ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11545 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:545 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i I tidningen kunde man läsa om en kvinna i som har dömts till stening efter att ha gjort sig skyldig till äktenskapsbrott enligt islamisk lag. Kvinnan själv säger att hon blev tvingad till det utomäktenskapliga samlag hon har dömts för och har överklagat domen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Avser ministern, för den nigerianska regeringen, påtala att den nigerianska lagstiftningen strider mot FN:s konventioner om mänskliga rättigheter?
fr · GP11546 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:546 av () till utrikesminister om EU-stöd till rysk nedrustning Spridningen av kärnvapen eller kärnämnen från sönderfallande kärnvapenkomplex utgör fortfarande ett av de största hoten mot säkerheten i världen. startade ett program kallat Cooperative Threat Reduction (CTR), vars syfte var att minska hoten från massförstörelsevapen. Programmet har bidragit med till eliminering av massförstörelsevapen och andra icke-spridningsprogram i och de nya oberoende staterna. EU har bara i begränsad utsträckning bidragit till den ryska kärnvapennedrustningen. EU:s insatser för icke-spridning har koncentrerats till ett internationellt center (ISTC) för före detta sovjetiska kärnvapenspecialister. antog dock EU en gemensam åtgärd för icke-spridning och nedrustning i . utökades den gemensamma åtgärden till att inkludera en del ytterligare säkerhetsåtgärder och studier gällande biologiska vapen och plutonium. För de initiativ som är relaterade till plutonium, och därmed kärnvapen, har EU allokerat . Betydligt mer resurser behövs för en storsatsning på kärnvapennedrustning i . Eftersom ingenting ännu har gjorts för att underlätta nedrustningen av taktiska kärnvapen bör en sådan satsning inkludera förstörelse av dessa kärnvapen. Min fråga till utrikesministern: Vilka initiativ avser utrikesministern ta för att öka EU:s bidrag till eliminering av taktiska och strategiska kärnvapen i ?
fr · GP11547 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:547 av () till utbildningsminister om funktionshinder har ett stort antal elever funktionshinder som hindrar dem i deras lärande. Det kan gälla dyslexi, tal- och språkhandikapp eller DAMP. Varje lärare, inte bara speciallärare och specialpedagoger, måste kunna identifiera inlärningssvårigheter som har att göra med funktionshinder för att eleverna ska kunna få den hjälp de behöver. I Högskoleförordningens examensordning, där mål för olika utbildningar finns uppställda, finns det dock inget mål om att lärarstudenterna ska få kunskaper om funktionshinder och inlärningssvårigheter hos elever. Det är upp till varje högskola om det ska bli någon sådan undervisning eller inte. I de flesta fall sköts det säkert bra men enligt kan det komma ut lärare på skolorna som inte har någon utbildning alls om möjliga funktionshinder hos eleverna. Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Andelen elever som inte klarar målen i svenska, engelska och matematik har ökat till . Vi vet inte till hur stor del detta beror på funktionshinder, men säkert är att fler elever skulle nå målen om fler fick stöd och hjälp. Min fråga till utbildningsministern är: Avser ministern att skriva in i Högskoleförordningen att lärarstudenter ska få kunskap om funktionshinder som försvårar elevernas lärande?
fr · GP11548 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:548 av () till utbildningsminister om lagring av det digitala kulturarvet (KB) har ett projekt som siktar till långsiktigt bevarande av elektronisk information. Det är därför uppseendeväckande att Datainspektionen (DI) har konstaterat att KB olagligt lagrat 65 miljoner svenska webbsidor . DI förutsätter att behandlingen upphör i väntan på en lagreglering. Bl.a. tycks verksamheten strida mot personuppgiftslagen (PUL) som de upphovsrättsliga aspekterna inte är helt klarlagda. Vilka åtgärder kommer utbildningsministern att ta initiativ till för att KB ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete med att samla, bevara och tillhandahålla det digitala kulturarvet?
