ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12113 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:113 om äldres och funktionshindrades rätt att flytta de har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa äldres och funktionshindrades rätt att flytta utan att kommunerna sinsemellan ska anse sig behöva träffa särskilda överenskommelser i kostnadsansvarsfrågan. senaste uppföljning av effekterna av äldres och sjukas rätt att flytta visar att för flertalet kommuner har tillämpningen av 2kap. 3§ i socialtjänstlagen inte inneburit några större problem, endast ett trettiotal kommuner har haft svårt att leva upp till lagstiftningens intentioner. Det är främst kranskommuner i storstadsregionerna som har sådana svårigheter, i huvudsak beroende på bristen på särskilda boenden. uppfattning är att tillämpningen av lagen fungerat väl i de flesta kommuner och finner inte några skäl som talar för en lagöversyn. Många äldre har genom flyttningen till andra kommuner kommit närmare sina barn och andra anhöriga vilket var ett viktigt syfte med lagen. När det gäller myndighetsutövning vid ansökan om att flytta till annan kommun är lagen tydlig. Det är inflyttningskommunen som utreder behovet av särskilt boende efter ansökan från den enskilde och som även därefter har ansvaret för myndighetsutövningen. Även folkbokföringslagen är tydlig och innebär att människor ska vara folkbokförda på den adress där man i huvudsak har sin dygnsvila. Skillnader i behov av service beaktas i det kommunala utjämningssystemet. Förändringar i åldersstrukturen uppdateras och förnyade beräkningar görs och beaktas i kostnadsutjämningen. Om en person flyttar på frivillig väg finns det inte något lagstöd för att utflyttningskommunen har ett fortsatt kostnadsansvar. Jag kommer att noga följa utvecklingen inom området.
frs · GQ12114 · 2002-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:114 om avveckling av terrängbil modell 11 har frågat mig vad jag avser att göra för att påskynda avvecklingen av terrängbil modell11. Frågan är ställd med anledning av resultatet av ett krocktest som genomförde med en sådan terrängbil. Svaret jag kan ge till är att Försvarsmakten successivt har påbörjat avveckling av terrängbil modell11, men att den tillsvidare kommer att användas i produktionen och utbildningen av krigsförband eftersom ersättningsfordon inte planeras att finnas fullt ut . Att fordonet vid tester genomförda av Försvarsmakten såväl som av påvisat vissa brister har medfört att ett antal åtgärder redan vidtagits från Försvarsmaktens sida. Det har från Försvarsmakten genomförts en inventering av riskminskande och riskeliminerande åtgärder vid framförande av terrängbilen. Inom trafiksäkerhetsprogrammet Nollvisionen hanteras frågan om trafiksäkerhet i 58 punkter och innehållet i dessa delges värnpliktiga fordonsförare under deras utbildning. Försvarsmakten har med terrängbil modell11 genomfört prover för att införa en generell högsta hastighet om för aktuellt fordon. Försvarsmakten har genomfört trafiksäkerhetsmöte med expert på krocksäkerhet, trafikvärdighet och trafikmedicin för att analysera om sänkningen höjer säkerheten för terrängbil modell11 eller medför andra konsekvenser. Dessa åtgärder påskyndar inte avvecklingen av terrängbil modell11 men medför att fordonet på ett säkrare sätt kan användas i utbildningen fram till planerad avvecklingstidpunkt även fortsättningsvis. Med hänsyn till de åtgärder som Försvarsmakten har vidtagit anser jag att det inte behövs några initiativ från min sida.
frs · GQ12115 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:115 om könsneutral sambolagstiftning har frågat mig vad jag avser att göra för att möjligt göra sambolagstiftningen könsneutral och enhetlig. Som påpekar har föreslagit att sambolagen ska göras direkt tillämplig även på sambor av samma kön och att de rättsliga skillnaderna mellan sambor av samma kön och sambor av olika kön även i övrigt ska tas bort. Arbetet med en lagrådsremiss på grundval av kommitténs förslag pågår. Inriktningen är att ett förslag om en neutral sambolag ska kunna föreläggas .
