ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12603 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:571 om proposition om instans- och processordning och 603 om asylprövningsprocessen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förelägga en proposition om en ny process- och instansordning i utlänningsärenden så att den hinner behandlas innan slut. har frågat mig om jag avser förelägga en proposition om bl.a. att avskaffa och att införa en tvåpartsprocess i asylprövningsförfarandet för riksdagsbeslut . Jag har valt att besvara båda dessa frågor i ett sammanhang. Bakgrunden till frågorna är socialförsäkringsutskottets uttalande i betänkandet över budgetpropositionen (SfU 2001/02:2) där utskottet "utgår från att det omfattande beredningsarbete som har genomförts möjliggör att en proposition kan föreläggas , för riksdagsbeslut ." Detta betyder, som också påpekar i sin fråga, att en proposition då skulle behöva lämnas till . Som och känner till är en mycket viktig del i den planerade reformen att stärka rättssäkerheten i utlänningsärenden genom att införa tvåpartsprocess med möjlighet till muntlig förhandling. Härutöver har även föreslagits andra förändringar inom utlänningsrättens område. Bl.a. ingår i arbetet en översyn av den nuvarande utlänningslagstiftningen. Frågan om instansordning har varit föremål för ingående överväganden från olika utgångspunkter. I anslutning till denna centrala fråga, men också i övriga delar, finns alltjämt viktiga frågor som måste få acceptabla lösningar. Vidare har det ökande antalet asylsökande kullkastat de ursprungliga antaganden som lagts till grund för beräkningen av nödvändiga resurstillskott. Innan en proposition kan presenteras måste därtill en behandling av förslaget ske i lagrådet. På grund av förslagets omfattning kommer lagrådet att behöva väl tilltagen tid för behandling. Det återstår således en hel del arbete för att kunna förverkliga intentionerna med reformen. Min målsättning är också att lägga ett förslag med ett i alla avseenden så brett parlamentariskt stöd som möjligt. Som svar på och frågor måste jag dessvärre bekräfta att det mot bakgrund av bland annat ovan nämnda omständigheter, inte är möjligt att lämna en proposition till innan . Däremot är det min avsikt att en proposition ska färdigställas så att den kan behandlas av höstriksdagen.
frs · GP12604 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:604 om de s.k. hedersmorden har frågat vilka konkreta åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra ytterligare s.k. hedersmord i vårt land. Mordet på den unga kvinnan har upprört hela vårt land. Dådet är en påminnelse om att integrationen i vårt samhälle är en fråga som angår hela befolkningen. pågår ett arbete för att studera vilka konkreta insatser som kan göras för att underlätta situationen för flickor och unga kvinnor med invandrarbakgrund. Berörda statsråd har också träffat experter, företrädare för kvinnoorganisationer, invandrarorganisationer och myndigheter som kommer i kontakt med utsatta flickor och unga kvinnor. Det behövs bättre kunskap hos myndigheterna om flickornas speciella problem och samarbetet mellan myndigheter på såväl statlig som nivå behöver utvecklas. tar upp frågan om utvisning av utländska medborgare som gör sig skyldiga till s.k. hedersmord och att det skulle kunna vara en åtgärd i arbetet med att förhindra sådana brott. Emellertid rör konfrontationen mellan föräldrar och barn ofta familjer som redan har blivit svenska medborgare. Svenska medborgare kan aldrig utvisas och beslutet om medborgarskap kan inte återkallas. För dem som inte är svenska medborgare ingår redan utvisning som en möjlig särskild rättsverkan vid grova brott. Det finns dock begränsningar i möjligheterna till utvisning. I vissa avseenden följer sådana begränsningar av internationella konventioner. En flykting enligt flyktingkonvention måste för att kunna utvisas i normalfallet ha begått ett synnerligen grovt brott som medför allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet om han skulle få stanna här. Utvisning kan inte under några omständigheter ske om den utvisade då skulle riskera dödsstraff eller tortyr. Regeringen beslutade att göra en översyn av mottagandet och introduktionen för flyktingar. I uppdraget ingår bl.a. att se över hur alla nyanlända invandrare ska kunna få bättre kunskap och förståelse för grundläggande normer i det svenska samhället och det svenska demokratiska systemet. Avslutningsvis vill jag informera om att regeringen avser att föreslå ytterligare åtgärder till skydd för invandrade flickor och kvinnor som befinner sig i en risksituation.
