ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11981 · 2002-04-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:981 av () till finansminister om statlig mark för friluftsliv och turism fattade ett viktigt beslut avseende statens mark. Genom beslutet gjordes, med anledning av ett motionsförslag från bl.a. undertecknad, ett tillkännagivande att regeringen bör överväga om hänsyn till friluftsliv och turistnäring kan vara skäl att behålla mark i statlig ägo. Det här var väldigt glädjande, inte minst för alla oss som vill se en levande skärgård, också tillgänglig för vanliga löntagare med vanliga inkomster. Genom beslutet öppnas möjligheter att använda mark som myndigheter, t.ex. Försvarsmakten, inte längre behöver för insatser för friluftslivet, turismen och skärgårdslivet. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att tillkännagivande ska kunna bli verklighet?
fr · GP11982 · 2002-04-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:982 av () till justitieminister om tvångsäktenskap och kusinäktenskap Efter en lång kamp är nu tvångsäktenskap en fråga på den politiska dagordningen. Ett antal åtgärder har också vidtagits för att stödja de utsatta flickorna. Men trots det finns mer att göra både vad det gäller kunskap och lagstiftning. En del av tvångsäktenskapen ingås utanför men många ingås i och då inom de egna trossamfunden. Många är väl medvetna om vad lagen föreskriver men vigslar förrättas ändå med inslag av tvång i varierande grad. För att detta inte ska upptäckas kan de inblandade skjuta på registreringen av äktenskapet tills de vigda fyllt . I lagen måste det tydligt framgå att det är förbjudet att viga den som är . I de fall vigseln utförts av någon med förordnande som vigselförrättare anser jag att rätten att viga ska dras in. Brottet ska falla under allmänt åtal och omfatta alla vigselförrättare. Avser justitieministern att vidta åtgärder för att lagen tydligt ska framställa att det är i strid med lagen och medför påföljd att förrätta vigsel mellan parter som är ?
fr · GP11983 · 2002-04-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:983 av () till statsrådet om handläggningstider hos PTS vad gäller kommunala frekvenstillstånd Kommunerna och deras skolor arbetar intensivt med att införa Internet och e-post på sina skolenheter. Detta för att ge eleverna det verktyg de behöver för att söka och utbyta kunskap med olika människor och organisationer. Relativt generösa statliga bidrag utgår också för denna utbyggnad. I kommuner med många skolenheter utspridda över en relativt stor yta är ofta en luftburen kommunikation att föredra. Att erhålla bygglov och få utrustning på plats tar ofta inte så . Däremot tar det oacceptabelt för att få frekvenstillstånd beviljade. I vissa faktiska fall kan man konstatera att handläggningstiden hos PTS kan bli upp för att erhålla ett frekvenstillstånd. Detta trots uttalanden från regeringen att handläggningstiden hos PTS skulle påskyndas för kommunerna. Med anledning av det sagda vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att faktiskt påskynda handläggningstiderna hos PTS vad gäller kommunala frekvenstillstånd?
fr · GP11984 · 2002-04-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:984 av () till näringsminister om konkurrens Ett konkurrensråd har inrättats av regeringen för frågor om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Rådets uppgift ska just vara att undanröja konkurrenskonflikter mellan sektorerna. Från rådets sida har man påpekat att det inte tillhör en kommuns uppgift att på en extern marknad sälja tjänster och att detta står i strid med den kommunala kompetensen. rekommenderar därför kommuner att upphöra med sådan försäljning. Företrädare för universitetsvärlden anser att offentlig verksamhet redan omfattas av konkurrenslagen och att det offentliga därför helt bör dra sig tillbaka från näringsverksamhet. medger att det finns ett antal kommuner som om beskedet går dem emot helt enkelt struntar i yttranden som rådet lämnat. Min fråga till näringsministern blir därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att konkurrens på lika villkor verkligen ska efterlevas?
