ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11859 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:859 av () till statsrådet om statistik till stöd för minröjningsprojekt Det är ett lika känt som beklagligt faktum att det i vår omvärld finns stora behov av hjälp med min- och ammunitionsröjning. har varit en av de största bidragsgivarna till olika minröjningsprojekt. Ett stöd som många med mig vill ska fortsätta @ i minst samma, men gärna ökande omfattning. Det har visat sig vara betydande svårigheter att få fram relevanta uppgifter gällande stöd till minröjningsprojekt. Eftersom minröjningsstöd är ett spörsmål som kommer att vara aktuellt under en lång följd av år, vore det, enligt mig, på sin plats att lämpligt departement sammanställde en årlig statistik där såväl budgeterade medel som budgetutfall går att utläsa. Denna statistik bör vara så heltäckande som möjligt. Det är extra viktigt att någon tar ansvaret att sammanställa dessa uppgifter då det är en mängd departement och organisationer som är inblandade inom detta område och som gör det svårt att få den helhetsbild jag efterlyser. Jag vill fråga biståndsminister : Avser ministern att ta något initiativ för att tillse att en sådan statistik görs tillgänglig?
fr · GP11860 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:860 av () till statsrådet om bilstödet till handikappade Jag har, sedan jag kom till , arbetat med frågan om bilstödet till de handikappade. Dagens lagar och regler är tydligen skrivna så att personer inte omfattas av regelverket @ de stängs ute till möjligheterna att söka bidrag. har ånyo en svårt handikappad person kontaktat mig och han sa att "jag har fyllt 50 och man vill inte ens ta emot mig på ". Ett s.k. förbättrat bilstöd till handikappade infördes @ alltså . tolkas tydligen lagarna kring detta stöd så att personer som fyllt 50, liksom förtidspensionärer, inte omfattas av stödet. Jag har motionerat om detta, men inget händer. 1998 fick jag till svar att frågan skulle ses över. Tiden går och många anser sig @ med all rätt @ djupt diskriminerade. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder så att dessa orättvisor elimineras?
fr · GP11861 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:861 av () till socialminister om europeisk alkoholpolitik Alkoholkonsumtionen och alkoholskadorna ökar. Berusningsdrickandet ökar som många också tar till sig det mer "kontinentala" sättet att dricka alkohol. Resultatet blir ett ökat antal missbrukare och ökade alkoholrelaterade skador. Det har inget land råd med, varken mänskligt eller ekonomiskt. De orimligt stora mängder alkoholdrycker som får föras över gränserna mellan länder måste minskas. Det finns därför all anledning att ta initiativ inom EU till en höjning av miniminivån när det gäller punktskatterna på alkoholdrycker. Det ska också vara praktiskt möjligt att tillämpa högre skattenivåer. har tidigare haft en alkoholpolitik som inneburit mycket information, vaksamhet och kontroll av tillgängligheten. Då alkohol ofta är ingångsporten till användande av andra droger är det synnerligen angeläget att noggrant följa den pågående ökade alkoholkonsumtionen. Vid inträdet till EU var mer eller mindre tvingat att ändra sin alkoholpolitik till en mer tillåtande. Men som nation måste också kunna hävda sina synpunkter och kunna påverka beslutsprocesserna inom EU i den riktning som prövat . Vad tänker socialministern göra så att , i EU, kan påverka de andra europeiska länderna att ändra sin alkoholpolitik i en mer alkoholrestriktiv riktning?
fr · GP11862 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:862 av de () till statsrådet om ökad risk för miljökatastrof i Den ryska oljehamnen , i , har tagits i bruk. Detta innebär att transportvolymen av råolja ökar kraftigt genom . Det beräknas att 200000@300000 ton råolja eller mer kommer att transporteras . Dessa transporter sker med ibland dåligt underhållna, enkelskroviga fartyg. Risken ökar därmed för en storskalig miljökatastrof i den känsliga . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bemöta den ökande risken för en miljökatastrof som den ökande transportvolymen och bibehållande av enkelskroviga dåligt underhållna fartyg innebär?
