ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12936 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:936 om investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att nå lika villkor för nyproduktion av bostäder i hela landet. Bostadsmarknaden i är tudelad. I vissa områden råder brist på bostäder medan det i andra delar av landet finns ett överskott på bostäder. råder bostadsbrist i 77 kommuner med tillsammans hälften av landets befolkning. Bostadsbristen är koncentrerad till tillväxtregionerna. Befolkningen beräknas öka med totalt 250 000 personer i tillväxtregionerna . Ett lågt bostadsbyggande riskerar att begränsa den ekonomiska tillväxten i såväl tillväxtregionerna som i landet som helhet. Investeringsbidraget för byggande av hyresbostäder som infördes är avsett att lämnas för anordnande av hyresbostäder i områden med bostadsbrist. Bidraget är begränsat till en viss ram och utformat så att projekt med skälig produktionskostnad och boendekostnad prioriteras inom de regioner som fastställts. En region kan innefatta fler län och prioritering sker inom hela regionen. Syftet med stödet är att uppnå en ökad produktion av främst små eller medelstora lägenheter som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper. som tillväxtområdena upplever arbetskrafts- och bostadsbrist möter andra regioner problem som hänger samman med vikande befolkningstal och svag ekonomiskt tillväxt. De kommuner som möter en minskad befolkning möter ofta problem i form av en ökande andel tomma lägenheter i de kommunala bostadsföretagen. Regeringen anser det viktigt att de kommuner som drabbas hårdast får hjälp att bära bördorna. Bostadsdelegationen har för en begränsad tidsperiod hanterat frågor om stöd till enskilda kommuner och beviljat ca i stöd till 39 kommuner. En ny myndighet med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag inrättas . Med de regionala obalanserna som finns, och som kan förväntas finnas , är det rimligt att även fortsättningsvis avväga insatserna utifrån de faktiska förhållanden som råder i olika regioner.
frs · GP12937 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:937 om nedsättning av TV-avgift för synskadade har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska bli möjligt för äldre handikappade som inte till fullo kan utnyttja radio och TV att få en nedsättning av TV-avgiften. Det är innehavet av en TV-mottagare som medför en skyldighet att betala TV-avgift. Det finns ingen möjlighet till reducerad avgift. TV-avgiften finansierar verksamheten inom , och . När det gäller funktionshindrades möjligheter att ta del av utbudet av program i radio och TV har riksdag och regering visat en tydlig viljeinriktning i och med beslutet om nya riktlinjer för public service-företagen för tillståndsperioden 2002@2005. Beslutet innebär att funktionshindrades tillgång till utbudet i radio och TV ska förbättras. När det gäller ska andelen textade program öka och ett mål ska vara att uppläst textremsa kan erbjudas . har för utöver den ordinarie medelstilldelningen tilldelats för insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade.
frs · GP12940 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:940 om snatteri har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att lagstiftningen kring snatteri ska bli mer effektiv och hindra människor från att livnära sig på att snatta. I frågan framhålls att personer som regelbundet stjäl varor till ett värde understigande per tillfälle, men för stora belopp , inte bör dömas för snatteri utan för stöld. Låt mig inleda svaret med att påpeka att jag (svar på fråga 2001/02:669) förklarat för att den beloppsgräns hon hänvisar till inte är absolut. Snatteri- och stöldbestämmelsernas utformning ger domstolarna möjlighet att ta hänsyn till andra omständigheter än varornas värde när ett butikstillgrepp ska rubriceras. I rättspraxis har bl.a. just sådana tillgreppsbrott som ingått i en serie av likartade tillgrepp rubricerats som stöld trots att varje enskilt fall annars skulle varit att bedöma som snatteri. Det är också så att oavsett om brottet bedöms som snatteri eller stöld kan det straff som kan följa på ett butikstillgrepp bli strängt. Straffskalan för snatteri sträcker sig från böter, ibland en nog så kännbar påföljd, till fängelse . Detta kan jämföras med stöld som kan ge fängelse upp till . Dagens straffbestämmelser ger således domstolarna möjligheter att både göra en nyanserad bedömning i varje enskilt fall av butikstillgrepp och att utdöma förhållandevis stränga straff. Jag ser därför inget behov av översyn av dessa bestämmelser från de utgångspunkter som nämner. Butikstillgrepp måste i likhet med annan brottslighet bekämpas med andra insatser än straff. Hit hör effektiv brottsutredning och lagföring. Av bl.a. dessa skäl har regeringen beslutat om vissa tilläggsdirektiv (dir. 2001:61) för Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU). Härigenom har BRU givits i uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt förenkla brottsutredning och lagföring av i första hand snatteribrott. BRU ska redovisa sitt uppdrag i denna del . Det samhällsproblem butikstillgrepp utgör stannar dock enligt min uppfattning inte vid straff-, brottsutrednings- och lagföringsregler. Det är mer komplext än så. Förutom att dessa tillgrepp drabbar butiker och konsumenter ekonomiskt, skapar de i hög grad otrivsel och otrygghet hos kunder och butikspersonal. Ett problem som framhållits i olika sammanhang är att det inte är straffbart för en person som exempelvis begått ett flertal brott i en butik, att trotsa affärsinnehavarens förbud att besöka butiken igen. Inom pågår mot denna bakgrund ett arbete med ta fram ett förslag till att göra det straffbart för personer att ta sig in i bl.a. affärslokaler, trots att personerna i fråga tidigare förbjudits att komma in dit. Förslaget avses att remitteras och tanken är att en proposition ska kunna presenteras för . Slutligen vill jag påpeka att det finns stora vinster att göra genom att vidta olika åtgärder som kan förebygga butikstillgrepp. I det sammanhanget kan jag nämna att det pågår diskussioner mellan företrädare för näringslivet och om hur man på lokal nivå på ett lämpligt sätt kan ta vara på näringslivets möjligheter att förebygga dessa brott genom egna åtgärder och i samverkan med andra lokala aktörer.