fr · GP11985 · 2002-04-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:985 av () till jordbruksminister om livsmedelsdatabasen På grund av minskade resurser ser sig nödsakat att sänka ambitionsnivån och "frysa ned arbetet" när det gäller livsmedelsdatabasen. Det vore förödande för en mängd aktiviteter inom nutritionsområdet om inte tillräckligt med resurser säkras för livsmedelsdatabasen. Exempel på områden där en nationell livsmedelsdatabas är fundamental är: undervisning och information, forskning för folkhälsan, kostrådgivning, möjligheter till korrekt näringsdeklaration och produktutveckling när det gäller framtidens livsmedel. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att trygga finansieringen av livsmedelsdatabasen?
fr · GP11986 · 2002-04-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:986 av () till utbildningsminister om Som svar på en journalists fråga om hur man ska kunna förhindra att offer för våld och mobbning tvingas möta sina plågoandar om de går i samma skola, svarar : "Med lite fantasi kan man komma rätt långt. Men i den fantasilösa världen slår man dem i huvudet med batong eller förflyttar dem", enligt . kallar också de som vill att skolan ska kunna flytta elever som utsatt andra för våld, mobbning eller kränkningar för "mörkerkrafter". I värld är det alltså inte övergreppen som ska fördömas @ utan de som vill stoppa övergreppen. När man ser uttalanden som de återgivna inser man varför skolans arbete mot mobbning fortfarande har så stora brister på många håll. Ett tillräckligt stöd från saknas. agerar dessvärre direkt oseriöst och sänder signaler som är kontraproduktiva vad gäller möjligheterna att hindra mobbning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad avser statsrådet göra för att stärka egen kunskap om mobbning, vilket är en förutsättning för att kunna ge stöd till landets skolor för att hindra mobbning och övergrepp?
fr · GP11987 · 2002-04-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:987 av () till justitieminister om polisens resurser har , till regeringen, överlämnat sitt budgetunderlag . I detta underlag understryker RPS att "det är orimligt av regeringen att kräva att polisen skall öka antalet anställda som organisationen inte ens får kompensation för de kostnads- och löneökningar som beslutas om i de centrala avtalen". RPS påpekar också @ liksom vi moderater gjort så @ att det behövs fler poliser i . På uppskattar RPS att det krävs 19000 poliser för att polisen ska kunna "leva upp till de krav som ställs på organisationen". Avser statsrådet att agera för att polisen, enligt RPS bedömning, tillförs mera resurser så att uppställda mål kan uppfyllas?
fr · GP11988 · 2002-04-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:988 av () till försvarsminister om ambulanshelikopter har haft en mycket väl fungerande ambulanshelikopterverksamhet med helikopter placerad i . har enligt uppgift försvaret sagt nej till förnyelse av kontraktet, vilket med stor sannolikhet kommer att innebära stora svårigheter med att upprätthålla en fungerande verksamhet. Dels torde det vara svårt att hitta en lika väl fungerande operatör, dels finns det risk för att kostnaderna ökar. är av mycket stor betydelse för att rädda liv i framför allt inland och fjällvärld. Vid svåra skador och t.ex. hjärtinfarkter hinner patienterna ofta inte föras till sjukhus via marktransporter. Ju kortare transporttid, desto större chanser finns det till god rehabilitering. Försvaret kommer att förlora en inkomst på ca i och med att verksamheten upphör @ en inkomst som torde vara välbehövlig. De personer som arbetat med verksamheten önskar fortsätta, men enligt tidningsuppgifter har försvarshögkvarteret sagt nej. Jag vill nu fråga försvarsministern: Avser försvarsministern att försöka påverka försvarshögkvarteret att ompröva sitt ställningstagande att upphöra med ambulanshelikopterverksamheten i ?