frs · GP12606 · 2002-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:606 om antalet kvinnliga professorer har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka antalet kvinnliga professorer. Jag delar helt inställning att den nuvarande sneda könsfördelningen bland professorer är orimlig. Att öka andelen kvinnor på ledande befattningar inom högskolan är en viktig kvalitetsfråga. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) betonar regeringen vikten av en långsiktig och hållbar rekryteringsstrategi för att uppnå en jämn könsbalans inom samtliga områden av högskolans verksamhet. För nyrekrytering av professorer har regeringen redan för perioden 1997@1999 fastställt mål för andelen kvinnor. gällande mål för andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer avser perioden 2001@2004 och presenterades i budgetpropositionen . Härvid utökades antalet lärosäten för vilka sådana mål angavs från 16 till 25. Vidare höjdes målen för att tjäna som en i lärosätenas jämställdhetsarbete. Hänsyn togs till att rekryteringsunderlaget varierar mellan olika fakulteter och vetenskapsområden. Regeringens långsiktiga mål är att andelen kvinnor i professorskåren ska uppgå till 2008. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att målet med en jämnare rekrytering inte enbart avser professorsnivån. Arbetet måste avse alla nivåer av lärartjänster och även rekryteringen av studenter till olika utbildningar, inom såväl grundutbildning som forskarutbildning. Utöver de mål som regeringen fastställer för andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer har därför varje lärosäte i uppdrag att fastställa mål för andelen kvinnor bland de nyrekryterade lärarna inom samtliga lärarkategorier. Lärosätenas jämställdhetsarbete rapporteras i årsredovisningarna och följs upp i dialoger med lärosätena. Statistiken visar på en ökande andel kvinnliga professorer. var deras andel , och uppgick den till . Bland forskarassistenterna har andelen kvinnor ökat från till . Av de nyrekryterade professorerna 1999 var kvinnor (19,för befordrade professorer och för dem som anställts efter ledigkungörande). Jag vill framhålla att rekryteringsmålen endast är en del av det jämställdhetsarbete som regeringen vill främja. Det är, som framhålls i propositionen Den öppna högskolan, angeläget att redan på grundutbildningsnivå bryta ett system som reproducerar mönster och attityder för att i förlängningen åstadkomma en förändring. Som ett led i detta arbete har regeringen ställt krav på att jämställdhets- och genuskunskap ska ingå i den pedagogiska utbildningen av lärare. Regeringen avser att nogsamt följa utvecklingen och även i fortsättningen vidta åtgärder för att påskynda en utveckling mot jämställdhet mellan kvinnor och män såväl i utbildning som vid rekrytering av lärare inom högskolan.
frs · GP12607 · 2002-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:607 om hyreskostnader för högskolor och universitet har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att universitetens och högskolornas hyreskostnader inte påverkar utbildningens kvalitet negativt. Lokalkostnaderna är näst efter personalkostnaderna lärosätenas största utgiftspost. Därför följer regeringen med stort intresse hur lokalkostnadernas andel av lärosätenas totala kostnader utvecklas. Av universitetens och högskolornas prognoser framgår att lokalkostnadernas andel av de totala kostnaderna beräknas öka från 2000 till 2005. Med reformen 1993 av statens lokalförsörjning åtskildes ägandet, förvaltandet och brukandet av statens lokaler. är universiteten och högskolorna enbart hyresgäster. Det är universitetens och högskolornas styrelse som beslutar om den egna lokalförsörjningen samt avgör hur stor andel av budgeten som ska användas för bl.a. lokaler. Denna beslutsordning syftar till att optimera kvaliteten på utbildningen och forskningen vid respektive lärosäte utifrån givna ramar. Investeringar i ändamålsenliga lokaler kan bidra till att studenternas och de anställdas fysiska arbetsmiljö förbättras och därigenom skapa bättre förutsättningar för att bedriva utbildning och forskning av hög kvalitet. måste sådana investeringar alltid vägas mot andra kvalitetshöjande insatser, t.ex. olika former av personalsatsningar. Denna avvägning är det upp till varje lärosäte att göra. har sex dotterbolag med fastighetsförvaltande verksamhet spridda över hela landet. har som statligt bolag i uppgift att uppföra och hyra ut attraktiva utbildnings- och forskningsmiljöer till universitet och högskolor. Lärosätena är emellertid fria att välja hyresvärd och behöver inte anlita Akademiska Hus om de kan få bättre erbjudanden av andra fastighetsvärdar. Det är bra eftersom det ökar konkurrensen på hyresmarknaden.