fr · GP11549 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:549 av () till statsrådet om prövning av Posten AB:s begäran om portohöjning gick in med en skrivelse till regeringen och begärde att få höja priset på enstaka brevförsändelser. I interpellation 2001/02:32 till biträdande näringsministern, om priset på enstaka brevförsändelser, frågade jag om regeringen avsåg att höra representanter för näringslivet, särskilt småföretagare, angående deras bedömning av betydelsen av den tänkta prishöjningen före ett eventuellt beslut om att bifalla Postens hemställan. Statsrådet svarade att frågan kommer att analyseras framför allt utifrån konsumenternas och småföretagarnas perspektiv, men även utifrån konkurrenternas och Posten AB:s. Regeringen fattade beslut om att låta post- och utreda frågan och återkomma till regeringen . Det finns angivet att post- och ska samråda med konkurrensverket, och men inte med någon företagarorganisation. Uppdraget är inte heller ens översänt till någon företagarorganisation. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till biträdande näringsministern: Avser regeringen att höra representanter för näringslivet, och särskilt småföretagare, angående deras bedömning av betydelsen av den tänkta prishöjningen före ett eventuellt beslut om att bifalla Postens hemställan?
fr · GP11550 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:550 av () till justitieminister om EG-direktiv för datalagring Datainspektionen har konstaterat att (KB) olagligt lagrat 65 miljoner svenska webbsidor. När ärendet senast var aktuellt i angav regeringen att det krävdes en ändring av EG-direktivet om skydd för datorprogram för att verksamheten skulle kunna fortsätta och "att regeringen bör verka för en sådan förändring" (prop.2000/01:3) Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta för att det åberopade ändras så att KB kan fortsätta sin viktiga insamling av det digitala kulturarvet?
fr · GP11551 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:551 av () till näringsminister om nyföretagandet Allt färre startar företag. var ett riktigt bottenår. Antalet nyregistrerade aktiebolag var färre än . Även antalet enskilda firmor, handelsbolag och kommanditbolag minskade med 14,. Tillbakagången för nystartade företag gäller för hela riket och samtliga företagsformer. uttrycker sin oro över utvecklingen. Att färre startat företag är i och för sig inte förvånande eftersom regeringen inte driver någon företagsvänlig politik, exempelvis kan nämnas förslagen om lägre arbetsgivaravgifter för offentlig sektor än privat, förlängd arbetsgivarperiod vid sjukskrivning och naturligtvis all byråkrati samt skatter och avgifter som drabbar småföretagarna. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att underlätta företagande och entreprenörskap i ?
fr · GP11552 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:552 av () till näringsminister om sjukfrånvaron Regeringens särskilde utredare har presenterat ett förslag angående sjukförsäkringen som innebär att arbetsgivaren kommer att ha finansieringsansvar för arbetstagarens första vid sjukdom. Lönekostnaden blir dubbel för arbetsgivaren eftersom denne skall finansiera såväl den sjukskrivne som vikarien. Om sjukskrivningskostnaden läggs över på arbetsgivaren föreligger stor risk för att speciellt småföretagare slås ut, företag kan inte växa. Det är inte bara företagen som ser problemen med förslaget, även arbetstagarna är oroliga. Det finns risk för att antalet arbetstillfällen blir färre men också att det blir omöjligt för personer med hälsoproblem att få arbete. Förslaget motverkar sitt syfte. 60 dagars arbetsgivaransvar vid sjukdom kan innebära nådastöten för svenskt näringsliv. skapar förslaget stor oro. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till näringsminister : Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att kunna ge ett lugnande besked till företagare och arbetstagare, att regeringen inte avser att ytterligare förlänga arbetsgivarens ansvar för finansiering vid anställdas sjukfrånvaro?
fr · GP11553 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:553 av () till näringsminister om internationellt flyg till har jag blivit uppvaktad av internationella flygbolag som vill etablera lågprisflyg med destination . är det inte tillåtet för att etablera internationella linjer. Detta hämmar konkurrensen och missgynnar integrationen kring . Att själva destinationen avgör huruvida flyget ska gå på eller kan inte vara rätt. I stället bör det vara miljö- och säkerhetsfrågor som avgör eventuella begränsningar. Ämnar näringsministern agera för att internationellt flyg ska få möjlighet att flyga på ?
fr · GP11554 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:554 av de () till näringsminister om finansieringen av väg 73 Stockholmsberedningen lämnade över sitt förslag till hur man ska lösa trafiken för . Förslaget innebär bl.a. att det nu finns en dokumenterat mycket stor politisk majoritet i regionen för att den olycksdrabbade () på sträckningen @ byggs ut till motorvägsstandard. I och med detta återstår det nu för regeringen och näringsministern att leva upp till sitt ansvar. I enlighet med mängder av uttalanden och svar är det nu dags att anvisa medel för den behövliga utbyggnaden. Upp till bevis näringsministern @ när kommer pengarna till väg 73? När avser ministern att lägga fram förslag om att ställa statliga investeringsmedel till förfogande för den behövliga utbyggnaden av (väg 73) på sträckan @ ?
