ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ1231 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:31 om träda och odling på de har frågat mig när besked kommer om möjlighet att bryta träda före 2003. I en motion 2001/02:MJ470 togs problematiken angående tidpunkten för brytande av träda upp. Det ansågs att brytande i stället för som enligt nuvarande regelverk förbättrar förutsättningarna för odling av höstoljeväxter. Ett tillstånd att bryta trädan skulle enligt motionären möjliggöra att även försommartorra delar av landet, som t.ex. skulle få förbättrade möjligheter att öka odlingen av höstsådda oljeväxter. Några miljömässigt negativa konsekvenser skulle enligt motionären inte uppstå eftersom avrinning från fälten är mycket ovanlig. Enligt kommissionens förordning (EG) nr 2316/1999 måste uttagen mark förbli ur bruk som börjar och slutar tidigast . För träda som följs av höstsådd är det tillåtet att så utsäde enligt villkor som fastställs av respektive medlemsstat. Denna första tidpunkt för sådd är utgångspunkten för bedömningen av när brytande av trädan genom markbearbetning bör tillåtas. har som ansvarig myndighet därvid satt datum för brytande av träda till , vilket gäller för hela . En tidigarelagd brytandetidpunkt kan ge vissa miljövinster såsom lägre användning av bekämpningsmedel och enklare mekanisk bearbetning. Vinsterna måste dock vägas mot de nackdelar i form av t.ex. ökat växtnäringsläckage det kan innebära. En projektgrupp med uppgift att göra en översyn av miljöreglerna för träda startades , 2002. I projektgruppen ingår deltagare från , och . I projektgruppens styrgrupp ingår deltagare från , , samt representanter från LRF. Översynen beräknas vara klar senast .
frs · GQ1232 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:32 om svenskt agerande mot eventuell israelisk invasion i har frågat mig hur jag avser agera från svensk sida samt inom EU och FN för att förhindra en israelisk invasion av . Låt mig först beklaga de civila dödsoffer som krävdes vid attacken mot . I alla konflikter måste parterna göra sitt yttersta för att civila dödsoffer ska undvikas. Jag delar också oro för att konflikten ska förvärras. Vad parterna behöver är inte ytterligare militär upptrappning. Det föder bara nytt våld. Vad parterna behöver är ett slut på våldet. måste dra sig tillbaka till positionerna . Avspärrningarna och utegångsförbuden måste hävas så att livet för palestinierna kan återgå till det normala. Terrordåden måste upphöra och alla måste erkänna staten rätt att existera. Förhandlingar måste återupptas. Det finns ingen väpnad lösning på denna konflikt. och EU kommer att fortsätta mana parterna att få ett slut på våldet. Vid EU:s informella utrikesministermöte i antog EU en färdplan för att försöka bryta dödläget i fredsprocessen. Färdplanen stakar ut vägen för bildandet av en palestinsk stat . Jag hoppas att detta förslag ska kunna bidra till en vändning i positiv riktning, och till en process som fortsätter även i skuggan av eventuella nya våldsutbrott. Vi kan inte låta våldet hålla vår och regionens framtid gisslan. EU:s Höge representant har just framfört detta under ett besök i regionen, och, som ett konkret bidrag till en tvåstatslösning, stöder EU den Palestinska myndigheten och den viktiga reformprocess som just nu pågår i det palestinska samhället. och EU arbetar också genom FN för att uppnå en fredlig lösning av konflikten, bl.a. genom att stödja generalsekreterarens ansträngningar att bringa fred till regionen. Vi välkomnar också det engagemang som har visat . Men det krävs att resolutionerna följs. Ytterst ligger det på att se till att dess resolutioner efterlevs. Det behövs en aktiv yttre part för att bistå parterna att få ett slut på våldet och återuppta förhandlingar. Den s.k. kvartetten (där EU, FN, och ingår) kan spela denna viktiga roll. Kvartetten möttes i . Ett nytt möte är planerat till slutet av . Vid mötet ska man försöka enas om den färdplan som EU har föreslagit. I förslaget ingår att en internationell konferens ska hållas och att en internationell observatörssmission ska inrättas. Genom förslaget hoppas vi kunna förverkliga målet om ett fredligt, demokratiskt och livsdugligt som lever i fred med , längs säkra och erkända gränser för båda.