frs · GP12941 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:941 om ersättningsjobb i har frågat mig när får de utlovade ersättningsjobben. Frågan om ytterligare statliga jobb till har hög prioritet och bereds i . Jag räknar med att kunna återkomma i denna fråga .
frs · GP12943 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:943 om rehabiliteringsersättning har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärder för att långtidssjukskrivna i högre grad än ska omfattas av rehabiliteringsutredningar. Försäkringskassorna har särskilda medel till sitt förfogande som bl.a. får användas för köp av försäkringsmedicinska utredningar, arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar och aktiva rehabiliteringsinsatser. finns avsatta för bl.a. sådana utredningar och insatser. Det är som nämner i sin fråga riktigt att försäkringskassorna inte använde samtliga medel för köp av försäkringsmedicinska utredningar, arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar och aktiva rehabiliteringsinsatser. Det är dock så att en stor del av de medel som blev över i stället kommer att få användas . Antalet långtidssjukskrivna har ökat kraftigt . Det är i en situation med ett stort behov av rehabiliteringsutredningar och aktiva rehabiliteringsinsatser inte acceptabelt att försäkringskassorna inte använder samtliga medel. Regeringen gav och i uppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. finns avsatta för detta arbete. Av uppdraget framgår bl.a. att ska utveckla metodiken för hur försäkringskassorna använder medlen för köp av försäkringsmedicinska utredningar, arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar och aktiva rehabiliteringsinsatser. I detta får anses ligga att kassornas rutiner förbättras på ett sådant sätt att det inte förekommer att medel blir över i ett läge där behovet av utredningar och aktiva insatser är stort. Vidare innebär uppdraget att ska utveckla en metod för tidig, fördjupad bedömning av den enskildes arbetsförmåga och behov av rehabilitering. Metoden ska prövas inom ramen för en pilotverksamhet. När så sker ska enligt uppdraget samtliga personer som bedömer ha behov av att genomgå försäkringsmedicinsk utredning eller arbetslivsinriktad rehabiliteringsutredning få göra detta. Arbetet med förnyelsen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen ska bedrivas , 2003 och 2004. De metoder, arbetssätt m.m. som utvecklas inom ramen för förnyelsearbetet, och som visar sig verkningsfulla, ska spridas successivt. De ska senast vid utgången av 2004 tillämpas fullt ut i hela landet.
frs · GP12944 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:944 om diskriminering av äldre har ställt en fråga till mig vad jag tänker göra åt den åldersgräns som hindrar personer med funktionshinder, som inte förvärvsarbetar eller inte genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering, att få bilstöd efter det man fyllt . () har gjort en översyn av bilstödet @ Bilstöd till personer med funktionshinder, RRV 1999:24. RRV har bl.a. belyst kostnadsaspekter i sin översyn och konstaterat att en utvidgning av rätten till bilstöd kan medföra ökade statliga utgifter. finns en stor politisk medvetenhet om behoven av att förbättra bilstödet och frågan bereds inom .