fr · GP11555 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:555 av de () till näringsminister om nyföretagande Antalet nyregistrerade företag minskade så kraftigt att till och med blev tagna på sängen. Antalet nyregistrerade bolag minskade med hela 16,. Tillbakagången gäller alla företagsformer och även i storstadsregioner som , och . Nedgången går inte helt att förklara med den försvagade konjunkturen. har inte regeringen och näringsministerns departement gjort mycket konkret för att förbättra villkoren för små- och medelstora företag. Ett antal utredningar och grupper har tillsatts men resultatet är, enligt min uppfattning, mycket magert. Näringsministern skriver själv i ett frågesvar till mig : "vill jag betona att det fortfarande återstår mycket att göra. Vi har kommit en bit på väg, men att förbättra förutsättningarna för ett växande näringsliv är en långsiktig och kontinuerlig process som jag ska driva vidare med oförminskad kraft." Jag kan bara hålla med om att det återstår mycket att göra. Om "oförminskad kraft" inte leder till fler resultat än är jag dessvärre mycket pessimistisk. Vilka åtgärder avser ministern vidta och initiera för att nyföretagandet ska öka i ?
fr · GP11556 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:556 av () till försvarsminister om hemvärnets numerär Jag har tidigare frågat angående hemvärnets numerär och även uttryckt mina farhågor att det i fortsättningen kan bli svårigheter att rekrytera @ detta bl.a. efter det "totalstopp" som funnits för övningar och annan verksamhet. Detta på grund av problem med försvarsekonomin. har ett nytt begrepp börjat att användas, såväl av statsrådet som ÖB. talas det om "170 hemvärnsbataljoner som skall utgöra merparten" @ således ett tämligen diffust begrepp. har vi talat om 125000 personer i hemvärnet, sedan 90000 och därefter kring 60000. Siffran är oklar, men lär knappast överstiga 50000. Min undran är nu hur begreppet "bataljon" skall tolkas. Eller kommer vi också i fortsättningen att använda ett begrepp på hemvärnet som klart anger numerären? Avser statsrådet att vidtaga åtgärder så att ett mera klart begrepp finns gällande hemvärnets numerär?
fr · GP11557 · 2002-01-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:557 av () till statsrådet om myndighetschefer och ambassadörer Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män ska ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. En jämn representation är en viktig åtgärd för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. Därför är det mycket anmärkningsvärt att av de 62 myndighetschefer som regeringen utsåg var endast 17 kvinnor. Detta har inte förbättrat statistiken för myndighetschefer totalt, endast en av fyra myndighetschefer är kvinna. När regeringen kritiserades för att endast ett fåtal av nyutnämnda ambassadörer var kvinnor, svarade utrikesminister att det inte fanns tillräckligt många kompetenta kvinnor att utse. Detta är ett skamligt underkännande av alla välmeriterade kvinnor. Av de 77 ambassadörer som är stationerade runtom i världen är endast 12 kvinnor. Det låga antalet kvinnliga ambassadörer har även kritiserats av FN med anledning av den som överlämnat. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka antalet kvinnliga myndighetschefer och ambassadörer?
fr · GP11558 · 2002-01-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:558 av () till statsrådet om Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män ska ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. En jämn representation är en viktig åtgärd för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. FN har kritiserat med anledning av den som presenterats. får bl.a. kritik för att det finns så få kvinnor på höga poster, såväl inom offentlig som privat sektor. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Därför är det anmärkningsvärt att endast en av fyra myndighetschefer är kvinna. Enligt statistik som för transporter och IT tagit fram är ledningarna för , , , och länstrafikens huvudmän bedövande överrepresenterade av män. Detta trots att det inom transportsektorn tas beslut som berör stora delar av samhällsplaneringen. Den dystra bilden förbättras heller inte när man ser till det statligt ägda bolaget . I samband med den organisationsförändring som trädde i kraft visar det sig att samtliga chefer vid huvudkontoret är män och av sammanlagt 24 affärsområdeschefer är endast fyra kvinnor. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka antalet kvinnor i ledande befattning i Samhallkoncernen?