frs · GQ1233 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:33 om samordningsansvar för stranderosion har frågat miljöminister vilka åtgärder ministern avser att vidta beträffande förslag om samordningsansvar vad gäller stranderosion. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Genom regleringsbrevet för fick i uppdrag av regeringen att utreda frågor om samordningsansvar på myndighetsnivå rörande stranderosion. har redovisat sitt uppdrag till regeringen och föreslagit () som lämplig myndighet för ett sådant samordningsansvar. SGI ska som statens sakkunnigorgan i ras- och skredfrågor medverka till att minska riskerna för ras och skred i samhället. Regeringen har, genom en ändring av regleringsbrevet för , uppdragit åt SGI att påbörja en uppbyggnad av en verksamhet avseende samordningsansvar för stranderosion genom att definiera omfattningen av uppgiften och ta fram en handlingsplan. Inom SGI pågår nu arbetet med en förstudie för uppbyggnad av verksamheten för att definiera omfattningen av samordningsansvaret, klargöra SGI:s roll och inriktning samt klargöra kompetensbehovet m.m. Frågan om det fortsatta arbetet med samordnningsansvaret bereds nu inom .
frs · GQ1234 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:34 om viltvårdsavgiften har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att viltvårdsavgiften uteslutande ska användas till åtgärder i viltvårdande syfte. Regeringen tog i proposition 1999/2000:73 om jaktens villkor bl.a. upp frågan om viltvårdsavgiftens användning. I propositionen redogjorde regeringen för vilka principer och former som borde gälla för bidragsgivningen. Jag utgår från att dessa principer följs även vid användningen av beviljade medel och att medlen därför används till avsett ändamål. Mot denna bakgrund ser jag inte skäl att nu vidta någon åtgärd av det slag efterfrågar.
frs · GQ1235 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:35 om konsekvenser av ett fiskestopp har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ersätta de arbetstillfällen som går förlorade inom den fiskerelaterade näringen i skärgårdssamhällena, för de fall ett torskfiskestopp införs. Torskbestånden runt våra kuster är allvarligt hotade. Vi har prövat möjligheten att få till stånd ett inom EU gemensamt torskstopp, detta har inte visat sig vara politiskt möjligt. Inga andra länder har stött oss. Därför har vi beslutat att pröva ett ensidigt svenskt torskfiskestopp för att bevara torsken. För detta måste vi naturligtvis vara beredda att betala. arbetar med att ta fram de formella förutsättningarna och kostnaderna för ekonomisk ersättning till de delar av fiskerinäringen som kommer att drabbas. Jag har för avsikt att notifiera Europeiska kommissionen om en plan för ersättning för tillfälligt upphörande av verksamheten.
frs · GQ1236 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:36 om internationella åtaganden vid fiskestopp har frågat mig om jag är beredd att skyndsamt utreda om det aviserade torskfiskestoppet är förenligt med internationella åtaganden. har redan inlett arbetet med att ta fram de formella förutsättningarna för att genomföra ett torskstopp. I detta sammanhang övervägs naturligtvis de nationella och internationella legala förutsättningarna för en sådan åtgärd.
frs · GQ1237 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:37 om de nya läkemedelsförmånerna har frågat mig om jag avser vidta omedelbara åtgärder för att även ska kunna sköta prisregleringen på s.k. fria förbrukningsartiklar. Regeringen beslutade att inrätta en arbetsgrupp med uppgift att genomföra en översyn av hur prissättningen av produkter som ingår i läkemedelsförmånerna sker. Arbetsgruppen lämnade sin rapport. Rapporten innehåller bl.a. förslag om att det ska ingå i uppgifter att besluta om förbrukningsartiklar som behövs för egenkontroll av medicinering ska ingå i läkemedelsförmånerna och fastställa ett försäljningspris för artiklarna. Rapporten kommer att remitteras och därefter kommer förslagen att beredas inom i vanlig ordning.
