ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ1248 · 2002-10-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:48 om följder av ett anfall mot irakiska och 49 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att befolkningen i norra ska få gasmasker, mediciner och mat i händelse av att anfaller norra , samt vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att FN ska garantera upprätthållen säkerhet till dess full autonomi, och en överenskommelse om en federation inom gränser, är uppnådd. Jag väljer att besvara de båda frågorna i samma svar. stöder kurdernas begränsade självstyre i norra , som överenskommits mellan den irakiska centralmakten i och företrädare för befolkningen i norra . erkänner suveränitet, som även omfattar de norra delarna av landet. Det är upp till irakierna själva att avgöra vilken styresform som ska ha . FN:s resolutioner nämner inget om vilken ledning landet ska ha, men från svensk sida är vi förvissade om att en demokratisk framväxt gynnas bäst när alla grupper har möjlighet att vara representerade. Den känner stark solidaritet med det kurdiska folket. Vi välkomnar den demokratiseringsprocess som har påbörjats i norra och stöder på olika sätt den ekonomiska och sociala utvecklingen i området. Det är angeläget att kurderna ges möjlighet att utöva sina mänskliga rättigheter. Kurderna, liksom andra minoriteter, har rätt att ha ett eget kulturliv, utöva sin religion och använda sitt eget språk. Jag har stor förståelse för den kurdiska civilbefolkningens oro och risken för fortsatta övergrepp från regim. har i resolution 688 fördömt förtrycket mot kurderna och har fortsatt att följa frågan. Skydd för mänskliga rättigheter och värnande om den irakiska civilbefolkningen i hela är centrala element i FN:s och EU:s agerande gentemot . understryker vikten av att största möjliga ansträngningar görs för att skydda civilbefolkningen i norra, liksom i övriga delar av , vid en eventuell väpnad konflikt. har en central roll när det gäller att avgöra vilka eventuella insatser som kan komma att krävas för att skydda olika befolkningsgrupper i när sanktionerna väl hävs. Som nämner tilldelas norra av oljeintäkter, genom FN:s humanitära distributionsprogram. ger sedan ett flertal år humanitärt bistånd till norra . uppgick detta bistånd till totalt och kanaliserades via ett antal enskilda humanitära organisationer. Organisationerna bedriver verksamhet inom områdena vatten och sanitet, minröjning, återuppbyggnad av bostäder, skolor och kliniker samt förstahjälpenprogram. är den fjärde största bidragsgivaren till den av FN upprättade vaktstyrkan UNGCI, som ger assistans åt internationell personal som arbetar med humanitära program i norra . har vi givit vaktstyrkan totalt i bidrag. Vi har även tagit initiativ i FN till att andra länder ska bidra eller höja sina bidrag till UNGCI. Det finns således en stor beredskap för att överväga lämpliga åtgärder, om den situation som hänvisar till skulle uppstå. kommer att fortsätta att aktivt stödja utvecklingen i norra , i samarbete med FN, EU och andra relevanta fora.
frs · GQ1249 · 2002-10-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:48 om följder av ett anfall mot irakiska och 49 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att befolkningen i norra ska få gasmasker, mediciner och mat i händelse av att anfaller norra , samt vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att FN ska garantera upprätthållen säkerhet till dess full autonomi, och en överenskommelse om en federation inom gränser, är uppnådd. Jag väljer att besvara de båda frågorna i samma svar. stöder kurdernas begränsade självstyre i norra , som överenskommits mellan den irakiska centralmakten i och företrädare för befolkningen i norra . erkänner suveränitet, som även omfattar de norra delarna av landet. Det är upp till irakierna själva att avgöra vilken styresform som ska ha . FN:s resolutioner nämner inget om vilken ledning landet ska ha, men från svensk sida är vi förvissade om att en demokratisk framväxt gynnas bäst när alla grupper har möjlighet att vara representerade. Den känner stark solidaritet med det kurdiska folket. Vi välkomnar den demokratiseringsprocess som har påbörjats i norra och stöder på olika sätt den ekonomiska och sociala utvecklingen i området. Det är angeläget att kurderna ges möjlighet att utöva sina mänskliga rättigheter. Kurderna, liksom andra minoriteter, har rätt att ha ett eget kulturliv, utöva sin religion och använda sitt