fr · GP11989 · 2002-04-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:989 av () till statsrådet om sjukskrivningar Kostnaden för sjukskrivningar och förtidspensioneringar stiger mycket kraftigt. ökar kvinnors andel av de långtidssjukskrivna till . Det är viktigt att fråga sig varför det är på det viset. har det i olika sammanhang redovisats mycket stora skillnader i hur rehabiliteringsmedel fördelas mellan män och kvinnor (25@125 har nämnts). Min fråga är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att skapa garantier för att män och kvinnor behandlas lika av ?
fr · GP11990 · 2002-04-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:990 av () till statsrådet om könsstympning har ändrat svensk asylpolitik för att se till att kvinnors och flickors rätt till skydd undan förföljelse och tortyr garanteras. Att riskera att bli utsatt för könsstympning är att riskera att bli utsatt för tortyr. Det verkar som om ansvariga myndigheter inte i praktiken lever upp till beslut om skydd för minderåriga flickor som riskerar att bli utsatta för könsstympning. Min fråga är: Vad avser statsrådet att åstadkomma för att garantera att skyddet för minderåriga asylsökande mot risken för könsstympning är absolut?
fr · GP11991 · 2002-04-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:991 av () till statsrådet om familjeåterförening Den flyktingpolitik som bedrivs i använder ett mycket ovanligt familjebegrepp. kan bara tillåtas för mamma, pappa och barn . Ett gammalt par med alla barn och barnbarn i tillåts inte enligt nuvarande tillämpning av reglerna att stanna här. En sådan tillämpning av familjebegreppet verkar väldigt konstigt för många människor i vårt land. Min fråga till statsrådet: Avser statsrådet att vidta någon åtgärd för att ändra innebörden av begreppet "familjeåterförening"?
fr · GP11992 · 2002-04-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:992 av (v) till utrikesminister om den fria rörligheten i Om det danska förslaget En ny utlänningspolitik går igenom kommer förälskade nordbor att få det svårare att bosätta sig i . Det står klart sedan den danska integrationsministern klargjort att lagen också ska gälla nordiska medborgare. Enligt lagförslaget måste en dansk medborgare som gifter sig med en utländsk ha bostad och på banken. De nygifta måste också vara för att få leva ihop i . Att införa regler som försvårar för nordiska medborgare att gifta sig med varandra strider mot de nordiska överenskommelserna om fri rörlighet. En viktig del av det nordiska samarbetet handlar om att bli av med så många som möjligt av de kvarvarande byråkratiska hindren för att kunna arbeta och bo var som helst i @ inte som i detta fall försvåra för nordbor att träffas och bli förälskade över gränserna. Avser samarbetsministern att vidta några åtgärder med anledning av den danska regeringens förslag?
fr · GP11993 · 2002-04-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:993 av () till socialminister om läkemedel Vi har i vid ett flertal tillfällen motionerat och ställt frågor till ansvarig minister om läkemedel och läkemedelsbiverkningar. Läkemedel är både möjlighet till ett bättre liv utan sjukdom och en risk för biverkningar. Det är en industri med ibland tveksamma metoder för lansering av diverse preparat. står bakom propositionen De nya läkemedelsförmånerna och anser att den är ett steg i rätt riktning. Men vi kan dock konstatera att det om och om igen dyker upp rapporter som visar på tveksamheter i hanteringen av läkemedel. Det har varit rapporter om läkares bristande rapportering av biverkningar, där biverkningarna varit kända, ojämlikhet vad gäller förskrivning av läkemedel mellan kvinnor och män, för hög och felaktig användning av neuroleptika, mörkning av biverkningsrapporter och senast brister i förskrivning av läkemedel till äldre. Den senaste rapporten är framtagen av Stiftelsen . Min fråga till ministern är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att förbättra hanteringen av läkemedel mot bakgrund av den ytterliga rapport som kommit om brister i läkemedelshanteringen för äldre?