frs · GP12946 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:946 om förordnande av vigsel- och partnerskapsförrättare har i tillkännagivande (bet. 1999/2000:LU22) understrukit vikten av att det finns tillgång till partnerskapsförrättare över hela landet och framhållit att en sådan ordning skulle kunna åstadkommas genom att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. Enligt ankom det på regeringen att verka för detta och i lämpligt sammanhang återkomma till med en redovisning av de åtgärder som vidtagits och vilka resultat som uppnåtts. Regeringen gav i regleringsbrevet för föregående budgetår länsstyrelserna i uppdrag att undersöka tillgången på partnerskapsförrättare och att vid behov på lämpligt sätt verka för att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. En redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning av uppdraget skulle lämnas till regeringen . har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta mot bakgrund av länsstyrelsernas redovisning av uppdraget. Som jag har sagt ser jag det som naturligt och angeläget att länsstyrelserna verkar för att de personer som kommer i fråga förordnas som både vigselförrättare och partnerskapsförrättare. De redogörelser som lämnats av länsstyrelserna gås nu igenom inom . Det är ännu för tidigt att uttala sig i frågan om vilka åtgärder som har vidtagits av länsstyrelserna och om det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder på området. Efter att det pågående arbetet är slutfört kommer regeringen att återkomma till med den redovisning som efterfrågats.
frs · GP12947 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:947 om rätt för trossamfund att förrätta partnerskap har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att trossamfunden ska ges rätt att förrätta såväl vigslar som partnerskap. Behörig att vara vigselförrättare är präst i och sådan präst eller annan befattningshavare i ett annat trossamfund som har förordnande enligt bestämmelserna i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom andra trossamfund än . Vigsel får även förrättas av lagfaren domare i tingsrätt och av den som har förordnat till vigselförrättare. Enligt 1 kap. 8 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap är lagfaren domare i tingsrätt eller den som har förordnat behörig att vara registreringsförrättare. Detta motsvarar alltså vad som gäller för borgerlig vigsel. Jag anser att det principiellt sett saknas skäl att i lagen göra skillnad mellan rätten att förrätta vigsel och rätten att registrera partnerskap. Mitt svar på fråga är därför att jag kommer att ta initiativ till att en lagändring övervägs som öppnar möjlighet för trossamfund att registrera partnerskap.
frs · GP12950 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:950 om kompensation för judiska flyktingar Skånberg har frågat mig om jag avser att ta något initiativ vid det arabiska toppmötet rörande kompensation för judiska flyktingar som fördrevs från sina hem från och med kriget och . På Arabförbundets möte i kommer, enligt uppgift, bland annat ett saudiskt fredsinitiativ att diskuteras. Detta initiativ presenterades första gången och har rönt stor uppmärksamhet. Det inrymmer förslag som utmynnar i att arabstaterna normaliserar sina förbindelser med i utbyte mot att drar sig tillbaka från områden som man ockuperade i sexdagarskriget . Det är första gången som ett arabland lägger fram ett sådant förslag. Anledningen till detta är givetvis att man ser mycket allvarligt på den pågående konflikten mellan och palestinierna, och att man är rädd för att den kan förvärras om man inte ingriper aktivt. Från EU:s sida har vi förklarat att vi stöder förslaget. har intagit samma hållning. Enligt grundprinciperna i allmän folkrätt kan egendom inte beslagtas utan att ersättning ges till ägaren. Detta gäller givetvis även om denne lämnat eller fördrivits från landet och blivit medborgare i ett annat land eller statslös. Det stora flertalet av de flyktingar som Skånberg avser med sin fråga torde nu vara medborgare i . har avsaknaden av sedvanliga förbindelser mellan och arabstaterna gjort det svårt eller omöjligt för att driva frågan om flyktingarnas mänskliga rättighet till kompensation. tillmäter frågan om kompensation för judiska flyktingar stor vikt. Den utgör en viktig beståndsdel av den normaliseringsprocess som måste inledas mellan och arabstaterna. Jag utgår från att frågan om kompensation för judiska flyktingar ska kunna ut i samband med att konflikten får ett slut. kommer givetvis att fortlöpande noga följa händelseutvecklingen i området, och ta de initiativ som kan bidra till en framtida normalisering i området.
fr · GP111000 · 2002-04-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1000 av () till utrikesminister om utlämnande av ansvariga för terrordådet i 2002 i Netanya i dödades en svensk kvinna av självmordsbombare. Svenskan var en av sammanlagt 21 människor som mördades vid dådet. Ytterligare över 100 skadades. Det blev droppen som tvingade att agera mot terrorn genom en omfattande militär operation. Enligt uppgifter i medierna var terroristen en 24-årig arabisk aktivist från Tulkarm på efterspanad av israeliska myndigheter . Avser statsrådet att vidta åtgärder för att få de palestinska myndigheterna att till utlämna de ansvariga för mordet på den svenska medborgaren i till ?