fr · GP11559 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:559 av () till statsrådet om Enligt en färsk rapport från IOM, , anser hälften av dem som invandrat från och att deras etniska bakgrund hindrat dem från att få jobb i . Av dem med indisk bakgrund är det en fjärdedel som säger sig ha upplevt detta, trots att många av dem är adoptivbarn som vuxit upp i . Enligt IOM har situationen för flyktingar och asylsökande i förvärrats och är inget undantag. Utöver situationen på arbetsmarknaden har många, enligt uppgift, även utsatts för hot, illa behandling på arbetsförmedlingen eller vägrats inträde på restauranger. Jämfört med en undersökning gjord 1993 har andelen som anser sig diskriminerade på arbetsmarknaden ökat betydligt. De som deltog i undersökningen 1993 anser följaktligen att deras känsla av att höra hemma i har minskat. Detta är givetvis djupt oroväckande. Avser statsrådet vidta några åtgärder med anledning av den presenterade rapporten av IOM?
fr · GP11560 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:560 av () till finansminister om vägunderhåll Fastighetsskatten har ökat dramatiskt för många boende under såväl föregående år som nuvarande år. Knappt hinner skattehöjningarna genomföras förrän nya förslag presenteras om hur fastighetsägare, vilket inkluderar småhusägare, ska kunna beläggas med ytterligare skatter och avgifter. har presenterat ett förslag om att fastighetsägare ska betala ytterligare avgifter för underhåll av vägar inom detaljplanerat område. Kostnaden blir cirka 900 @ , till att börja med. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Ämnar statsrådet lägga en proposition som innehåller kommunförbundets förslag?
fr · GP11561 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:561 av () till justitieminister om rättssäkerhet för svenska medborgare Eftersom det är uppenbart att behandlingen av de tre svenska medborgare, som drabbats av EU:s sanktioner, inte uppfyller grundläggande krav på ett rättssäkert förfarande - ett ställningstagande som jag uppfattar att regeringen helt och fullt delar - måste det vara angeläget att förfarandet förändras och de drabbade ges en möjlighet att vinna rättelse. Det innebär att sanktionerna mot våra egna medborgare strider mot grundläggande värderingar i vårt eget samhälle. Ytterst grundar sig sanktionerna på de traktat som ingått med andra länder, dvs. inom ramen för FN och EU, och det förefaller därför naturligt att åtgärder vidtas inom ramen för dessa samarbeten. Min fråga är på vilket sätt ministern verkar för att FN och EU ska vidta sådana rättelser att sanktionerna mot de svenska medborgarna uppfyller kraven på rättssäkerhet?
fr · GP11562 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:562 av () till statsrådet om bilstöd till rörelsehindrade Det nuvarande bilstödet för rörelsehindrade har många brister. Dessutom har beloppet varit oförändrat ända , trots att det blivit både dyrare att skaffa och äga bil. Många rörelsehindrade har därför inte råd att köpa bil, fastän de är berättigade till bilstöd. Bilen är mångas räddning och en förutsättning för att rörelsehindrade ska kunna ta sig till och från sina arbeten och att kunna leva som andra. måste det vara färdigt med utredandet. De rörelsehindrade har väntat nog. Regeringen lever inte upp till det löfte om översyn av stödet, som gavs . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att föreslå förbättringar för bilstöd för rörelsehindrade?
fr · GP11563 · 2002-01-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:563 av () till socialminister om information om klamydia ökar antalet fall av klamydia. Statistik från som presenterades , visar på mer än 22000 rapporterade fall . Det är en ökning jämfört . har rapporterade fall ökat med . Antalet smittade är dock fler än så, då många bär på klamydia utan att veta om det. Enligt har klamydia blivit en folksjukdom bland unga. "Det är ett jätteproblem. Unga tycker att klamydia inte är något att oroa sig över. Men det kan ge oerhörda besvär och men för livet." Killar kan drabbas av testikel- och prostatainflammation och tjejer kan få bestående skador av äggledarna och därmed bli sterila. Många unga tror själva att ökningen beror på att färre ungdomar oroar sig för hiv . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka informationsspridningen om klamydia?
fr · GP11564 · 2002-01-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:564 av () till försvarsminister om frivilligrörelsen Alla talar om värdet av frivilligrörelsen. Men som någon sa i en intern-TV-intervju som visades för deltagarna på försvarskonferensen i : "Alla talar om vikten av frivilligrörelsen, men ingen visar något mera". Dessa ord kom från en framstående person - i just frivilligrörelsen. Också generaldirektören i ÖCB () hade i sitt anförande, vid nämnda konferens, synpunkter på oklarheter kring frivilligrörelsen. "Frivilligrörelsen är värd en tydligare beställning" var hans ord, ord som säger mycket från en person som har en så ledande ställning. Avser statsrådet att ge en klarare "beställning" till frivilligrörelsen?
