ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121087 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1087 om ökningen av diabetes har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra den stora ökningen av sjukdomen diabetes mellitus typ 2. På var generalsekreterare budskap "Motion för hälsans skull" bokstavligen en uppmaning. Han skriver vidare. "Sjukdomar som inte är smittsamma, som t.ex. diabetes, sjuklig fetma och hjärt- och kärlsjukdomar, har blivit en stor epidemi i alla samhällen, både rika och fattiga. Detta beror till stor del på en motsvarande epidemi av stillasittande, ohälsosamma livsstilar, kostförändringar och en ökad tobaksanvändning." Även i är trenden tydlig och enligt betänkande, SOU 2000:91, är av befolkningen överviktig i vårt land. Problemet består av ett för högt energiintag i kombination med ett alltför stillasittande liv. Särskilt alarmerande är att barn och ungdomar är drabbade. Åtskilligt görs för att bromsa och motverka denna utveckling. Skola och förskola är här viktiga arenor. Ämnet Idrott och Hälsa syftar till att ge barn och ungdomar sunda levnadsvanor. Stöd till ungdomsidrotten, simundervisning och skolans hemkunskapsundervisning är också motkrafter. Regeringen gav i uppdrag att driva kampanjen . Regeringen avser att uppdra åt att följa upp kampanjen genom att fortsatt ta initiativ till verksamhet som syftar till att öka den fysiska aktiviteten hos människor samt öka andelen människor som är fysiskt aktiva. Det fortsatta arbetet benämns "Håll i rörelse". Regeringen avser att lägga fram en folkhälsomålsproposition för . I propositionen avser regeringen att presentera tio mål- och uppföljningsområden varav ett omfattar fysisk aktivitet och ett annat matvanor och säkra livsmedel.
frs · GP121088 · 2002-05-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1088 om regional momsbefrielse har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att tillse att i åstadkomma en regional momsbefrielse avseende den danska vägmomsen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. refererar till en artikel i där det står att svenska bussföretag måste vara registrerade och redovisa vägmoms till de danska skattemyndigheterna för varje bussresa in på dansk mark. I artikeln sägs vidare att danska bussbolag inte måste betala någon vägmoms i och att det är något som snedvrider konkurrensen. Momsreglerna är harmoniserade inom EU genom det sjätte momsdirektivet (77/388/EEG), vilket alla länder ska ha tagit in i sin nationella lagstiftning. Länderna kan dock i vissa fall ha medgivits rätt att avvika från direktivets regler. Det kan t.ex. ha skett i samband med ett lands medlemskapsförhandlingar. Reglerna om beskattningsland för persontransport i sjätte direktivet innebär att transporten ska beskattas där den äger rum, med beaktande av de avstånd som tillryggaläggs. En persontransport som går genom tre EU-länder ska således beskattas i alla tre länderna. I praktiken har dock flera medlemsstater medgivits rätt att ha regler som avviker från direktivet på så vis att persontransport till och från ett annat land nollbeskattas, dvs. skatt tas inte ut på biljettförsäljningen, men avdragsrätt medges säljaren för ingående skatt. fick vid medlemskapsförhandlingarna tillåtelse att ha momsregler som avviker från direktivets regler. De svenska reglerna innebär att en persontransport som går direkt till eller från utlandet nollbeskattas till den del den utförs i . En persontransport som utförs inom landet ska dock beskattas. Enligt den information som jag har inhämtat om momsreglerna för turistbussresor i så är dessa skattepliktiga i . Det gäller oavsett om resan utförs med en turistbuss som är registrerad i eller i utlandet, t.ex. . När det är fråga om bussar registrerade i utlandet använder de danska skattemyndigheterna en schablonregel för att avgöra hur stor del av det totala vederlaget som ska hänföras till resan i och därmed vilket belopp skatten ska beräknas på. Sammanfattningsvis tillämpar och EG-reglerna olika beroende på att fått ett undantag från det sjätte direktivet. Jag konstaterar dock att en tillämpning av de svenska reglerna innebär att skatt inte tas ut vid direkt persontransport till eller från , oavsett om det är ett danskt eller svenskt företag som tillhandahåller transporten. En tillämpning av de danska reglerna innebär vid persontransport till och från att dansk skatt tas ut på den del som avser , oavsett om transporten utförs med en svenskregistrerad eller danskregistrerad buss. Jag har bett mina tjänstemän klara ut om det finns några brister i tillämpningen i syfte att i så fall komma tillrätta med dem.