frs · GQ1238 · 2002-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:38 om förfalskade konkursansökningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra domstolarnas kontroll av inlämnade konkursansökningar. Bakgrunden till frågan är att det finns exempel på att konkursbeslut fattats med stöd av förfalskade konkursansökningar som lämnats in i annans namn. förekom det att lagfart beviljades på grundval av förfalskade överlåtelsehandlingar. Frågan togs upp i en riksdagsfråga (fråga 1998/99:17) och behandlades i lagutskottets betänkande Vissa fastighetsrättsliga frågor (bet. 1998/99:LU9). utredde förekomsten av förfalskade överlåtelsehandlingar och övervägde vilka möjligheter det finns att stärka fastighetsägares skydd mot förfalskningar. I propositionen Förfalskade fångeshandlingar vid ansökan om lagfart (prop. 2000/01:61, bet. 2000/01:LU18, rskr. 2000/01:190) föreslog regeringen utökade möjligheter för en fastighets rätte ägare att i vissa fall få ersättning av staten för kostnader för att få tillbaka lagfarten. En lagändring med den av regeringen föreslagna innebörden trädde i kraft (18 kap. 4 a § jordabalken). Givetvis är det utomordentligt beklagligt om någon blir försatt i konkurs med stöd av förfalskade handlingar. Den enskilde drabbas, som vid många andra typer av brott, av både obehag och besvär. Jag kommer därför att titta närmare på förekomsten av förfalskade konkurs-ansökningar och de möjligheter som kan finnas för att komma tillrätta med problemet.
frs · GQ1239 · 2002-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:39 om i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att i ska få täckning för sina kostnader i samband med i . I budgetpropositionen som överlämnades till skriver regeringen att i inte ensam ska finansiera samtliga merkostnader för polisen i samband med toppmötet. kommer att få i uppdrag att redovisa hur mycket av de satsningar som görs på polisen som har fördelats till så att de kompenseras för merkostnader de har haft i samband med toppmötet.
frs · GQ124 · 2002-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:4 om våld med sexuellt inslag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenska kvinnor ska få ta del av brottsregisterutdrag när de gifter sig eller flyttar ihop med en man. har ställt frågan mot bakgrund av att hon erfarit att utländska kvinnor som avser att flytta till män i genom kan få ta del av männens brottsbelastning. På så sätt får kvinnorna reda på vilket brottsligt förflutet dessa har. Hon tycker att det vore rimligt att även kvinnor i får ta del av sådana uppgifter när de gifter sig eller flyttar ihop med en man. Först vill jag säga att det övergripande syftet med polisens belastningsregister är att olika myndigheter, framför allt de inom rättsväsendet, ska få tillgång till de uppgifter som behövs i deras verksamhet. Polisen behöver uppgifterna för att t.ex. kunna utreda brott. kan behöva uppgifter ur registret t.ex. när verket ska pröva en ansökan om uppehållstillstånd för en kvinna som ska flytta till en man i . Det huvudsakliga ändamålet med registret är dock inte att förse enskilda med uppgifter om andra enskildas brottsbelastning. Tvärtom är det så att en enskild endast i undantagsfall kan få del av uppgifter om en annan enskild ur registret. Ett sådant exempel är när en enskild person ska besluta om anställning av en person inom vissa delar av vården. Huvudregeln är alltså att uppgifter i belastningsregistret omfattas av absolut sekretess. Skälet till denna restriktiva hållning vad gäller tillgången till uppgifter om en registrerads brottsbelastning är naturligtvis att uppgifterna är mycket känsliga, särskilt ur integritetssynpunkt. Avvägningen mellan å ena sidan behovet av tillgång till uppgifter ur belastningsregistret och å andra sidan skyddet för den personliga integriteten gjorde regeringen redan i samband med tillkomsten av den polisregisterlagstiftning som vi har . Resultatet av denna avvägning blev alltså att det normalt endast är vissa myndigheter som kan få del av uppgifterna i registret. De integritetsskäl som ligger till grund för bedömningen att enskilda normalt sett inte ska kunna få ta del av uppgifter om andras brottsbelastning gör sig lika starkt gällande . Att göra åtskillnad mellan kvinnors och mäns rätt att ta del av sådana uppgifter skulle dessutom inte vara förenligt med en könsneutral lagstiftning. Jag avser därför inte vidta några åtgärder för att kvinnor ska få ta del av utdrag ur belastningsregistret när de gifter sig eller flyttar ihop med en man.
frs · GQ1240 · 2002-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:40 om diskriminering av homosexuella har frågat mig om jag avser ta upp frågan om att FN i sin administrativa handläggning inte ska diskriminera någon på grund av sexuell läggning. Att diskriminera människor på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. I linje med detta är det givetvis oacceptabelt att FN i sin administrativa handläggning inte ger samma förmåner åt personer som ingått registrerat partnerskap som åt dem som ingått äktenskap. Den har vid upprepade tillfällen skriftligen informerat om att ett registrerat partnerskap, enligt svensk lag, är likvärdigt med ett äktenskap. ståndpunkt är dock att de inte erkänner registrerat partnerskap som äktenskap och inte heller ger dem som ingått partnerskap samma anställningsförmåner som dem som ingått äktenskap. Frågan är mycket känslig inom FN mot bakgrund av att den negativa inställning till homosexuella som förekommer i vissa delar av världen även återspeglas inom FN-systemet. Det finns dock inte någon anledning för att när det gäller svenska anställda göra någon annan bedömning av partnerskapsinstitutet än den som följer av svensk lag. kommer givetvis att fortsätta att betona vikten av att alla inom FN-systemet ska behandlas lika oavsett sexuell läggning.