frs · GP12608 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:591 och 608 om nyföretagande och har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka nyföretagandet. Den statistik och refererar till presenteras av nyföretagarbarometern and Society. Jag vill understryka att den avser antalet nyregistrerade företag vilket inte är liktydigt med genuint nystartade företag. Ansvarig myndighet för officiella nyföretagarstatistik är ITPS som med hjälp av SCB presenterar statistiken avseende det faktiska nyföretagandet i . Vi bör alltså vara försiktiga med våra bedömningar innan den officiella statistiken har publicerats. Regeringens arbete för att främja företagsamhet är i första hand inriktat på att skapa goda ramvillkor för företagandet. Det gäller såväl bra tillgång till information och rådgivning, kapitalförsörjning och fungerande marknader. Simplex arbete en viktig funktion och de Internetbaserade portalerna Företagarguiden och Kontakt-N underlättar för såväl blivande som redan etablerade företag att på ett enkelt sätt, snabbt hitta relevant information. Grunden för ett ökat nyföretagande är att samhället intar en positiv och öppen attityd till företagare och företagsamhet. Att driva företag ska kunna vara ett lika självklart val som att vara en engagerad och initiativrik anställd. Inte minst viktigt är det att stimulera ungdomars företagande i olika former. En rapport som presenterade redovisar glädjande att var fjärde svensk hellre startar eget än blir anställd. I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (2001/02:4) har regeringen lämnat ett antal förslag för att främja företagandet i . Ett exempel är förslaget till ett flerårigt nationellt entreprenörskapsprogram. Syftet är att skapa ett mer entreprenöriellt klimat, att främja och uppmuntra entreprenörskap, bidra till positiva attityder till företagande samt öka nyföretagandet. Förslag har även lämnats om införandet av ett system för mikrolån via och ökade insatser har annonserats för att främja kvinnors och invandrares företagande samt kooperativt företagande. kartlägger omfattningen, utvecklingen och varaktigheten av nya former för företagande i gränssnittet mellan egenföretagande och anställning i syfte att beskriva och finna vägar att undanröja de hinder som eventuellt kan finnas för individer som vill gå mellan att vara anställd och att vara företagare. behöver fler entreprenörer som kan omvandla goda idéer till nya och växande företag. Detta är en prioriterad fråga för regeringen och vilket framgår av ovan redovisade insatser.
frs · GP12609 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:609 om flygplats har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder för att skynda på processen att hitta en alternativ flygplats till . Stockholmsberedningen har regeringens uppdrag att lämna förslag till förbättringar av transportsystemet i . I det uppdraget ligger bl.a. att lämna förslag till hur flygplatskapaciteten i kan tillgodoses vid befintliga flygplatser. Med ett sådant förslag på plats kan alternativa lösningar till närmare analyseras.
frs · GP12610 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:610 om våld mot äldre har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att kartlägga och tydligt redovisa förekomsten av våld mot äldre. Våld och andra övergrepp mot äldre är ett relativt outforskat och ouppmärksammat område i . Vi kan dock inte blunda för att dessa problem finns i vårt land. Den studie som har genomfört, med hjälp av stimulansbidrag inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken, visar att frågan om våld och övergrepp mot äldre måste ges en ökad uppmärksamhet och vidare utforskas. Studiens resultat visar också att det är av stor vikt att äldre personers situation och förhållanden beaktas i arbete med brottsförebyggande frågor. Våld och övergrepp mot äldre är oacceptabelt och lämpliga åtgärder måste vidtas för att förebygga förekomsten av detta. Regeringen uppdrog åt att förbereda, utforma och genomföra ett forskningsprogram för brottsofferforskning (Ju2001/4718). I detta uppdrag understryks att äldres utsatthet för brott är ett angeläget forskningsområde. Ökad kunskap om äldres utsatthet kommer att ge oss ökade möjligheter att vidta ytterligare åtgärder för att stärka de äldres trygghet i samhället. Våld mot äldre kommer dessutom att uppmärksammas särskilt på den nationella konferens som anordnar i med anledning av brottsofferdagen. På denna konferens kommer bl.a. rapporten att presenteras. kommer - liksom många av de kunskaper och resultat som framkommit i samband med projekt som fått ekonomiskt stöd i samband med den nationella handlingsplanen för äldrepolitik - utgöra ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete med äldrepolitiken. Avslutningsvis kan nämnas att har fått i uppdrag att undersöka äldres levnadsförhållanden. undersökningar om levnadsförhållanden har tidigare begränsats till att gälla endast personer upp till men i den nya undersökningen kommer personer i samtliga åldersgrupper att undersökas. Utsatthet för våld eller hot om våld är ett av de områden som kommer att finnas med i undersökning.