fr · GP11863 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:863 av () till utbildningsminister om studiemedel Det är en ny termin men samma visa för landets studerande. 19000 studenter hade ännu inte fått sina studiemedel utan är hänvisade till privata lån. Vilken annan löne- eller bidragstagare skulle acceptera att behöva vänta på utbetalningarna i månader som de studerande får göra? I propositionen Den öppna högskolan (2001/02:15), framställs regeringens ambition som att bredda rekryteringen till högskolan. Erfarenhet visar att ungdomar från studieovana hem ser studielånstagandet i sig som ett hinder. I nuvarande situation, där det dessutom är osäkert när man får sitt lån, är det uppenbart att nuvarande förhållanden bidrar till en social snedrekrytering. Det finns ett glapp mellan regeringens retorik och praktiska politik. Regeringens handfallenhet gentemot CSN:s problem kan tolkas som ett medgivande till att högskolestudier i första hand ska bedrivas av ungdomar med välbärgade föräldrar där möjligheten till privata lån är enklast. , , hinner inte med att behandla alla ansökningar . Man har visserligen införskaffat en kraftfull telefonväxel för att kunna bemöta alla klagomål. Men när kommer nästa steg, att åtgärda problemen i sig? CSN klarar uppenbarligen inte att fullgöra sin uppgift, eftersom man inte åtgärdar problemen. En lösning är att ta hjälp av näringslivet som har erfarenhet av att bedriva effektiv verksamhet. Vad avser ministern göra för att studiemedlen ska nå studenterna inom rimlig tid?
fr · GP11864 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:864 av () till statsrådet om praxis vid sjukskrivningar De senaste årens explosionsartade utveckling av sjukfrånvaron kan till stor del förklaras av ändrad sjukskrivningspraxis. Professor har i empiriska undersökningar kunnat visa hur ändrade sjukskrivningsrutiner minksar längden på sjukfrånvaron. kan också visa i en undersökning av distriktsläkares sjukskrivningspraxis hur den genomsnittliga sjukskrivningen ökat . Samma undersökning visar också att andelen konsultationer som rör sjukskrivning har fördubblats. Ämnar statsrådet vidta åtgärder för att ändra praxis vid sjukskrivning hos sjukskrivningsberättigade läkare i syfte att minska längden på sjukfrånvaron?
fr · GP11865 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:865 av de () till utrikesminister om och kommersiell valfångst Allt tyder på att försöker köpa röster för att under () få igenom kommersiell valfångst. Statsrådet har i ett frågesvar till mig bl.a. sagt att anser att varje form av "röstköp" är förkastlig och hon fördömer ett sådant agerande. Vidare kommer statsrådet att försäkra sig om att denna ståndpunkt framförs inom bl.a. IWC. FN-deklaration om principer för internationell lag angående samarbete och relationer mellan stater tas det bl.a. upp att ingen nation äger rätt att utöva ekonomisk påtryckning på annan stat för att förmå denna att avstå från att utöva landets suveräna rättigheter. Ett fungerande internationellt samarbete bygger på och är beroende av att alla följer dessa spelregler. agerande i valfångstfrågan är så pass allvarligt att det är viktigt att det uppmärksammas inom ramen för svensk utrikespolitik även på ett bredare plan när det gäller mellanstatliga relationer. Av principiella skäl är det viktigt att även utrikesministern agerar i frågan. agerande kan, om inget görs, sprida sig till andra internationella områden. Avser utrikesministern att i lämpliga utrikespolitiska sammanhang verka för att agerande för att få igenom kommersiell valfångst blir känt och fördömt?