fr · GP11994 · 2002-04-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:994 av () till utrikesminister om flygplats anslöt sig operativt till Schengenfördraget. Det innebär att 18 av 19 flygplatser gavs status som gränsövergångsställe, genom bestämmelser i utlänningsförordningen. Denna status innebär att flygtrafik får ske med ort i tredjeland, dvs. land som inte tillhör Schengen och gränskontroll ska kunna utövas på sådan svensk flygplats. har därefter begärt av regeringen att även ska ges sådan status, som gränsövergångsställe samt status som ICAP-flygplats. Det förekommer affärsflyg till tredjeland på och det är administrativt tungrott att vid varje sådant tillfälle begära tillstånd hos polisen respektive tullen för denna trafik. har i förtydligande () framhållit att skäl saknas att negativt särbehandla . Den omständigheten att flygtrafik till tredjeland inte förekommer minskar inte behovet av denna statusförändring, snarare ökar behovet i tyngd. Marknadsinsatser för att etablera flygtrafik, från näringslivets och regionens sida, kan inte ske med full kraft om inte statusen är ändrad. För övrigt finns det en rad av andra flygplatser som inte har tredjelandstrafik, men ändå har den nödvändiga statusen. Vad avser utrikesministern att vidta för åtgärder för att flygplatsen i ska kunna uppnå status som gränsövergångsställe och status som ICAP-flygplats?
fr · GP11995 · 2002-04-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:995 av () till statsrådet om integritet vid psykologiska test I arbetsmarknadsutskottet betänkande 2000/01:AU7 behandlades en motion om psykologiska test. Den nuvarande situationen bedömdes då inte vara acceptabel för de enskilda och risk fanns för godtycke. Utskottet ansåg att frågan borde ses över ytterligare. Utskottet utgick då, liksom sedan , från att frågan om psykologiska test skulle belysas i den aviserade utredningen om integritet på arbetsmarknaden. Efter beslutet har rapporter kring problemen med oseriösa psykologiska test fortsatt komma. Som en uppföljning av motion och betänkande vill jag att det ska klarläggas hur psykologiska test har behandlats av regeringen. Har för avsikt att följa upp frågan om vikten av att säkerställa integriteten för de arbetssökande som utsätts för psykologiska test?
fr · GP11996 · 2002-04-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:996 av () till jordbruksminister om dispens för kodressörer finns ett förbud mot s.k. kodressörer i . Från många håll har det framförts önskemål om att kodressörer åter ska tillåtas. Skälen är framför allt svårigheter med hygienen i kornas närmiljö och klövhälsan. I och , där dressörer är tillåtna, är klövrötan sällsynt. Man kan ställa sig frågan: Vad är en större plåga för djuren, klövröta eller det lilla pirr från kodressören som korna snabbt lär sig att undvika. En studie från visar att 40000 kor har svår klövröta, ytterligare 20000 kor har så svår röta att de haltar. Var femte av dessa får kronisk hälta och blir kadaver. För att få en svårt rötskadad klöv frisk måste djurplågande åtgärder vidtas. När allt ruttet i klöven tagits bort måste man med värmepistol, utan bedövning, bränna bort ruttna rester. Enligt min mening är det självklart att den irritation som uppstår av ett och annat pirr från en kodressör är långt lindrigare än det långdragna lidande som klövrötan medför. Därför anser jag det självklart att de stallar som behöver dispens från dressörförbudet ska få detta. När avser jordbruksministern föreslå att det ska införas dispensmöjligheter för kodressörer?
fr · GP11997 · 2002-04-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:997 av () till socialminister om vårdgarantin Statsminister har via medierna gjort gällande att Socialdemokraterna nu vill införa en vårdgaranti under nästa mandatperiod. Att döma av uppgifterna i medierna avses en vårdgaranti som är snarlik den som borgerliga partier länge förespråkat. Socialministern har dock länge framfört som sin åsikt att sådana vårdgarantier riskerar att leda till felaktiga prioriteringar inom sjukvården och har därför avvisat alla förslag om vårdgarantier. Statsministerns utspel kring vårdgarantin föranleder därför följande fråga: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att införa en fungerande vårdgaranti?