frs · GQ12116 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:116 om förvaring av häktade i polisarrest har frågat mig vad jag kommer att göra för att häktade personer inte ska förvaras i polisarrest. Jag är väl medveten om den besvärliga beläggningssituation som råder inom kriminalvården. Självklart är det en oacceptabel ordning om häktade personer systematiskt placeras i polisarrester. För att komma till rätta med problemen behöver kriminalvården inrätta fler platser. Kriminalvården har fått ett tillskott på för att kunna möta det ökade platsbehovet. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att kriminalvården ska tillföras ytterligare för samma ändamål. Fram planerar att inrätta ca 350 nya häktes- och anstaltsplatser.
frs · GQ12117 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:117 om psykiatrins roll i kampen mot ohälsan har frågat vilken roll och vilket värde jag anser psykiatrin har för att nå målet att halvera sjukskrivningarna till 2008. Regeringen presenterade den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. Planens huvudsakliga inriktning är att förstärka primärvården i landstingen, hälso- och sjukvårdsinsatserna för äldre i den kommunala primärvården samt insatserna för personer med psykisk ohälsa. Denna inriktning ligger fast. Psykiatrin utgör ett prioriterat område för utvecklingen av hälso- och sjukvården. I handlingsplanen klargörs vidare behovet av samverkan. Regeringen avser att avlämna en proposition som bland annat innehåller förslag om att utöka kommunernas och landstingens möjligheter till samverkan i gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet. När det gäller den större frågan om psykiatrins roll och värde för att nå målet att halvera sjukskrivningarna får jag hänvisa till arbetslivsminister .
frs · GQ12118 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:118 om spannmålsimport till EU från och har frågat om jag avser att agera på något sätt för att stoppa kommissionens förslag om spannmålskvoter mot och och i stället stödja ökad spannmålsimport till EU från bland annat dessa två länder. Efter att spannmålsimporten från och ökat markant bad kommissionen om ett mandat för att i WTO omförhandla EU:s tullbindning. Detta utifrån motiveringen att nuvarande i WTO bundna tullskydd utgår från amerikanska prisnoteringar och att spannmålsimporten numera i ökande grad kommer från andra leverantörsländer än . I de EU-diskussioner, bland annat på rådsnivå, som föregick beslutet om att ge kommissionen det önskade mandatet har konsekvent drivit linjen att någon omförhandling som syftar till faktiskt höjd tullnivå varken är logisk eller önskvärd. Varken från konsument- eller handelspolitisk utgångspunkt. Vidare menar att EU:s agerande saknar koherens, då man å ena sidan på olika sätt hjälpt och att öka sin produktion, å andra sidan nekar dessa länder tillträde till vår marknad. I detta sammanhang har även påtalat det olyckliga i det faktum att EU mitt under en WTO-förhandling om handelsliberaliseringar begär att få öka tullskyddet avseende en för vissa och transitionsekonomier viktig exportprodukt, spannmål. har framhållit att detta kan sända en felaktig och oönskad signal om EU:s förhandlingsvilja i den pågående WTO-rundan. Det faktum att och inte ännu är med i WTO innebär dessutom att deras formella förhandlingsläge vad gäller fastställande av tullkvoter inte är tillfredsställande. Av dessa skäl röstade , i den skriftliga omröstningen, emot det av kommissionen önskade mandatet. Då emellertid en kvalificerad majoritet av EU:s medlemsstater var för mandatet kunde detta antas. Kommissionen har därefter inlett en tullomförhandling med de spannmålsexporterande länder som är WTO-medlemmar. En överenskommelse har nåtts med och , nu återstår diskussioner med andra berörda länder. I detta sammanhang har man för avsikt att försöka behandla och som om de hade varit WTO-medlemmar, med de förhandlingsrättigheter som följer härav. Den jordbrukspolitiska linje som driver i det pågående interna översynsarbetet inom EU, den så kallade Halvtidsöversynen, går ut på att jordbrukspolitiken ska reformeras. Detta gäller även för spannmål. anser att det finns utrymme för gränsskyddsliberaliseringar genom tullsänkningar för spannmålsimporten. Detta är också den linje som inom EU förordar när det gäller WTO:s jordbruksförhandling, vilken enligt mandatet syftar till att öka marknadstillträdet.
frs · GQ12119 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:119 om överlast vid transporter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att statliga bolag och verk vid sina transportköp inte medverkar till att olagliga transporter utförs med bland annat övervikter på grund av prismodeller som kräver överlaster. Jag kan citera den skrivelse om förvaltningen av företag med statligt ägande (2001/02:120 redogörelse för företag med statligt ägande) som regeringen lämnade till . Där står följande: "Det är styrelsens och ledningens ansvar att de företag där staten har ägarintressen sköts på ett föredömligt sätt och väl inom gällande lagstiftning". Jag utgår ifrån att så sker och därför krävs inga särskilda åtgärder vad avser det förhållande frågeställaren tar upp.