frs · GQ1241 · 2002-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:41 om utredning om flyktingbegreppet har frågat mig när regeringen kommer att fatta beslut om utredare i utredningen om flyktingstatus för personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning (dir.2002:49) och när den försenade utredningen kommer att vara färdig med sitt arbete. Precis som har påpekat, har utredningen kraftigt försenats. Detta är beklagligt men regeringen kommer att fatta beslut om utredare samt i övrigt tillsätta sekreterare och nödvändiga experter för att utredningen ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Då utredningens arbete påbörjas senare än avsett, kommer den att kunna redovisas först . I detta sammanhang kan påpekas att vi parallellt med det nationella initiativet även driver frågan inom ramen för förhandlingar i Europeiska unionens råd. Frågan om förföljelse på grund av kön och sexuell läggning är aktuell i förslaget till rådets direktiv om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning (det så kallade skyddsgrundsdirektivet). Dessa förhandlingar fortskrider mer positivt än jag tidigare haft anledning att tro.
frs · GQ1243 · 2002-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:43 om fastighetstaxering och fastighetsskatt de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hindra att effekterna på boendebeskattningen ska slå fullt ut redan innan eventuella beslut fattas med anledning av vad pågående utredning kan komma att föreslå. Den tillsatta parlamentariska kommitté som ska se över reglerna om bland annat fastighetsskatten på småhus ska enligt sina direktiv ta fram förslag om att höjda taxeringsvärden inte ska slå igenom på uttaget av fastighetsskatt. Meningen är att endast en tredjedel av höjningen ska slå igenom under taxeringsåret och lika mycket under vart och ett av de två därpå följande åren. Kommittén ska arbeta fram ett förslag med denna inriktning. Jag är inte beredd att vidta några åtgärder förrän kommittén lämnat sitt förslag i denna del.
frs · GQ1244 · 2002-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:44 om flyktingar från har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa att flyktingar från får den asylprövning de enligt är berättigade till. Alla asylsökande, i ärenden där prövningen av asylskälen ankommer på , får sina skäl prövade gentemot de kriterier för flyktingskap som slås fast i och som implementerats i den svenska utlänningslagen. Skyddsbehov som inte omfattas av regler men som exempelvis har sin grund i andra konventioner prövas också enligt utlänningslagen. En prövning av de humanitära skäl som asylsökande åberopar görs i varje enskilt fall. Alla asylsökande har möjlighet att få sin sak prövad av två instanser. Utlänningsmyndigheterna gör en individuell bedömning av asylskäl och humanitära skäl. Detta gäller oberoende av nationalitet eller medborgarskap och oavsett om ärendet avgörs i normalt förfarande eller i så kallad snabbprocess i enlighet med utlänningslagen. Mitt svar på frågan är att det inte finns någon anledning att agera ytterligare för att säkerställa att asylsökande från får den asylprövning de är berättigade till eftersom sådana prövningar redan sker.
frs · GQ1245 · 2002-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:45 om Ängelholm-Helsingborgs flygplats har frågat mig om hur jag ska agera för att flygplatsen i ska kunna uppnå status som gränsövergångsställe och status som ICAP-flygplats. Förutsättningen för att en flygplats ska kunna fastställas som gränskontrollort är att det förekommer eller planeras persontrafik till eller från ett land utanför Schengenområdet. avstyrker ansökan och framhåller att verksamheten vid en gränskontrollort är omfattande och resurskrävande för den lokala polismyndigheten. Enligt styrelsen är persontrafiken mellan och länder utanför Schengenområdet inte av sådan varaktighet och kontinuitet att den berättigar kostnaderna. har yttrat sig om flygplatsens möjligheter att erhålla så kallad ICAP-status, dvs. möjlighet att tullbehandla resenärernas bagage. Verket konstaterar därvid att det avgörande för denna fråga är utgången av ärendet rörande flygplatsens ställning som gränskontrollort. Jag är fullt medveten om att frågan tillmäts stor betydelse av kommunerna och näringslivet i nordvästra . Avsikten med fastställande av gränskontrollorter är emellertid att underlätta för pågående och planerad flygtrafik, inte att locka sådan verksamhet till en viss ort. Jag kan försäkra att regeringen, när beslut fattas, kommer att beakta alla omständigheter som framförts.
