister vilka åtgärder han avser att vidta för att miljömålen nås även beträffande förpackningar och förpackningsavfall. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I arbetet med revideringen av EG-direktivet om förpackningar och förpackningsmaterial (94/62/EG) har drivit frågan om att höja de mål som kommissionen föreslagit. För att undvika en konkurrenssnedvridning mellan olika material, speciellt för utbytbara material som papper och plast, har agerat för ytterligare höjning av målet för plast. Förpackningar och förpackningsavfall omfattas av miljölagstiftningen genom och förordningen (1997:185) om producentansvar för förpackningar. Lagstiftningen bygger bl.a. på direktivet om förpackningar och förpackningsavfall. När det gäller miljökvalitetsmålen så är avfallshanteringen främst representerad under målet God bebyggd miljö, men hanteringen av produkter och materialströmmar täcks även av strategin om giftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringen har fått tre olika utredningar presenterade för sig som handlar om den framtida avfallshanteringen. har haft regeringens uppdrag att utreda ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall. har utrett bl.a. konsekvenser av att införa en skatt på förbränning av avfall och producentansvarsutredningen har gjort en bred översyn av producentansvaret med särskild fokus på förpackningar. Mot bakgrund av resultaten av utredningarna avser regeringen att göra en samlad bedömning av vilka åtgärder som kan bli nödvändiga för att den framtida avfallshanteringen ska bli ekologiskt hållbar. Regeringen avser att presentera detta i en proposition till /03.
frs · GP121390 · 2002-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1390 om brott med rasistiska och andra diskriminerande förtecken har frågat vilka åtgärder som jag avser att vidta för att inom rättsväsendet sprida kunskap om lagstiftningen om att t.ex. rasistiska eller homofobiska motiv ska beaktas som försvårande vid bedömningen av ett brotts straffvärde. Det demokratiska samhället vilar på en grundsyn som utgår från att alla människor är lika värda och att varje individ ska behandlas med samma hänsyn och respekt. Regeringen har i olika sammanhang konstaterat att arbetet för att motverka rasism, främlingsfientlighet och homofobi är en av de viktigaste samhällsfrågorna över huvud taget. Det är mot denna bakgrund den särskilda straffskärpningsgrunden för brottslighet med rasistiska och liknande motiv ska ses. Det är också därför regeringen har instruerat polis- och åklagarväsendet att prioritera och särskilt uppmärksamma denna brottslighet. Utöver detta finns det dock behov av ytterligare åtgärder. Att öka kunskapen och medvetandet är en av de viktigaste insatserna för att bekämpa hatbrott. I regleringsbreven uppdrog regeringen därför åt rättsväsendets myndigheter att säkerställa att personalen har tillräckliga kunskaper om såväl grunden för hatbrott som situationen för de grupper som utsätts för sådana brott. Myndigheterna har ålagts att upprätta särskilda utbildningsstrategier och att rapportera hur dessa har tillämpats. Regeringen har dessutom uppdragit till att ta fram en rapport om hatbrott. I rapporten, vilken publicerades juni och är bakgrunden till fråga, analyseras läget när det gäller denna typ av brottslighet och åren närmast . Rättsväsendets myndigheter bedriver ett omfattande utvecklingsarbete när det gäller bekämpning av brott med rasistiska eller homofobiska motiv. har Riksåklagaren och genomfört flera åtgärder för att utveckla arbetet på området. Riksåklagaren har byggt upp en kunskapsbank på åklagarväsendets intranät med relevanta förarbeten, dokument och länkar till andra myndigheter och organisationer, såväl i som utomlands. Riksåklagaren och har inlett ett samarbete med gemensamma inspektioner gällande hanteringen av rasistiska brott. De har även inlett ett fast samarbete i form av erfarenhetsseminarier i syfte att höja kunskapsnivån på området. På lokal nivå har samarbetet mellan polis och åklagare intensifierats när det gäller att utveckla arbetsmetoder. Det pågår alltså arbete inom rättsväsendet med att höja kompetensen när det gäller hatbrott. Myndigheterna har emellertid kommit olika långt i detta arbete. Det är av största vikt att arbetet fortskrider. Regeringen fortsätter därför @ i samband med budgetarbetet, i regleringsbreven och i den fortlöpande myndighetsdialogen @ att kräva redovisning av myndigheternas utbildningsinsatser i dessa frågor. Brottsförebyggande rådets rapport kommer att utgöra ett värdefullt underlag i detta sammanhang. Jag följer alltså noga den fortsatta utvecklingen av detta viktiga arbete.
frs · GP121391 · 2002-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1391 om häktet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra situationen vid häktet i . Jag håller med om att beläggningssituationen inom kriminalvården är besvärlig. Jag har i tidigare fråge- och interpellationssvar redogjort för orsakerna till den uppkomna situationen och vad regeringen gör för att lösa problemet. Kriminalvården fick ett tillskott på för att kunna inrätta fler platser. Fram t.o.m. utgången av planerar att inrätta ca 500 nya häktes- och anstaltsplatser. Jag är medveten om att det kan komma att krävas ytterligare resurstillskott till kriminalvården även . Regeringens styrning av kriminalvården sker på ett övergripande plan och det är därför ansvar att inom ramen för tilldelade medel besluta var i landet de nya platserna ska vara belägna.
frs · GP121392 · 2002-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1392 om gemensam vårdnad har frågat mig vad regeringen tänker göra för att domstolarna inte ska förordna om gemensam vårdnad mot den ena förälderns vilja när det förekommit misshandel eller hot i familjen. kan domstolarna döma till gemensam vårdnad även om en förälder är emot det. En förutsättning är dock att gemensam vårdnad är bäst för barnet. Regeringen har beslutat tillsätta en parlamentarisk kommitté för att utvärdera vårdnadsreform. En av kommitténs huvuduppgifter är att undersöka hur de nya reglerna om gemensam vårdnad tillämpas. Särskilt ska kommittén uppmärksamma den fråga tar upp, hur reglerna tillämpas när det förekommit övergrepp eller misstanke om det.