frs · GQ12120 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:120 om EU-anställda utan folkbokföringsland har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att rätta till det förhållandet att svenska EU-anställda inte är berättigade att vara folkbokförda i trots att de måste betala viss skatt i samt att de inte är berättigade till socialförsäkringsförmåner från . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Målet för folkbokföringen är att olika samhällsfunktioner ska tillhandahållas fullständig och korrekt basinformation ur folkbokföringen med god tillgänglighet. Folkbokföringen måste därför korrekt förteckna var människor i är bosatta. Vid utflyttning är huvudregeln i det svenska folkbokföringssystemet att den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin nattvila utomlands under ska avregistreras från folkbokföringen. Det har i detta sammanhang ingen betydelse om personen är folkbokförd i något annat land eller inte. Flera länder i saknar för övrigt motsvarighet till den svenska folkbokföringen. Någon omedelbar koppling mellan folkbokföring och skattskyldighet finns inte. Det är i stället frågan om en person är obegränsat eller begränsat skattskyldig här enligt inkomstskattelagen som avgör omfattningen av skyldigheten att betala inkomst- och förmögenhetsskatt. Tjänstemän som är anställda av EU:s institutioner eller organ (EU-anställda) är obegränsat skattskyldiga om de enbart på grund av sin tjänsteutövning i EU bosätter sig inom territoriet för en annan medlemsstat och om de vid tjänstetillträdet skatterättsligt var bosatta i . Detta gäller även för deras äkta makar, som inte utövar någon egen yrkesverksamhet, och för barn som de försörjer och har hand om. Obegränsat skattskyldiga beskattas för all inkomst som inte genom särskild reglering är undantagen från beskattning. EU-anställda tjänstemän är undantagna från beskattning i avseende sina inkomster från EU och betalar inte skatt till för dessa inkomster. I stället betalar de skatt till EU för inkomsterna. Några socialavgifter betalas inte heller till för dessa inkomster. EU-anställda tjänstemän omfattas av socialförsäkringsförmåner som utges av EU i enlighet med EU:s tjänsteföreskrifter. Beträffande arvsskatt gäller att EU-anställda tjänstemän som vid tjänstetillträdet var skatterättsligt bosatta i också fortsättningsvis ska anses bosatta i . Lös egendom som de efterlämnar ska anses finnas i . Detta innebär att arvsskatt i förekommande fall ska betalas till för egendom som de efterlämnar. Jag ser inget behov av att vidta någon åtgärd i det avseende som efterfrågat.
frs · GQ12121 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:121 om att kommunen lånar staten vägpengar har frågat mig om jag kan garantera att regeringen inte kommer att utnyttja kommunernas vägsatsningar och förskotteringar till för att spara pengar i statsbudgeten. Möjligheten för kommuner att kunna förskottera objekt är ingen ny företeelse utan något som använts . Ett förskotterat objekt kommer inte att lyftas ur den nationella väghållningsplanen för att på så vis senarelägga en återbetalning till berörd kommun eller region. Jag ser därmed inget samband mellan en förskottering och att staten skulle utnyttja situationen för att spara pengar i statsbudgeten. I stället är jag positivt inställd till den flexibilitet en frivillig förskottering kan medverka till.
frs · GQ12122 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:122 om studentbostadsbyggande har frågat finansminister vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att ska bygga alternativt upplåta mark för studentbostäder. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som svarar på frågan. Regeringen har i budgetproposition prioriterat frågan om bostäder för ungdomar, studerande och äldre. Enligt regeringen bör en sänkning av mervärdesskattekostnaden prövas för bland annat studentbostäder. Därtill utökas investeringsbidraget för studentbostäder med . Ansvaret för bostadsförsörjningen ligger på nivå och därmed också byggandet av studentbostäder. Akademiska Hus AB:s huvuduppgift är att erbjuda landets universitet och högskolor ändamålsenliga och sunda lokaler för utbildning och forskning. Bolaget har också ett ansvar att som förvaltare tillvarata de stora ekonomiska och kulturella värden som finns i fastigheterna. ska långsiktigt upprätthålla värdet i statens innehav av högskolefastigheter och garantera att fastighets- och förmögenhetsförvaltningen genomförs på ett kompetent och effektivt sätt. Jag har inte för avsikt att föreslå att utöka uppdraget till Akademiska Hus att även omfatta byggande av studentbostäder.