frs · GQ1246 · 2002-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:46 om Kulturarvs-IT har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att verksamheten vid Kulturarvs-IT ska kunna fortsätta fullt ut. Som mycket riktigt påpekar har satsningen Kulturarvs-IT varit lyckad ur flera perspektiv. Detta är ett av de starkaste motiven till att den nu permanentas. Jag vill också säga att det är ett viktigt arbete som utförs inom satsningen. Ett arbete som leder till ett bättre bevarande av kulturarvet, och ett arbete som annars till stora delar inte skulle kunna utföras. En permanentning innebär att Kulturarvs-IT blir en integrerad del av den övriga verksamheten som bedrivs på respektive institution. En nyhet i och med permanentningen är att de regionala och kommunala institutioner som ingår i satsningen, övertar arbetsgivaransvaret för de anställda. har varit arbetsgivare för de anställda vid dessa institutioner. har särskilda villkor gällt när det gäller lönebidragen genom att inga omprövningar har gjorts avseende bidragsstorleken. När Kulturarvs-IT nu övergår i ordinarie verksamhet ska det generella regelverket för lönebidrag följas och därmed ska regelbundna omprövningar av bidragsstorleken ske och detta ska ske individuellt. Målgruppen för de anställda inom satsningen är personer med mycket omfattande arbetshandikapp i enlighet med 29 § andra stycket förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp. Det är frågan om personer med svåra funktionshinder och för dem kan en arbetsgivare få ersättning med högst av den bidragsgrundande lönekostnaden (som uppgår till ) samt dessutom till så kallade lönebikostnader. Villkoret för att lönebidrag ska kunna lämnas är att arbetsgivaren betalar avtalsenliga löner och att den anställde får sådana förmåner som förekommer inom branschen i övrigt. Det unika med Kulturarvs-IT är att staten står för lönekostnaden för de arbetsledare som är anställda inom satsningen. Kostnaden för dessa lönemedel samt lönebidragen uppgår sammanlagt till ca . Jag anser det angeläget att även huvudmännen för bland annat de regionala museer som bedriver verksamhet inom Kulturarvs-IT tar ett ansvar för såväl de anställda som innehållet i verksamheten. Jag avser inte att vidta några ytterligare åtgärder avseende Kulturarvs-IT, utan förutsätter att arbetet även i fortsättningen sköts på samma professionella sätt som .
frs · GQ1247 · 2002-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:47 om civilt utnyttjande av militära resurser har frågat mig vad jag avser att göra för att förtydliga vilken typ av militär materiel som inte kan komma i fråga att utnyttjas av civila myndigheter. Bakgrunden till frågan är Försvarsmaktens möjlighet att lämna stöd enligt förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet och om det skulle kunna vara möjligt för Försvarsmakten till exempel att låna ut tunga militära vapen till polisen. Förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet trädde i kraft . upphävdes förordningen (1986:1111) om militär medverkan i civil verksamhet. Enligt förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet får Försvarsmakten på begäran lämna stöd till bland annat polisen. När det gäller möjligheten för polisen att begära stöd från Försvarsmakten vill jag, med anledning av fråga, understryka den proportionalitetsprincip som gäller för polisverksamheten. Enligt polislagen (1984:387) ska ett ingripande vara försvarligt med hänsyn till åtgärdens syfte och övriga omständigheter. Om tvång tillgrips, ska detta ske endast i den form och den utsträckning som behövs för att det avsedda resultatet ska uppnås. Huvudregeln enligt förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet säger att en begäran om stöd till polisen ska göras av . För Försvarsmaktens del innebär författningsregleringen att Försvarsmakten får lämna stöd. Det är alltså Försvarsmakten själv som i varje enskilt fall avgör om stöd ska lämnas, med vilka resurser och på vilket sätt. Ett beslut att lämna stöd fattas inom ramen för Försvarsmaktens ordinarie ansvar. Vid tillämpningen av förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet har således såväl polisen som Försvarsmakten ett ansvar för att Försvarsmaktens resurser används på ett för samhället godtagbart sätt. Jag anser därför inte att det finns någon anledning att förtydliga förordningen.