frs · GP12611 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:611 om utlänningslagen har frågat mig om jag avser att verka för att en utvärdering av tillämpningen av 3 kap. 3 § 2 utlänningslagen görs för att se om bestämmelsen i praktiken medfört avsett skydd för de berörda människorna. Bestämmelsen om skyddsbehövande på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt och för den som på grund av en miljökatastrof inte kan återvända till sitt hemland infördes, som nämner, i utlänningslagen . Delvis handlade det om att kodifiera praxis som tidigare funnits. Det är riktigt att bestämmelsen endast vid ett fåtal tillfällen varit grund för beslut om uppehållstillstånd. Under det närmast föregående året, 2001, rörde det sig om sex personer. Rätt till skydd på grund av yttre eller inre väpnad konflikt är en fråga som omfattas av förslag till direktiv om internationellt skydd (flyktingdefinitionen och alternativa skyddsformer). Direktivförslaget presenterades för rådet . Förslaget har gått ut på remiss till ett stort antal organisationer i . Utformningen av direktivet kommer att bli föremål för vidare förhandling inom EU. Därvid kommer erfarenheterna av lagändringen 1997 och praxis att vara av intresse för utformningen av den svenska ståndpunkten. Den svenska lagstiftningen kommer att anpassas till resultatet av förhandlingarna i rådet. Något uppehållstillstånd för en person som på grund av en miljökatastrof inte kunnat återvända till sitt hemland synes inte ha getts. I sammanhanget kan jag upplysa om att och , mot bakgrund av bestämmelsen i 3 kap. 3 § 2 i utlänningslagen, på plats studerade förhållandena i efter jordbävningen vintern/. Jag är tacksam mot för att hon riktat min uppmärksamhet mot bestämmelsen och dess tillämpning. Som ovan nämnts kommer erfarenheterna av tillämpningen av 3 kap. 3 § 2 utlänningslagen att vara av intresse i samband med förhandlingarna om EU-direktiv men jag har inte för avsikt att nu låta göra en särskild utvärdering.
fr · GP11640 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:640 av () till utbildningsminister om studielån Från stat och kommun kommer ofta uppmaningen att medborgare bör satsa på att utbilda sig, en uppmaning som det finns all anledning att sluta upp bakom. Men om personer över 50 ska kunna ta uppmaningen på allvar krävs också att det finns förutsättningar för det i form av utbildningsplatser och goda finansieringsmöjligheter. Det finns en del förfärande exempel där personer som vill studera inte ges möjligheten på grund av för hög ålder. Som exempel kan nämnas en 51-åring från som sökt och kommit in på omvårdnadsprogrammet. Programmet sträcker sig över tre terminer. 51-åringen blev beviljad studielån för de två första terminerna. Men när han sökte studielån för den tredje terminen fick han avslag med hänvisning till att han var för gammal. Han kan således inte slutföra sin utbildning. Förutom detta har han ett studielån för de två första terminerna, ett lån som han tagit till ingen nytta. Med tanke på att vården och omsorgen är i stort behov av personal @ inte minst män @ är det orimligt att 51-åringen ska förhindras att avsluta sin utbildning. 51-åringen är ett exempel, men det finns gott om liknande fall runt om i landet. Personer och uppåt som vill utbilda sig, men som inte ges möjlighet på grund av . Vad avser ministern göra för att personer och uppåt ska kunna beviljas studielån och studiebidrag för att slutföra sina utbildningar?
fr · GP11641 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:641 av () till utbildningsminister om trafikundervisningen i Tolvåringarna klarar sig inte i trafiken. Det säger , vd vid 000 elever i årskurs sju har besvarat en enkät, och där visar det sig bl.a. att av eleverna tror att fotgängare ska gå på höger sida på en väg utan trottoar. Hälften känner inte ens till de vanligaste trafikmärkena. Inte ens hälften känner till att cyklar måste vara försedda med lyse. Enbart en tredjedel känner till vad högerregeln innebär, och endast var femte elev tycks ha fått undervisning i trafikfrågor på mellanstadiet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra trafikundervisningen i ?
fr · GP11642 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:642 av () till statsrådet om långa väntetider vid familjeanknytning De långa väntetiderna för asylsökande är en evig fråga som varit föremål för stor debatt utan att få någon lösning. väntar människor i passivitet till stora kostnader för samhället och till stort personligt lidande. Jag vill ta upp en specifik fråga som bör kunna hanteras på ett enklare och snabbare sätt än . Det handlar om de anknytningsfall där den ena parten är svensk medborgare eller har uppehållstillstånd i och där den andra kommer från ett annat land men äktenskapet ingåtts i och den ena parten sedan rest tillbaka till hemlandet för att ansöka därifrån. Båda parter ska då intervjuas av respektive den svenska ambassaden eller . Beträffande ambassaderna fungerar detta snabbt medan väntetiderna hos ofta är mer än , oavsett om man är svensk medborgare eller ej, att ens komma till intervju. Detta sker ofta i uppenbart enkla ärenden där förutsättningarna för tillstyrkan är synnerligen goda. ringer och skriver dessa människor till vilket leder till ytterligare merarbete och tidsförskjutning. De personliga, ekonomiska och sociala effekterna blir stora. Det borde gå att prioritera på ett sätt som totalt sett ökar effektiviteten för hela asylhanteringen. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förkorta väntetiderna när det gäller familjeanknytning?