frs · GP121089 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1089 om har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stödja utveckling till ett fritt och demokratiskt land med goda levnadsvillkor för befolkningen. har rätt i att det självständiga kommer att fortsätta att behöva omvärldens stöd för att befästa sin demokrati, lösa flyktingproblemet, avvärja hotet från milisgrupperna och utveckla sin ekonomi. överlämnar FN makten i landet till ett självständigt . FN har lett en omfattande internationell insats för att återställa freden och återuppbygga landet. har bidragit med i stöd, varav över hälften gått till FN:s övergångsadministration (), samt med civilpoliser, militärobservatörer och valobservatörer. har även stöttat försoningsprocess och utformandet av offentlighetsprincipen. Regeringen har upprepat förklarat att det svenska engagemanget kommer att bestå, bl.a. senast då jag träffade blivande president i . Vi har också uppmanat övriga länder och institutioner att fortsatt stödja . Det svenska biståndet kommer att ligga kvar på ungefär samma nivå som . Regeringen har givit Sida i uppdrag at utforma en landstrategi för utvecklingssamarbetet. Biståndet ska huvudsakligen kanaliseras via multilaterala organisationer för att minska bördan på den östtimorianska förvaltningen och ge landet möjlighet att påverka biståndet enligt de egna prioriteringarna. bistår också genom , som är en av de största enskilda givarna. För att lösa flyktingkrisen har stöttat insatser från bl a. UNHCR. har beslutat om stöd till FN:s och gemensamma appell för de östtimorianska flyktingarna, och Sida överväger ett svenskt bidrag. och EU kommer att fortsätta uppmärksamma ansvar för att lösa flyktingkrisen och för att återställa säkerheten i flyktinglägren. Det gjorde jag också när jag träffade den indonesiske samordningsministern för säkerhet och politiska frågor, Susilo , i Regeringen stöder därtill den av generalsekreteraren föreslagna nya FN-missionen i . Den ska stötta den nya östtimorianska staten och garantera landets säkerhet och föreslås bestå av en militär komponent, civilpoliser och en civil administration. Svenska civilpoliser och militärobservatörer kommer att delta i denna mission.
frs · GP121090 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1090 om handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förkorta handläggningstider i s.k. anknytningsärenden. Låt mig inledningsvis understryka att korta handläggningstider i utlänningsärenden, inte minst rörande anknytningsärenden, är en högt prioriterad fråga för regeringen. Kraftigt ökade resurser har därför tillförts utlänningsmyndigheterna . vill jag peka på att det ökade kravet på muntlig handläggning i dessa ärenden, vilket infördes , samt att antalet anknytningsärenden ökat, lett till längre handläggningstider. utgjorde ungefär hälften av ärendena nyetablerade anknytningar. I syfte att förkorta handläggningstiderna med bibehållen rättssäkerhet har regeringen både föregående år och detta år förstärkt förvaltningsanslag med 90 respektive och förvaltningsanslag med 6,5 respektive . Regeringen har också i den ekonomiska vårpropositionen, som överlämnades till , föreslagit ytterligare 60 respektive till och . Jag har också erfarit att börjat se över sina interna anvisningar och rutiner i anknytningsärenden för att uppnå effektivare handläggning och därmed kortare handläggningstider. Ambassaden i , som omnämner särskilt, har regeringen förstärkt med en tjänsteman och kommer att tillfälligt förstärka ambassaden med en tjänsteman för att arbeta av ärendebalanserna. Jag vill också peka på att , som haft i uppdrag att utreda utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring till , bl.a. har uppmärksammat handläggningen av anknytningsärenden. Betänkandet är nu ute på remiss. Regeringen avser därefter lämna en proposition till . Sammanfattningsvis vill jag säga att regeringen genom att förstärka resurserna vid såväl och som vid ambassaden i aktivt verkat för att handläggningstiderna bör kunna bli kortare.