eget språk. Jag har stor förståelse för den kurdiska civilbefolkningens oro och risken för fortsatta övergrepp från regim. har i resolution 688 fördömt förtrycket mot kurderna och har fortsatt att följa frågan. Skydd för mänskliga rättigheter och värnande om den irakiska civilbefolkningen i hela är centrala element i FN:s och EU:s agerande gentemot . understryker vikten av att största möjliga ansträngningar görs för att skydda civilbefolkningen i norra, liksom i övriga delar av , vid en eventuell väpnad konflikt. har en central roll när det gäller att avgöra vilka eventuella insatser som kan komma att krävas för att skydda olika befolkningsgrupper i när sanktionerna väl hävs. Som nämner tilldelas norra av oljeintäkter, genom FN:s humanitära distributionsprogram. ger sedan ett flertal år humanitärt bistånd till norra . uppgick detta bistånd till totalt och kanaliserades via ett antal enskilda humanitära organisationer. Organisationerna bedriver verksamhet inom områdena vatten och sanitet, minröjning, återuppbyggnad av bostäder, skolor och kliniker samt förstahjälpenprogram. är den fjärde största bidragsgivaren till den av FN upprättade vaktstyrkan UNGCI, som ger assistans åt internationell personal som arbetar med humanitära program i norra . har vi givit vaktstyrkan totalt i bidrag. Vi har även tagit initiativ i FN till att andra länder ska bidra eller höja sina bidrag till UNGCI. Det finns således en stor beredskap för att överväga lämpliga åtgärder, om den situation som hänvisar till skulle uppstå. kommer att fortsätta att aktivt stödja utvecklingen i norra , i samarbete med FN, EU och andra relevanta fora.
frs · GQ125 · 2002-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:5 om utbyggnaden av har frågat mig på vilket sätt jag avser se till att regeringens intentioner fullföljs när det gäller utbyggnaden av i . Frågan ställs mot bakgrund av att i det inriktningsdokument för det fortsatta arbetet med Nationell plan för vägtransportsystemet 2004@2015 som presenterades inte hade med en utbyggnad av . Ansvaret för planeringen av i är delat mellan och . söder om är tillsammans med mot en del av det nationella stamvägnätet för vilket är planeringsansvarig myndighet. har ansvar för planeringen av norr om . Jag har fört diskussioner med landshövding och med politiska företrädare för om vilka infrastrukturåtgärder som är viktigast för , som har haft en problemfylld arbetsmarknadssituation . De var då överens om att viktigast är att få en förbättring av norr om . De var också överens om att åtgärder på bör prioriteras högt i den länsplan för regional transportinfrastruktur som just nu bereder. ska redovisa sin länsplan för regeringen . Visar det sig då att prioriterar åtgärder på framför andra investeringsåtgärder är jag beredd att medverka till en snabb utbyggnad av tidigt i planeringsperioden.
frs · GQ1250 · 2002-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:50 om etnisk diskriminering inom rättsväsendet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att undanröja risken att personer med invandrarbakgrund diskrimineras av rättsväsendet. Jag vill först nämna att jag anser att den statistiska sammanställning som hänvisar till bör tolkas med försiktighet, eftersom flera olika slutsatser kan dras av den. Diskriminering ska bekämpas varhelst den dyker upp. Särskilt allvarligt är det förstås om diskriminering förekommer inom rättsväsendet. Det pågår ett aktivt arbete inom rättsväsendet för att motverka rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Samtliga myndigheter har fått regeringens uppdrag att ta fram handlingsplaner för att öka personalens kunskaper om detta. Särskilda utbildningsinsatser genomförs kontinuerligt för personal inom rättsväsendet och på . Regeringen har också gett myndigheterna i uppdrag att främja etnisk mångfald bland personalen. Konkreta åtgärder vidtas för att få fler personer med invandrarbakgrund att söka sig till polisutbildningen och också till åklagarväsendet. Inom kriminalvården bedrivs ett redan framgångsrikt arbete för att anställa personer med sådan bakgrund. Jag kan alltså konstatera att ansträngningar görs för att öka antalet anställda med utländsk bakgrund, men vi har långt kvar innan vi kan vara nöjda. Blotta misstanken om att det skulle förekomma diskriminering inom rättsväsendet gör att jag avser att aktivt följa frågan. Självklart följer jag också noga upp de åtgärder som vidtas av rättsväsendets myndigheter med anledning av regeringens uppdrag.