fr · GP111001 · 2002-04-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1001 av () till utrikesminister om flygförbudszonerna i Majoriteten i har backat och begär inte längre att och insatser för att upprätthålla flygförbudszonerna och skydda civilbefolkningen i ska upphöra. Flygförbudszonerna kom till efter för att skydda civila, samt för att hindra militär aktivitet i norra respektive södra . Om skyddszonen i norra inte skulle upprätthållas skulle mer än fyra miljoner kurder stå inför risk för mord och övergrepp. Förutsättningen för att upprätthålla skyddszonen är att amerikanskt och brittiskt stridsflyg kan förhindra regimen att utnyttja luftrummet. skrev utrikesutskottets majoritet trots detta: "Utskottet anser det därför orimligt att bombningarna under dessa förutsättningar fortsätter. Utskottet konstaterar att utrikesministern i ett interpellationssvar har klargjort att tagit avstånd från bombningarna, både var medlem av säkerhetsrådet och ." Eftersom detta påstående inte längre gäller, bör utrikesministern klargöra att inte längre motsätter sig att och upprätthåller flygförbudszonerna. Vad avser utrikesministern att göra för att klargöra att nu accepterar och upprätthållande av flygförbudszonerna i ?
fr · GP111002 · 2002-04-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1002 av () till näringsminister om utbyggnaden av mellan och Det är välkänt att österut från är oerhört olycksdrabbad. Många tragiska dödsolyckor har skett . senast, , fick tre människor sätta livet till i en krock mellan två bilar. Med hänvisning till denna dystra olycksstatistik är det angeläget att en utbyggnad till motorväg snart kan påbörjas. Enligt tidningsuppgift hoppas på att komma igång med utbyggnaden av Rv 40 till motorväg mellan och strax öster om . Vad som krävs för detta är att får pengar från staten, och att de överklaganden som ligger hos regeringen blir behandlade och utfaller så att en byggstart är möjlig. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att påskynda regeringens behandling av den aktuella frågan och på så sätt möjliggöra för att påbörja utbyggnaden av till motorväg mellan och strax öster om ?
fr · GP111003 · 2002-04-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1003 av () till statsminister om ökat inslag av personval Statsministern har i medierna, senast i TV , påtalat vikten av att vitalisera demokratin och vårt valsystem. Statsministern sade sig vara positiv till ett ökat inslag av personval, gärna i riktning mot det engelska systemet med s.k. enmansvalkretsar. Frågan om ett ökat inslag av personval i syfte att vitalisera och öka engagemanget kring demokratin har vi moderater drivit . Vi har bl.a. framfört att det tyska systemet med två röster, en på person och en på parti, skulle kunna vara en tänkbar modell. Vi har också föreslagit att "spärren" () i vårt nuvarande valsystem, ska tas bort. Man kan även tänka sig mindre valkretsar m.m. När olika moderata förslag i denna riktning tas upp i , har Socialdemokraternas linje alltid varit att det inte ska ändras på något i det system vi har . Med detta i åtanke framstår statsministerns utspel som något märkligt. Man kan fråga sig var Socialdemokraterna står och huruvida det är statsministerns åsikter som gäller eller den linje som partiet driver i . Jag vill fråga statsministern vilka förslag regeringen avser att lägga i syfte att öka personvalsinslaget med anledning av statsministerns uttalande?
fr · GP111004 · 2002-04-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1004 av () till statsrådet om hot mot demokratin Frågan om hur vi ska få folk att engagera sig i politiska församlingar är avgörande för demokratins överlevnad. I mitt hemlän har fullmäktigeledamöter i mötts av att deras motion inte ens blir beredd enligt kommunallagens krav utan avslås direkt av en maktfullkomlig majoritet. Det är uppenbart att grundläggande kunskap om demokrati saknas i vissa kommuner och att informationsinsatser kan behövas. När inte ens fullmäktiges egna ledamöter tillåts lägga fram förslag och få dem beredda förstår man att intresset för att delta i lokalpolitiken minskar. Varför sitta med i kommunfullmäktige om bara majoritetspartiernas förslag behandlas, blir en berättigad fråga. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att värna fullmäktigeledamöters rätt att väcka förslag och därmed öka intresset för politiskt deltagande?