frs · GQ12123 · 2002-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:123 om flyktingpolitik och UNHCR:s ställning Sermin Özürküt har frågat utrikesministern vad hon avser att göra såväl i relationerna med som i FN för att förmå att föra en human flyktingpolitik och stärka UNHCR:s ställning i landet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Ett grundläggande problem är att inte formellt erkänner asylsökande från andra länder än de europeiska genom en geografisk begränsning av . verkar bilateralt, i EU och i förhållande till UNHCR, för att ska avstå från denna geografiska begränsning vad gäller tillämpningen av och dess tilläggsprotokoll. Detta ingår i nationella handlingsplan för EU-anpassning som ett mål på medellång sikt. I praktiken ger dock skydd åt flyktingar även från andra områden än och har överlag ett gott förhållande till UNHCR. En asylsökande från ett icke europeiskt land hänvisas till UNHCR som prövar personens ansökan. Om den asylsökande behöver skydd försöker UNHCR få personen accepterad i något annat land. Inom ramen för anpassning till EU pågår ett viktigt arbete för att modernisera lagstiftningen på det flyktingpolitiska området. har i sin dialog med på det asyl- och migrationspolitiska området betonat vikten av harmonisering av asylpolitiken som en förutsättning för EU-medlemskap. Under det svenska ordförandeskapet i EU förde EU-trojkan en diskussion i med just om dessa frågor. hölls i migrationspolitiska överläggningar på samma tema mellan de båda ländernas utrikesdepartement. stöder även på andra sätt en modernisering av turkisk flyktingpolitik. ordnade , bland annat genom det svenska generalkonsulatet i , ett seminarium om asylrätt i . har inlett en process för att kunna ge förvaltningsbistånd på området och inbjudit till ett möte i . Detta sker i samverkan med UNHCR. Syftet med mötet är att fördjupa samarbetet och skapa möjligheter från svensk sida att bistå med kunskap på migrationsområdet, till exempel utbildning i statusbedömning enligt och mottagande av asylsökande.
frs · GQ12124 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:124 om förhållandet mellan och i frågan om massvälten i har frågat mig vad jag avser att göra i EU och FN för att förmå att underlätta hjälptransporter genom sitt territorium till svältande människor i . Både och har drabbats av allvarlig torka , och ett mycket stort antal människor i båda länderna kommer att vara i behov av livsmedelsbistånd. Denna situation kommer att ställa stora krav på transportapparaten till och inom de båda länderna. Trots fredsavtalet som slöts mellan och , har relationerna förblivit frostiga mellan de två länderna. Detta har bland annat inneburit att det inte förekommer några transporter till genom , exempelvis via hamnen i . Hamnen i grannlandet är modern och har god kapacitet, men den förutsedda kvantiteten av livsmedelsbistånd bedöms vara på gränsen för vad denna hamn klarar av att hantera. Om kapaciteten i hamn visar sig vara otillräcklig, delar jag syn att måste visa beredvillighet att öppna sina transportvägar för livsmedelsbistånd till . Jag har därför med tillfredsställelse noterat att har aviserat att man är medveten om sina humanitära förpliktelser och att man avser öppna sina hamnar för dessa transporter.