frs · GQ1251 · 2002-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:51 om att trossamfund bör kunna registrera partnerskap har frågat mig när en lagändring kan komma till stånd som innebär att de trossamfund som så önskar får möjlighet att förrätta registrering av partnerskap. Vigsel får förrättas av präst i och sådan präst eller annan befattningshavare i ett annat trossamfund som har förordnande enligt bestämmelserna i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom andra trossamfund än . Även lagfaren domare i tingsrätt och den som har förordnat till vigselförrättare är behörig att förrätta vigsel. Enligt 1 kap. 8 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap är lagfaren domare i tingsrätt eller den som har förordnat behörig att förrätta registrering av partnerskap. Denna ordning motsvarar alltså vad som gäller för borgerlig vigsel. Som anger har jag sagt att jag anser att det principiellt sett saknas skäl att i lagen göra skillnad mellan rätten att förrätta vigsel och rätten att förrätta registrering av partnerskap. Självklart vidhåller jag denna uppfattning. Jag kommer alltså att ta initiativ till att en lagändring övervägs som gör det möjligt för trossamfund att förrätta registrering av partnerskap. Det är min avsikt att detta arbete ska bedrivas så skyndsamt som omständigheterna medger.
frs · GQ1252 · 2002-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:52 om att partnerskapslagens anknytningskrav bör kompletteras har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att medborgare i också sådana stater som efter har infört lagstiftning om partnerskap för homosexuella ska jämställas med svenska medborgare vid tillämpning av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Frågan är ställd mot bakgrund av partnerskapslagens krav på viss anknytning till för att någon ska få registrera partnerskap här i landet och att svenskt medborgarskap därvid jämställts med medborgarskap i vissa andra länder, som vid ikraftträdandet av lagens nya bestämmelse om anknytningsvillkor hade infört likartad lagstiftning om partnerskap mellan homosexuella (, , och ). Överväganden ska inledas inom departementet i bland annat frågan om vilka ytterligare medborgarskap som bör likställas med svenskt medborgarskap vid tillämpning av partnerskapslagens anknytningsvillkor. Detta kommer att innefatta en bedömning av om det aktuella medborgarskapslandet har partnerskapsregler som i tillräcklig grad motsvarar den svenska partnerskapslagen och som alltså ger partnerskap i allt väsentligt samma rättsverkningar som ett äktenskap. Som jag tidigare uppgett räknar jag med att en departementspromemoria i denna fråga ska kunna remitteras .
frs · GQ1253 · 2002-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:53 om fiskestoppet av torsk har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att utreda vilka konsekvenser som ett ensidigt svenskt fiskestopp av torsk får för den svenska fiskenäringen. Regeringen har givit i uppdrag att utreda frågan om ett unilateralt svenskt torskfiskestopp. I uppdraget ingår bland annat att utreda de biologiska effekterna liksom de ekonomiska konsekvenserna för den svenska fiskenäringen av ett torskstopp.
frs · GQ1254 · 2002-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:54 om reklamskatten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lägga fram förslag om att avskaffa den svenska reklamskatten. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att den anser att reklamskatten bör avskaffas. Regeringen konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Frågan har prioriterats i budgetberedningen men regeringen har funnit, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av ett avskaffande av den resterande reklamskatten inte föreligger.
frs · GQ1257 · 2002-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:57 om rättssäkerhet för svensk medborgare på har frågat mig om jag avser väcka frågan om en rättssäker behandling av och andra EU-medborgare på inom . Låt mig inledningsvis säga att vi från regeringens sida har varit mycket aktiva i fallet med den fängslade svensken på . Vi har, främst genom vår ambassad i , varit i kontinuerlig kontakt med de amerikanska myndigheterna. Både dåvarande försvarsminister och jag tog upp fallet med amerikanerna i samband med besök i . kallades den amerikanske ambassadören upp till UD:s kabinettssekreterare och tog justitieministern upp ärendet när han träffade sin amerikanske kollega. Vi har vid alla kontakter med framfört den uppfattning att fången och hans familj har rätt att få veta på vilka formella grunder han kvarhålls och hur den fortsatta processen ser ut samt att få bekräftelse på att sonen har mottagit faderns brev. Jag beklagar att vi ännu inte har fått några tillfredsställande svar på dessa frågor. Vi är oeniga med om beskrivningen av den fängslade svenskens status. använder begreppet "enemy combatant", vilket är ett begrepp som inte återfinns i . anser däremot att det bara finns två möjliga sätt att betrakta fångarnas status på. Antingen ska de betraktas som krigsfångar, vilket ger rätt att kvarhålla dem så länge kriget i pågår, eller som misstänkta brottslingar, varvid vanliga rättssäkerhetsgarantier ska tillämpas. Eftersom svenskens status är oklar borde denna fråga ha avgjorts av en oberoende domstol. Vi har regelbunden kontakt med fadern och faderns advokat och har till dem kunnat förmedla uppgifter om att fångarna behandlas väl, har tillgång till förstklassig sjukvård och har möjlighet att utöva sin religion. Ytterligare en säkerhetsgaranti är att representanter för det Internationella Röda Korset regelbundet besöker alla fångarna på . På svenskt initiativ har frågan om Guantanamofångarna också tagits upp inom EU. Eftersom det även finns andra EU-länder som har medborgare på har vi försökt få till stånd ett samordnat agerande. Tyvärr har det visat sig att det inte gått att nå enighet om ett gemensamt EU-agerande. Jag kan försäkra om att vi från regeringens sida kommer att fortsätta våra ansträngningar att bringa klarhet i detta fall. En diskussion om de rättsliga grunderna för frihetsberövandet pågår med och vi har dessutom begärt att få göra ett nytt besök på . kommer att börja släppa fångar, och vi förväntar oss därför att också den svenske medborgaren släpps om inte kan redovisa en folkrättsligt godtagbar grund för att hålla honom kvar på .