frs · GP121092 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1092 om myndigheters moraliska värderingar kring sexualitet och 1106 om hivprevention har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att det statliga arbetet för en effektiv hiv- och STI-prevention inte ska grunda sig på moraliska värderingar kring sexualitet. har frågat mig vilka insatser som jag avser att vidta för att hivpreventiva insatser ska kunna nå berörda riskgrupper . Eftersom frågorna har en liknande innebörd lämnar jag ett svar som omfattar båda frågorna. De effektivaste åtgärderna mot smittspridning är vanligen preventiva insatser såsom information om smittvägar och om vilka skyddsåtgärder den enskilde kan vidta. Kunskaper om smittvägar och åtgärder för att förhindra smittspridning är en nödvändighet för att såväl smittade som osmittade personer ska kunna ta sitt ansvar för att förhindra smittspridning. Öppenhet kring hiv/aids och sexualitet är en förutsättning för att människor ska ha möjlighet att förändra sitt sexualbeteende så att smittspridning förhindras. Det krävs också respekt för människors kulturella tillhörighet, sexuella läggning och sexuella erfarenheter för att den enskilde ska kunna ta till sig information om vilka skyddsåtgärder som kan vidtas. har regeringen avsatt särskilda medel för hivpreventivt arbete. En del av anslaget Insatser mot aids som () disponerar går till förebyggande projekt i landsting och kommuner. Projekten är ofta riktade mot viktiga målgrupper som ungdomar, män som har sex med män, invandrare och flyktingar samt hivpositiva och deras närstående. Frivilligorganisationer har en viktig roll inom det preventiva arbetet mot hiv/aids och stöd från anslaget utgår därför till bl.a. och . Organisationerna har speciella möjligheter att nå sina målgrupper och de kan arbeta på ett friare sätt än vad myndigheter har möjlighet till. Vid FHI finns stor kunskap om och erfarenhet av att utforma och förmedla information om sexualitet och sexuellt överförbara sjukdomar till riskutsatta grupper och till befolkningen i allmänhet. En öppen syn på och en avdramatiserad attityd till sexualitet och sexuellt överförbara sjukdomar är en naturlig del av myndighetens verksamhet. I vissa fall kan det medföra att avvägningar behöver göras när det gäller hur informationen bör utformas och vilka grupper som informationen bör vända sig till. Jag har fullt förtroende för FHI:s förmåga att göra sådana bedömningar. Vidare förutsätter jag att FHI kommer att ta initiativ till hivpreventiva insatser för berörda grupper .
frs · GP121093 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1093 om forskning om elöverkänslighet har frågat mig på vilket sätt regeringen avser tillgodose det stora behovet av forskning och kunskapsuppbyggnad om elöverkänslighet. svarade jag på frågor om elöverkänsligas situation och redogjorde då för såväl generella som mer specifika åtgärder regeringen vidtagit på olika områden. Angående kunskapsuppbyggnad som bör ske genom forskning nämnde jag för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), samt universitet och högskolor som huvudsakliga finansiärer av sådan forskning i . FAS fick i regleringsbrevet i uppdrag att tills vidare bevaka frågor som rör forskning om elöverkänslighet, således gäller detta även .
frs · GP121095 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1095 om avgifter för utländska studenter har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder för att möjliggöra för universitet och högskolor att ta ut avgifter av utländska studenter. Jag anser att det är positivt med utbyte av studenter mellan länder. Inflödet av utländska studenter bör öka och och högskolor bör i än högre utsträckning internationaliseras. Utländska studenter är på många sätt en tillgång för undervisnings- och forskningsmiljöernas utveckling, vitalitet och kvalitet. Ett ökat utbyte över våra gränser och en ökad internationalisering av våra lärosäten uppnås dock inte genom att vissa utländska studenter tvingas betala för sina studier, tvärtom har avgifter snarare motsatt effekt. Jag har besvarat två interpellationer rörande samma fråga. Jag ger samma svar till som jag gav till interpellanterna Per och . Att avgiftsbelägga studier för personer som kommer från länder utanför EES-området skulle leda till färre utländska studenter vid våra lärosäten. Det skulle även leda till en olycklig uppdelning av studenter i olika kategorier. En avgift skulle i första hand slå mot studenter från länder med svagare ekonomi. Avgiftsfriheten inom svensk högre utbildning ska gälla alla oavsett bakgrund och ekonomiska möjligheter. Detta är även den politik som presenterades i propositionen Den öppna högskolan (2001/02:15) och som antogs av . efterlyser en samordnad marknadsföring av svensk utbildning utomlands. Regeringen har givit i uppdrag till att samordna och få i gång en samlad informations- och marknadsföringsinsats i syfte att öka kunskapen om och intresset för som utbildningsland. I detta uppdrag ingår även att skapa en elektronisk informationsportal med samlad information om den svenska högskolan till utländska studenter. Även detta beskrivs närmare i propositionen Den öppna högskolan.