fr · GP11998 · 2002-04-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:998 av () till statsrådet om obeställd e-postreklam Den nuvarande lagen om e-postreklam enligt opt out-principen, som sedan den tillkom "hängt i luften" utan förankring i verkligheten, är naturligtvis inte tillfredsställande. Innehavare av e-postadresser har länge nog drabbats negativt. Ur lagutskottets betänkande 2001/02:LU16 Konsumenträttsliga frågor, framgår att regeringen nu i EU-arbetet förordar en opt in-lösning för obeställd e-postreklam. Denna ändrade inställning borde rimligen leda till att regeringen begär att ska upphäva tidigare beslut om opt out-lösning och att regeringen återkommer med förslag om en opt in-lösning, i likhet med vad flera andra länder i infört. Min fråga till statsrådet är: När avser regeringen lägga ett nytt lagförslag till om obeställd e-postreklam?
fr · GP11999 · 2002-04-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:999 av () till statsrådet om ersättning Ett viktigt inslag i våra socialförsäkringssystem är arbetslinjen @ dvs principen att försäkringarna ska stimulera till aktivt yrkesarbete och möjlighet att försörja sig själv. Mot den bakgrunden görs många och viktiga insatser för att undvika långa sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Dessutom gör regeringen nu stora insatser för att stärka det förebyggande arbetet genom förslag mot ohälsan i arbetslivet. Det är dock fortfarande vanligt att många får acceptera ett halvt sjukbidrag i ett hårt och slitsamt arbete. Om man då väljer att söka sig bort från arbetet och finner ett arbete med högre ersättning påverkar detta dessvärre inte ersättningen vid helt sjukbidrag alls. Som grund för ersättningen räknas den lön man hade i det gamla arbetet @ oavsett vilken ersättning man haft i det nya arbetet. Därmed bryts en grundläggande princip i våra försäkringar @ att arbete ska löna sig och påverka den ersättning man får vid sjukdom. Ett aktuellt fall som jag kommit i kontakt med kan tjäna som exempel: En 64-årig kvinna har haft en halvtids sjukpension, efter att ha arbetat som undersköterska inom omsorgen. väntar helt sjukbidrag (sjukpension) och då kommer frågan om hennes ersättning upp. Hennes gamla halvtidspension grundar sig på den förra inkomsten som undersköterska. Men i det arbete hon haft har hon haft en väsentligt bättre inkomst. Vid fastställande av ersättning för helt sjukbidrag spelar inkomsten tydligen inte någon roll alls. Mot bakgrund av ovanstående blir min fråga: Avser statsrådet ta några initiativ för att förändra nuvarande beräkningssätt och stärka arbetslinjen i försäkringen?
frs · GP121000 · 2002-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1000 om utlämnande av ansvariga för terrordådet i har frågat utrikesminister om hon avser att vidta några åtgärder för att få de palestinska myndigheterna att till utlämna de ansvariga för mordet på den svenska som omkom vid bombattentatet i Netanya . Frågan är överlämnad till mig för besvarande. Jag är medveten om det tragiska bombdådet i där, bland många andra, en svensk medborgare blev dödad. Varken jag som statsråd eller regeringen får dock vidta några åtgärder för att begära misstänkta personer utlämnade från en annan stat för lagföring i . Detta är en uppgift för åklagarväsendet. Visserligen finns en formell möjlighet till lagföring i men uppgiften att lagföra brott bör i första hand ankomma på den stat där brottet begicks.
frs · GP121001 · 2002-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1001 om flygförbudszonerna i har frågat mig vad jag avser att göra för att klargöra att nu accepterar och upprätthållande av flygförbudszonerna i . Syftet med upprättandet av de s.k. flygförbudszonerna var att skydda civilbefolkningen i norra och södra mot regimens övergrepp. Som jag framhållit vid tidigare tillfällen när fråga ställts om flygförbudszonerna hyser jag förståelse för syftet med dessa. Zonerna har dock upprättats utan beslut i och saknar därmed ett entydigt folkrättsligt mandat. Regeringens grundinställning i denna fråga kvarstår.