frs · GQ1258 · 2002-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:58 om jakt på vargar med sändare har frågat mig om jag avser att se till att de sändare som finns på radioförsedda vargar byts ut och att de nya sändare som används inte kan pejlas lika enkelt. För att få baskunskaper om våra vilda djur är det en etablerad metod inom viltforskningen att använda radiosändare. Man kan följa djuren och se vad de gör utan att behöva gå så nära att deras naturliga beteende störs. Man får information om rörelsemönster, tidpunkter för vintervila samt en mängd olika data i samband med själva märkningsprocessen. Många människor är engagerade, ofta ideellt, i det tidskrävande pejlingsarbetet i de olika projekten. är den myndighet som ger tillstånd för att söva djur. Utöver detta krävs tillstånd från för att använda vissa frekvenser samt godkännanden från och , där den sistnämnda gör den etiska prövningen för att sätta sändare på djur. har många av de märkta djuren, främst varg, försvunnit och sändarna har tystnat. Det går inte att utesluta att dessa djur pejlats in och avlivats, vilket är ett allvarligt jaktbrott. För att komma till rätta med problemet har representanter för de stora rovdjursprojekten samt kommun startat ett projekt i syfte att bland annat utveckla nuvarande sändare så att de blir svårare för obehöriga att pejla. Tekniken är i princip färdig men behöver testas under kommande säsong för att kunna användas i större skala. Medel för projektet, , kommer från (mål 1). Jag förutsätter att de forskningsprojekt som bedriver forskning med radiosändareförsedda djur kommer att byta ut sändarna mot ovan nämnda teknik så fort den finns tillgänglig. Jag kommer att bjuda in representanter för de berörda forskningsprojekten för att höra deras förslag till hur riskerna för de stora rovdjuren som bär sändare ska kunna minimeras.
frs · GQ1259 · 2002-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:59 om ekologiska nöt- och lammprodukter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att slutar med Kravgodkänd slakt av lamm i och Kravgodkänd slakt av både nöt och lamm i och . tillfördes för att på olika sätt främja den ekologiska produktionen. Avsikten med dessa medel har bland annat varit att de ska finansiera koordineringsprojekt med syfte att lösa flaskhalsar på marknaden, vilket i sin tur ska bidra till att öka flödet av ekologiska livsmedel i förädlings- och handelsleden. I denna typ av projekt ingår även sådana som ser över förhållandena på marknaden för ekologiskt kött. Efter inbjudan från min företrädare har ett utvecklingsforum för den ekologiska sektorn inrättats under (). Syftet med forumet är att berörda aktörer ska träffas och diskutera hur hinder för utvecklingen ska röjas undan. Frågan om möjligheterna att producera ekologiskt i hela landet kan vara en fråga för forumet att diskutera. Avslutningsvis vill jag betona att regeringen anser att frågan om vilken verksamhet slakterier verksamma på marknaden väljer att driva huvudsakligen bör lösas av de aktörer som verkar på marknaden.