frs · GP121099 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1099 om permetrinanvändning i har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att begära förlängt undantag hos EU för permetrinanvändning. Bakgrunden till frågan är de stora skador på återväxten som snytbaggen orsakar och att det vanligaste bekämpningsmedlet, permetrin, inte får användas efter 2003. Forskning för att hitta lösningar till problemen med snytbaggars angrepp på skogsplantor har bedrivits med sikte på att hitta en ersättning till permetrin. Forskningsresultat visar också att man genom att t.ex. kombinera mekaniska plantskydd med olika skötselåtgärder kan minska skaderisken. I detta sammanhang är bl.a. information och rådgivning till skogsägarna viktig. För bekämpningsmedel gäller att preparat antingen kan vara listade av EU eller att medlemsstaterna själva bestämmer villkoren för preparaten. Finns preparaten med på EU:s lista gäller som huvudregel att ett preparat som är godkänt i en medlemsstat också ska godkännas i andra medlemsstater. Permetrin finns inte med på EU:s lista. Det är vidare de företag som marknadsför ett bekämpningsmedel som ansöker om godkännande för det berörda medlet och dess användningsområde. Prövning sker av Kemikalieinspektionen. Kemikalieinspektionens beslut kan överklagas till regeringen. Vad jag vet finns emellertid inga ansökningar om förlängt godkännande för permetrin. Jag delar naturligtvis oro för föryngringsresultaten. Inte minst mot bakgrund av att man i utvärdering av skogspolitiken konstaterar att föryngringsresultaten har försämrats jämfört med föregående återväxtinventering. Det är därför angeläget att vi fortsätter att följa upp föryngringsresultatet, och om nödvändigt vidtar åtgärder för att komma till rätta med de problem som kan uppstå.
frs · GP121102 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1102 om lokal förvaltning av fjälljakten har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öppna möjligheten till lokala lösningar för jaktupplåtelser på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. överlämnade sitt betänkande En ny rennäringspolitik (SOU 2001:101). I betänkandet uttalas bl.a. att det är angeläget att samebyarna får delta i förvaltningen av vilt- och fiskeresurserna inom den mark där samebymedlemmarna har jakt- och fiskerätt. Utredningen anser också att det är angeläget att åstadkomma ett bättre samarbete lokalt mellan samtliga som har rätt att jaga och fiska inom renskötselområdet antingen de har jakt- och fiskerätt som en del av renskötselrätten eller på grund av äganderätt till mark. Mot bakgrund av vad som anförts i betänkandet En ny rennäringspolitik (SOU 2001:101) om förvaltningen av bl.a. jakten utgår jag från att fråga om lokal förvaltning av fjälljakten kommer att behandlas i samband med att regeringen tar ställning till Rennäringspolitiska kommitténs olika förslag. Detta kommer att ske när betänkandet remissbehandlats.
frs · GP121104 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1104 om brandsäkra lokaler för har frågat mig när jag avser att återkomma med redovisningen av vilka åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa samlingarna m.m. på . Museet har i budgetpropositionen tilldelats för att förbättra förutsättningarna för en ändamålsenlig förvaring av bl.a. botaniska samling. Planeringsarbetet för dessa åtgärder pågår inom myndigheten. En särskild översyn av bl.a. lokalfrågorna och då särskilt magasinsfrågan pågår inom . Resultatet av översynen kommer att redovisas i en rapport . Jag avser att redovisa resultatet av översynen för kulturutskottet .
frs · GP121105 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1105 om diskriminering av arbetslösa har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att arbetslösa diskrimineras. har i sin fråga pekat på svårigheten för arbetslösa att få kredit. Vissa har svårare än andra att i sin roll som konsumenter hävda sig gentemot kreditgivare. Detta gäller tyvärr ofta personer som saknar arbete, är invandrare eller som har drabbats av tillfälliga ekonomiska problem och som ska ingå ett avtal om t.ex. lån. En kreditgivare gör normalt en bedömning av vilken förmåga kunden har att uppfylla sitt åtagande. Den prövningen sker ofta rutinmässigt efter på förhand uppställda kriterier. Även om en person är arbetslös kan givetvis återbetalningsförmågan vara god och någon risk inte finnas för kreditgivaren. Det är viktigt att komma ihåg att kreditgivaren, inom de ramar som ställs upp i våra lagar, själv bestämmer vilka villkor som gäller för tjänsten. Naturligtvis är det rimligt att begära att kreditgivaren behandlar sina kunder korrekt och seriöst. är det viktigt att hänsyn tas till att kunden har ekonomiska förutsättningar att klara av ett kreditåtagande. En alltför oförsiktig kreditgivning kan lätt innebära att konsumenten hamnar i en skuldfälla. I promemoria (Ds 2002:5), som är ute på remiss, föreslås en förbättring av konsumentskyddet som syftar till att begränsa risken för konsumenten att överskuldsätta sig. föreslås regler för att öppna för bättre konkurrens mellan kreditgivare. Jag avser att titta närmare på vilka möjligheter som finns att underlätta för personer med betalningsanmärkningar att få tillgång till bankers betaltjänster. Regeringen har även avsatt medel till ett projekt som bedrivs i regi av . Projektet kommer att ta upp frågor om finansiellt svaga konsumenters tillgång till finansiella tjänster. Projektet ska redovisas senast /2003.