fr · GP11565 · 2002-01-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:565 av () till försvarsminister om direktiv till nya planeringsmyndigheten inrättas den nya planeringsmyndigheten. Men oklarheter tycks finnas för planering och uppläggning av arbetet, trots att så återstår, innan den nya myndigheten ska starta sin verksamhet. Vid försvarskonferensen i sa generaldirektören för det nya verket bl.a. så här: "I vissa avseenden är såväl propositionen som direktiv diffusa. Det gäller t.ex. skrivningarna om att myndigheten skall ha ett samlat myndighetsansvar för samhällets IT-tjänst". Det här måste förstås vara olyckligt i det planeringsskede som en ny statlig myndighet befinner sig. Den nya generaldirektören sa också "att de nuvarande skrivningarna inte ger särskilt mycket vägledning om vad man vill ha ut av den nya myndigheten". Detta skapar en känsla av att skattebetalarnas pengar inte används på mest effektiva sätt. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder med anledning av generaldirektörens uppfattning om direktiven?
fr · GP11566 · 2002-01-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:566 av () till försvarsminister om användningen av skattemedel Som politiker, oavsett om det är på kommunnivå, landstingsnivå eller på riksdagsnivå, har jag som ledstjärna att skattebetalarnas pengar ska användas på ett vettigt och effektivt sätt. Jag reagerade kraftigt då , generaldirektör för sa följande i sitt anförande vid försvarskonferensen i : "För att de nya tankegångarna skall få genomslag och ett effektivt utnyttjande av resurser skall kunna ske, måste också den traditionella modellen att fördela statliga pengar förnyas. begränsas användningen av resurserna, i den civila ekonomiska planeringsramen till höjd beredskap, dvs. enbart för krigsförberedelser. Pengarna kan alltså inte användas för förberedelser för och hantering av svåra fredstida kriser, som ju onekligen är mer sannolika och frekventa. Skattepengarna går inte dit där de främst behövs". Med anledning av vad som här sagts frågar jag om statsrådet avser att vidtaga åtgärder för att skattepengarna används på ett optimalt sätt?
fr · GP11567 · 2002-01-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:567 av () till försvarsminister om personlig skyddsmask Jag har erfarit att man inom totalförsvaret avser att se över utbildningen samt införskaffa ytterligare skyddsutrustning. Frågan om utdelning av skyddsmasker till svenska folket utreds nu av , . Skyddsmask kan behövas inom totalförsvaret, polisen, sjukvården och kommunerna m.fl. I hotbilden finns hot från alla radiologiska, biologiska och kemiska ämnen. Det kan handla om hot i form av planerade, medvetna kriminella handlingar men även oavsiktliga utsläpp från t.ex. transporter, industrier och laboratorier. Samhället behöver också beredskap i form av skyddsutrustning för att kunna hantera infektionssjukdomar och djursjukdomar. Jag välkomnar det arbete som påbörjats med att se över behovet av antalet skyddsmasker. Jag oroas dock över att man vid inköp och rekommendationer för personligt andningsskydd inte uppdaterar sig på kunskapsläget och inkluderar nyare forskningsrön i kriterier för upphandling såväl som användande. Ny kunskap om konstruktion och värden måste beaktas. Liksom att man förvissar sig att den forskning som utgör underlag bygger på tester av både kvinnor och män. Min fråga till försvarsminister är om regeringen tillser att upphandling och rekommendationer för personligt skyddsmask sker med senaste kunskapsläge när det gäller såväl konstruktion som värden ?
fr · GP11568 · 2002-01-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:568 av () till statsrådet om skyddsfilter Larmrapporter kommer om ökat antal människor som drabbas av problem med andningsorganen. Problemen anses i stor utsträckning vara förknippade med den arbetsrelaterade ohälsan. De skyddsfilter som finns tillgängliga på marknaden och som ska skydda mot inandning av ohälsosamma gaser anses av expertis ej hålla måttet. De normer som fortfarande tillämpas vid mätning av inandningsluft via filter har sin förankring i mycket gammalt tänkande och ger inte erforderligt skydd. Många arbetstagare invaggas i falska löften om skyddseffekterna vid användande av på marknaden vanligen förekommande skyddsutrustning. ser allvarligt på de nya rön som framkommit och förs en diskussion om behovet av att skärpa provningsstandarderna. För att förhindra att ytterligare människor skadas via inandning av ohälsosamma gaser vill jag därför fråga: Är statsrådet beredd att verka för en förändring av nuvarande provningsstandard enligt AFS 2001:3?