frs · GQ12125 · 2002-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:125 om massvälten i har frågat mig vad jag avser att göra för att ge katastrofhjälp och låta denna katastrofhjälp övergå i ett bistånd så att man förmår förhindra att liknande situationer inte uppstår på nytt. Den direkta orsaken till den humanitära nödsituationen i är uteblivna regn, vilket i värsta fall kommer att leda till omfattande svält. Men nödläget är också en följd av bakomliggande strukturella problem, som förhindrat att landet kan klara sin livsmedelsförsörjning även under besvärliga år. för bilateralt och genom EU en aktiv dialog med om att främja en politik som på kan undanröja dessa problem. Vårt utvecklingssamarbete med är inriktat på att stärka landsbygdens möjligheter till försörjning. har vid återkommande tillfällen varit drabbat av svält. Det finns skäl att lyfta fram tre viktiga skillnader jämfört med exempelvis katastrofen 1984@85. För det första har en duglig katastrofmyndighet och en relativt väl fungerande logistikapparat. Förutsatt att det internationella samfundet ställer upp med tillräckligt stöd så kan denna myndighet tillsammans med utländska givare följa läget och beräkna kommande behov för att därmed få till stånd en effektiv humanitär insats. För det andra har landet haft bra skördar . Och för det tredje finns numera en gryende medvetenhet från regeringens sida att det också krävs kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med de underliggande problemen. Generaldirektör , Sida, besökte och Sida har fattat beslut om att omfördela visst långsiktigt utvecklingsstöd till humanitära insatser. Utmaningen som pekar på är emellertid att också återföra resurser till långsiktiga insatser som kan bidra till att förebygga att liknande katastrofer inträffar igen. Inom ramen för vårt framtida långsiktiga utvecklingssamarbete förutser jag att vissa frågor kommer att bli föremål för en särskild dialog med den etiopiska regeringen. Detta kan exempelvis handla om säkrande av dispositionsrätt till jordbruksmark och till land i områden. stöder bland annat lovande reformer i . Vi vill också bidra till att skapa förutsättningar för utveckling av den privata sektorn, inte minst inom ramen för landets egen strategi för fattigdomsbekämpning. Landsbygdsutveckling och livsmedelssäkerhet kommer vidare att fortsätta att utgöra viktiga element i denna dialog.
frs · GQ12128 · 2002-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:128 om ABB @ ett av viktigaste industriföretag har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att försöka rädda den svenska delen av ABB. Regeringen följer noga den strukturomvandling som det svenska näringslivet nu är inne i. Regeringen ser därför med stort allvar på den förändring av verksamheten som sker inom och vilka konsekvenser det kan få för verksamheten i . ABB är ett av de största företagen i . ABB är viktigt för svensk ekonomi och sysselsättning. Det finns ett högt kunskapskapital hos personalen. har genomgått genomgripande förändringar. I försök att effektivisera verksamheten och om möjligt minska kostnaderna har ABB genomgått en omorganisation. ABB i svarar för ungefär en tiondel av verksamheten inom koncernen. Verksamheten i har enligt bedömningar varit lönsam och gått bättre än koncernen i snitt. Emellertid finns det ingen offentliggjord särredovisning av verksamheten i de olika länderna. De flesta anställda i ABB:s verksamhet i arbetar i de utpekade kärnområdena kraft och automation i nya decentraliserade organisation. Jag har noterat den debatt som finns att rädda den svenska delen av ABB och knoppa av den från resten av företaget och som föranleder fråga. Sådana initiativ är helt förbehållet ägarna och deras intresse. Regeringen kan inte blanda sig i denna fråga annat än genom att underlätta etablering och tillväxt genom goda och stabila regler och medverka till att det finns välutbildad kompetent arbetskraft. En annan viktig fråga är att på olika sätt underlätta vid neddragningar genom att kompetensen tas till vara. Regeringen arbetar också aktivt för att stödja regional strukturomvandling och företagsutveckling. arbetar aktivt med denna fråga. För att stärka en sådan utveckling vill regeringen utveckla ett mera entreprenöriellt klimat som gör att människor i högre grad omvandlar idéer och kunskap i nya företag. På så sätt kan vi tillvarata den stora erfarenhet som uppsägningar från de stora företagen frigör.
frs · GQ12129 · 2002-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:129 om kostnad för omhändertagandet av döda sälar har frågat vilka åtgärder finansministern tänker vidta för att lösa kommunernas kostnad för omhändertagandet av döda sälar. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att besvara frågan. har jag besvarat andra riksdagsfrågor med liknande innehåll. Jag har konstaterat att hanteringen av döda sälar är besvärlig och att kommunernas ansvar för renhållningen är kostsamt. Vidare har jag uttalat att det inte är aktuellt att staten går in med något särskilt stöd och att frågan måste hanteras inom ramen för de drabbade kommunernas befintliga resurser. En begäran från kommunalförbundet om ersättning för kostnader i samband med insamling av döda sälar på har kommit in till . Denna begäran kommer att beredas i sedvanlig ordning. lämnade regeringen i uppdrag till ett antal länsstyrelser att sammanställa erfarenheter från hur arbetet har fungerat med att insamla och omhänderta döda sälar . Uppdraget ska redovisas . Jag avser inte att vidta några åtgärder med anledning av sommarens säldöd.