frs · GP121106 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1092 om myndigheters moraliska värderingar kring sexualitet och 1106 om hivprevention har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att det statliga arbetet för en effektiv hiv- och STI-prevention inte ska grunda sig på moraliska värderingar kring sexualitet. har frågat mig vilka insatser som jag avser att vidta för att hivpreventiva insatser ska kunna nå berörda riskgrupper . Eftersom frågorna har en liknande innebörd lämnar jag ett svar som omfattar båda frågorna. De effektivaste åtgärderna mot smittspridning är vanligen preventiva insatser såsom information om smittvägar och om vilka skyddsåtgärder den enskilde kan vidta. Kunskaper om smittvägar och åtgärder för att förhindra smittspridning är en nödvändighet för att såväl smittade som osmittade personer ska kunna ta sitt ansvar för att förhindra smittspridning. Öppenhet kring hiv/aids och sexualitet är en förutsättning för att människor ska ha möjlighet att förändra sitt sexualbeteende så att smittspridning förhindras. Det krävs också respekt för människors kulturella tillhörighet, sexuella läggning och sexuella erfarenheter för att den enskilde ska kunna ta till sig information om vilka skyddsåtgärder som kan vidtas. har regeringen avsatt särskilda medel för hivpreventivt arbete. En del av anslaget Insatser mot aids som () disponerar går till förebyggande projekt i landsting och kommuner. Projekten är ofta riktade mot viktiga målgrupper som ungdomar, män som har sex med män, invandrare och flyktingar samt hivpositiva och deras närstående. Frivilligorganisationer har en viktig roll inom det preventiva arbetet mot hiv/aids och stöd från anslaget utgår därför till bl.a. och . Organisationerna har speciella möjligheter att nå sina målgrupper och de kan arbeta på ett friare sätt än vad myndigheter har möjlighet till. Vid FHI finns stor kunskap om och erfarenhet av att utforma och förmedla information om sexualitet och sexuellt överförbara sjukdomar till riskutsatta grupper och till befolkningen i allmänhet. En öppen syn på och en avdramatiserad attityd till sexualitet och sexuellt överförbara sjukdomar är en naturlig del av myndighetens verksamhet. I vissa fall kan det medföra att avvägningar behöver göras när det gäller hur informationen bör utformas och vilka grupper som informationen bör vända sig till. Jag har fullt förtroende för FHI:s förmåga att göra sådana bedömningar. Vidare förutsätter jag att FHI kommer att ta initiativ till hivpreventiva insatser för berörda grupper .
frs · GP121108 · 2002-05-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1108 om statliga försäkringssubventioner har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att staten ska upphöra att subventionera fackföreningsmedlemmars hemförsäkringar. Frågan har ställts mot bakgrund av den införda skattereduktionen för fackföreningsavgifter. Frågan om den valda lösningen kan befaras leda till att kostnader som utgörs av privata levnadsomkostnader, såsom t.ex. kostnaderna för en hemförsäkring, i ökad utsträckning kommer att tas ut inom ramen för själva fackföreningsavgiften och därigenom omfattas av skattelättnaden, uppmärksammades av regeringen i samband med införandet av skattereduktionen (se prop. 2001/02:36 s. 11 f.). Regeringen ansåg därvid att farhågorna för en sådan utveckling inte skulle överdrivas och att det av olika skäl var svårt att föreslå en viss nivå på ett maximibelopp. Jag är inte av annan uppfattning än den som regeringen har gett uttryck för. Jag vill framhålla att anledningen till att skattereduktionen för fackföreningsavgifter infördes var att likställa villkoren för medlemskap i en arbetsgivarorganisation med de villkor som gäller för medlemskap i en arbetstagarorganisation. I sammanhanget är det också viktigt att lyfta fram att skattereduktionen endast ges för en del av fackföreningsavgiften, dvs. den del som används för att finansiera allmänt fackligt arbete. Således täcks inte hela avgiften genom skattereduktionen. Jag är inte beredd att föreslå några ändringar när det gäller skattereduktion för fackföreningsavgifter.