frs · GQ126 · 2002-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:6 om varslet i har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att skapa tillräckliga förutsättningar för fortsatt varierad livsmedelsnäring på landsbygden, så att hela kan leva. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först säga att jag känner starkt med alla de som drabbas av nedskärningar i . Att hotas av arbetslöshet är självfallet oerhört jobbigt för alla som berörs och deras familjer. Regeringen är medveten om de problem som finns på främst många små orter i . Regioner som har en hög andel av de sysselsatta på stora arbetsplatser är av naturliga skäl sårbara vid konjunkturgenomgång och strukturomvandling. Därför är ett diversifierat näringsliv en av de viktigaste faktorerna för utvecklingen av en lokal arbetsmarknad. För att komma till rätta med de problem som finns presenterade regeringen en ny regional utvecklingspolitik . Politiken är långsiktig och strategisk och inriktad mot att förbättra de lokala arbetsmarknadernas funktion i hela . Den innebär bl.a. en långtgående decentralisering av olika insatser till främst den regionala nivån. Länsarbetsnämnderna och länsstyrelserna har stora resurser och befogenheter för att möta kriser i samband med strukturomvandlingar och för att verka för en hållbar tillväxt. Regeringens och min roll är att nationellt prioritera statliga åtgärder och se till att regelverket möjliggör, stöder och underlättar en lokal och regional utveckling. Jag kommer givetvis att följa utvecklingen i noga.
frs · GQ1260 · 2002-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:60 om eldressyr av hund har frågat mig när förbudet mot eldressyr av hund kommer. har i en skrivelse till föreslagit en rad ändringar i djurskyddsförordningen (1988:539). Ett av förslagen innebär att det inte längre ska vara tillåtet att använda anordningar som ger djur en elektrisk stöt i avsikt att styra deras beteende. En sådan bestämmelse skulle medföra att det inte är tillåtet att använda el vid dressyr av hund. Förslagen har remissbehandlats och flertalet instanser är positiva till ett sådant förbud. Beredning pågår inom och den beräknas vara avslutad .
frs · GQ1261 · 2002-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:61 om försäkringskassornas organisation har frågat arbetslivsminister vilka tankar och syften som ligger bakom regeringens skrivning i höstens budgetproposition om att låta en kommitté se över försäkringskassornas organisation och socialförsäkringsadministrationen, SFA. pekar därvid särskilt på att det redan finns synbara tendenser till nya organisationstankar kring SFA och hänvisar till det delbetänkande om koncentration av arbetsskadehandläggningen i landet som avlämnats samt att handläggningen av ersättning för tandvårdsförsäkringen redan koncentrerats till länskassan i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I budgetpropositionen redovisar regeringen motiven för översynen och pekar bland annat på att stora skillnader finns mellan hur reglerna tillämpas och hur människor blir bemötta i olika delar av landet. Utvärderingar och JO:s granskning visar att medborgarna inte får tillgång till socialförsäkringen på lika villkor. Orsakerna till bristerna ligger bland annat i otillräcklig ledning, styrning och kontroll. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att tydligt ledningsansvar, nationell samsyn och likformighet samt fokus på gemensam verksamhetsutveckling är grundläggande för den framtida organisationen. Det nationella intresset av likformighet och rättssäkerhet måste tillgodoses för att tilltron till socialförsäkringarna ska bibehållas. Dessutom framhåller regeringen att en av samhällets största utmaningar är att bryta ohälsoutvecklingen och att detta kräver extraordinära insatser både vad gäller hur trygghetssystemen utformas och hur socialförsäkringsarbetet organiseras. Helhetsperspektiv och gemensamma förhållningssätt krävs för att de begränsade administrativa resurserna ska kunna användas så optimalt som möjligt. Regeringen har också i budgetpropositionen betonat att nya och bättre förutsättningar måste skapas för att använda samhällets samlade resurser på bästa sätt för den försäkrade. Problembilden vad gäller ohälsoutvecklingen är komplex och berör olika samhällsområden. De åtgärder som krävs för att förbättra situationen går över sektorsgränserna. Ansvars- och arbetsfördelningen mellan olika aktörer kan därför behöva justeras och nya organisationsstrukturer prövas för att samhällets resurser ska kunna utnyttjas så effektivt som möjligt. Den tendens till koncentration av handläggningen av vissa ärenden som nämner kan ses som en åtgärd som kan förbättra situationen. Som framgår av det nu redovisade kan dock mer omfattande insatser och strukturförändringar behöva vidtas för att få en så effektiv administration av socialförsäkringssystemen som möjligt. Det är för att bland annat belysa detta som regeringen avser att tillsätta den aviserade översynen.