frs · GP121002 · 2002-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1002 om utbyggnaden av mellan och har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra att mellan och Dållebo byggs ut till motorväg. har fastställt en arbetsplan för omläggning av väg 40 Borås@Ulricehamn, delen Brämhult@Rångedala. Arbetsplanen innebär en utbyggnad till fyrfältsväg i ny sträckning. Beslutet om fastställelse har överklagats av ett stort antal fastighetsägare (ca 235 st) längs den planerade vägsträckningen och ärendet bereds därför nu i . Detta innebär att en ny prövning görs av arbetsplanen. Beredningen är långt gången och jag bedömer att regeringen snart kommer att fatta beslut i ärendet. Objektet är kostnadsberäknat till ca och ingår i Nationell plan för vägtransportsystemet 1998@2007 med planerat genomförande under den senare hälften av planperioden. Om byggstart ska kunna ske 2003 förutsätter det bl.a. att arbetsplanen vunnit laga kraft och att objektet ryms inom anslag och låneram .
frs · GP121003 · 2002-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1003 om ökat inslag av personval har frågat statsminister vilka förslag regeringen avser att lägga i syfte att öka personvalsinslaget, med anledning av uttalanden statsministern gjort i medierna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inslaget av personval i valsystemet är en relativt ny företeelse. Det tillämpades första gången i valet . Rådet för utvärdering av val (SOU1999:136) menade att systemet skulle kunna leda till positiva effekter för förhållandet mellan väljare och valda. En förutsättning var dock att väljarna får bättre information om kandidaterna. Rådet föreslog ingen förändring av spärreglerna, men menade att storleken på de största valkretsarna kunde ses över eftersom möjligheten för personval att få genomslag där är mycket litet. Regeringen gav därefter författningsutredning (Ju 1999:13) i tilläggsdirektiv (dir. 2000:21) att överväga om de tre största valkretsarna bör minskas. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Jag är inte beredd att besvara fråga före det att utredningen presenterat sitt betänkande. Avslutningsvis vill jag framhålla att syftet med statsministerns uttalande var att initiera en diskussion om valsystemets grunder. En omfattande förändring av det nuvarande valsystemet kräver en utförligt och grundlig diskussion för att aktualiseras.
frs · GP121004 · 2002-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1004 om hot mot demokratin har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att värna fullmäktigeledamöters rätt att väcka förslag och därmed öka intresset för politiskt deltagande. Enligt 5 kap. 23 § kommunallagen (1991:900) får ärenden i fullmäktige väckas bl.a. av en ledamot genom motion. Bestämmelser om hur ärendena i fullmäktige bereds finns i 26@35 §§ i samma kapitel. Av dessa bestämmelser framgår att innan ett ärende avgörs av fullmäktige ska det ha beretts antingen av en nämnd vars verksamhetsområde ärendet berör eller av en fullmäktigeberedning. En motion bör beredas så att fullmäktige kan fatta beslut från det att motionen väcktes. Fullmäktige kan i vissa fall fatta beslut i ett väckt ärende utan föregående beredning, bl.a. om ärendet inte utgör en angelägenhet. Dessutom finns vissa undantag från beredningskravet. Exempelvis får ett brådskande ärende avgöras trots att ärendet inte har beretts, om samtliga närvarande ledamöter är ense om beslutet. Det är självklart att bestämmelserna i kommunallagen om beredning av bl.a. motioner ska följas. Enligt min mening värnar bestämmelserna på ett tillfredsställande sätt fullmäktigeledamöters rätt att väcka förslag. Dessutom är det möjligt att få lagligheten av ett fullmäktigebeslut prövad genom att överklaga beslutet till länsrätt genom s.k. laglighetsprövning. Regeringen har i propositionen 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet lämnat förslag som avser att stärka fullmäktiges ställning. Jag har därför inte för avsikt att vidta några sådana ytterligare åtgärder som frågar efter.