fr · GP11643 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:643 av () till statsrådet om sjukpension Om en sjukpensionär får för hög ersättning av är sjukpensionären enligt lag tvungen att betala tillbaka den del av utbetalningarna han inte hade rätt till. Till detta debiteras dröjsmålsränta. Om en sjukpensionär däremot får för låg ersättning av kan sjukpensionären få rättelse. betalar då ut mellanskillnaden mellan det belopp som sjukpensionären faktiskt fått och det han borde fått. Men i detta fall betalar inte ut någon dröjsmålsränta till sjukpensionären. Detta förhållande är helt orimligt. Det är en inkonsekvens som med rätta sticker i ögonen på medborgarna. Det staten kräver av medborgarna bör staten själv leva upp till när förhållandena är de motsatta. Vad avser ministern göra för att statens och medborgarnas villkor ska göras jämlika i detta avseende?
fr · GP11644 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:644 av () till justitieminister om polismyndigheten i Polisstyrelsen i har uppvaktat justitieminister och bett om utökad ram för att slippa säga upp anställda inom polisen. Justitieministern lovade att se över frågan och sade att om besöket inte ledde till de resultat som polisstyrelsen önskade, fick de återkomma. är läget sådant, att om polisstyrelsen i inte får sin ram utökad med , kommer 45 civilanställda, att sägas upp. Om det sker tvingas fler poliser gå in i inre tjänst för att sköta arbetsuppgifter som de civilanställda utför. Det kan inte vara rimligt att 45 anställda vid polismyndigheten i ska lämna sina arbeten i då regeringen talar om historiens största satsning på polisen. Min fråga är: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förhindra att uppsägningar vid polismyndigheten i blir nödvändiga på grund av brist på ekonomiska resurser?
fr · GP11645 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:645 av () till näringsminister om Glasrikets framtid Den svenska glasindustrin har mycket gamla anor. Glasriket i och län är väl känt och står för hög kvalitet. gjordes en utredning om glasindustrins framtid. kan vi konstatera att det finns anledning att känna stor oro för den framtida svenska glasindustrin. Flera av glasbruken har numera utländska ägare. Rosdala glasbruk är redan nedlagt, glasbruk har varslat sin personal och där blir det troligen nedläggning och //glasbruk har lagt sitt andra varsel . Vårt svenska glas har fått sitt goda rykte tack vare en stor kunskap hos glasbruken. Det är ett genuint hantverk och den kunskapen är svår att ersätta om den nu går förlorad vid nedläggningar. Design av glas är också en specialkunskap inom området. Vi har vidare glasforskningsinstitut som ännu en del av Glasrikets kunskapsbank. Glasriket är också en stor turistattraktion. Sammantaget innebär det att stora hantverkskunskaper går förlorade vid nedläggningar av glasbruk. Orterna som drabbas får, utöver att många blir arbetslösa, också vidkännas en minskad turism och det kan innebära stora problem för mindre orter. Min fråga till näringsministern är vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att säkra glasindustrins framtid.
fr · GP11646 · 2002-02-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:646 av () till näringsminister om fördelning av start- och landningstider Fördelningen av start- och landningstider genom s.k. slots på de större flygplatserna är av stor betydelse för att främja konkurrensen inom flygmarknaden. fördelas slots genom ett administrativt förfarande men man kan också tänka sig andra system t.ex. genom någon form av auktionsförfarande. Oavsett hur slot-systemet ser ut bör målet vara att det ska vara utformat så att det främjar konkurrensen på marknaden. har tagit fram ett nytt förslag till slot-förordning, som enligt skulle öppna upp för en bättre fördelning av slots. Det kommer emellertid att ta tid innan en ny slot-förordning kan träda i kraft och har pekat på några förslag som skulle kunna vidta för att få nuvarande regelverk att fungera bättre. Det rör sig t.ex. om att den som klagar på tilldelning av slots kan vända sig till en opartisk part för medling eller att man skärper kontrollen av flygtrafikföretagen så att de verkligen utnyttjar sina slots. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är näringsministern beredd att ta upp en diskussion med berörda parter om hur nuvarande slot-system kan effektiviseras?