fr · GP111005 · 2002-04-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1005 av () till utbildningsminister om sysselsättningsstöd och friskolor Det av beslutade tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting beräknas till . Stödet ska gå till att förstärka kvaliteten i den kommunala verksamheten och för verksamheter där kommunen köper från andra producenter. Skollagen förutsätter att elever i den kommunala skolan och i den fristående skolan ska kunna erhålla likvärdiga förutsättningar för att nå skolans mål. En ensidig satsning på den kommunala skolan med hjälp av sysselsättningsstödet strider mot skollagens mening vad avser likvärdiga förutsättningar, varför det synes självklart att även friskolor i de fall sådana förekommer i kommunen, också får del av de nya statliga miljarderna. Mot bakgrund av ovanstående och skollagens skrivning om likvärdighet, vill jag fråga utbildningsministern vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att säkerställa att även fristående skolor ska få ta del av det extra sysselsättningsstödet.
fr · GP111006 · 2002-04-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1006 av Skånberg (kd) till justitieminister om tystnadsplikten för präst eller biskop har beslutat åtala biskop för tjänstefel, eftersom hon vägrat att efterleva kammarrättens beslut att 350 personliga brev från stiftets präster till henne skulle registreras som allmän handling. Här har en biskops eller prästs tystnadsrätt och tystnadsplikt kommit i konflikt med kravet på dåvarande statskyrkan att hantera skrivelser på samma sätt som offentlig handling i ett statligt verk. Hur ämnar justitieministern agera för att tystnadsrätten och tystnadsplikten ska värnas i relation till övrig lagstiftning?
fr · GP111007 · 2002-04-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1007 av () till justitieminister om illegala vapen är ett av världens mest vapentäta länder. Vi har ett stort innehav av jaktvapen som omfattas av en rigorös och bra vapenlagstiftning för att motverka att dessa vapen hamnar i orätta händer. har vi sett en ökande förekomst av illegala vapen i samband med brottsliga aktiviteter. Det totala antalet illegala vapen är av naturliga skäl svårt att beräkna. I en rapport från Försvarsdepartementet beräknades antalet illegala vapen uppgå till 27000. De flesta som följer utvecklingen anser att antalet illegala vapen är väsentligt mycket högre. betonas att mindretalet av dessa vapen har sitt ursprung i . De flesta torde ha införts illegalt i landet. Ett högt antal illegala vapen utanför vårt kontrollsystem blir lätt orsak till att brottsligheten blir grövre, tryggheten blir mindre med vardagsbeväpning som följd och att tilltron till polisväsendet minskar. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att minska förekomsten av illegala vapen i landet?
fr · GP111008 · 2002-04-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1008 av () till statsrådet om ägarlägenheter har lagt fram sitt betänkande. Eftersom en riksdagsmajoritet efterlyst ett förslag från regeringen om ägarlägenheter, är det angeläget att förslaget läggs fram . Jag vill därför fråga statsrådet : När avser statsrådet att förelägga ett förslag om ägarlägenheter?
fr · GP111009 · 2002-04-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:1009 av () till jordbruksminister om ökande varsel Antalet varsel ökar i . Mycket av detta är en konsekvens av den ekonomiska politik som förs. Företag flyttar utomlands, exempelvis i . Det finns studier som visar att kvinnor drabbas hårdare av varsel än män. Varslen för kvinnor verkställs i högre grad än för män. Kvinnor har svårare att hitta nya arbetstillfällen än män. Kortfattat går det att säga att kvinnor drabbas hårdare än män när företag avvecklar verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jämställdhetsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att företagsklimatet inte ska missgynna kvinnor vid varsel och hot om uppsägning?
fr · GP111010 · 2002-04-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:1010 av () till miljöminister om en effektiv miljötillsyn har problemen med kommuners egenkontroll av sin verksamhet uppmärksammats alltmer i debatten. Inte minst har fallet med åtalet av miljö- och hälsoskyddsnämnd bidragit med publicitet. Även om målet inte är avgjort utan har överklagats så ger det en indikation på att det finns risk att brister kan uppstå i rollfördelningen mellan tillsynsansvar och verksamhetsutövare (egenkontroll) i samma kommun. Många menar att det vore bra om länsstyrelserna får det regionala miljöansvaret också ur kompetenssynpunkt. Såtillvida att länsstyrelsernas övervakning av kommunernas hela miljöfarliga verksamhet skulle bidra till att upprätthålla en högre expertkunskap än på nivå. För att kommunala miljö- och hälsoskyddsinspektörer med problematiska arbetsförhållanden m.fl. ska få klarhet i framtidens tillsyn är det angeläget att få miljöministerns syn på överföring av tillsynsansvar från kommunerna till stat/länsstyrelser. Min fråga till miljöministern blir därför: Hur avser ministern att agera för att bidra till att upprätthålla hög kompetens och en effektiv miljötillsyn i kommunerna?