fr · GP11866 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:866 av () till utrikesminister om kärnvapenpolitik Kärnvapen är det farligaste massförstörelsevapen som finns. Det förkommer uppgifter i om att president har uppdragit åt försvarsdepartementet att skapa en detaljplan för kärnvapenangrepp mot , , , , , och . Vid tre olika situationer ska dessa vapen användas: Mot mål som bara kan nedkämpas med kärnvapen. Som svar på angrepp med ABC-vapen (kärnvapen samt biologiska och kemiska vapen). Vid en överraskande militär utveckling. Närmare bestämt ska försvarsdepartementet vid planeringen veta att kärnvapen kan komma till användning i den arabisk-israeliska konflikten, i ett krig mellan och och vid ett nordkoreanskt angrepp söderut. Ett annat fall är ett irakiskt angrepp mot eller något av grannländer. Nedrustningsexperter säger till att uppgiften att president vill se små, taktiska kärnvapenladdningar avslöjar att han är på väg bort från det tabu som gäller kärnvapen. Militär nedrustning är också en förutsättning för att nödvändiga ekonomiska resurser ska kunna frigöras för förebyggande arbete såsom fattigdomsbekämpning, motverkande av miljöförstöring och demokratiutveckling. Hur avser ministern att agera för att och EU ska påverka att skrota sina planer för användning av och investeringar i kärnvapen?
fr · GP11867 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:867 av () till socialminister om tonårsaborter Aborterna ökade i stor omfattning . Framför allt är det tonårsaborterna som ökar. Medan aborttalen är högst i de tre största städerna, ökar antalet tonårsaborter mest utanför storstäderna. Speciellt stora ökningar kan noteras i , , , , och . Detta visar att ökningen är spridd över hela och inte knuten till vissa regioner. expert i abortfrågor är mycket oroad över utvecklingen, speciellt som trenden ökar kontinuerligt. nuvarande statistik ger små möjligheter till analys av bakomliggande orsaker till förändringar i aborttalen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att antalet tonårsaborter ska minska i stället för öka?
fr · GP11868 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:868 av () till socialminister om anonymitetsskydd RFV har gett i uppdrag att bygga ett register där de funktionshindrade uppmanas att i detalj redogöra för sina levnadsvillkor. Urvalskriterierna för vilka personer som ska tillfrågas har varit de som uppbär assistansersättning, bilstöd eller handikappersättning. Insamlandet av data pågår just . är det annonserade diskrimineringsskyddet i grundlagen ännu ej infört vilket leder till att anonymiteten ej är garanterad och att uppgifterna i registret kan komma att missbrukas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de personer som besvarar nämnda enkät ska garanteras ett fullgott anonymitetsskydd?
fr · GP11869 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:869 av () till jordbruksminister om kvinnorepresentation på ledande befattning inom offentlig sektor Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män ska ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. En jämn representation är en viktig åtgärd för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. FN har riktat kritik mot för att det finns så få kvinnor på ledande poster, såväl inom offentlig som privat sektor. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att föreslå åtgärder för att öka kvinnors representation på ledande poster i svenskt näringsliv. Någon motsvarande åtgärd har dock inte vidtagits för att öka kvinnors representation på ledande befattning inom offentlig sektor. är endast en av fyra myndighetschefer kvinna. Av de 77 ambassadörer som är stationerade runtom i världen är endast 12 kvinnor. Enligt statistik som för transporter och IT tagit fram är ledningarna för , , , och länstrafikens huvudmän bedövande överrepresenterade av män. Samma dystra bild målas upp när man ser till de statligt ägda bolagen. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Det gäller för den politiska ledningen att föregå med gott exempel när det gäller att öka representationen av kvinnor i ledande befattningar. Då är det givetvis naturligt att inleda detta arbete inom offentlig sektor. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka kvinnors representation på ledande poster inom offentlig sektor?
fr · GP11870 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:870 av () till utbildningsminister om hinder för att planera skolverksamhet Som svar på min fråga under frågestunden i framhöll utbildningsministern vikten av och tron på myndigheters effektiva handläggning av tillsynsärenden. Frågan som ställdes var av principiell karaktär. har aviserat att man preliminärt kommer att genomföra ett tillsynsbesök på en skola med en ettårig eftergymnasial utbildning @ inriktad på kost, textil och hälsa @ först . En förnyad prövning av statsbidragets storlek kommer sedan att ske med hänsyn till elevantalet . Detta får naturligtvis till följd att skolans kraftfulla och målmedvetna satsning på marknadsföring under /02 inte kommer att kunna fullföljas då man inte kan garantera att eleverna får en viss undervisningskvalitet och man kan inte ens garantera att skolan då finns kvar. Denna osäkerhet skulle avhjälpas med ett snabbare handhavande och därmed klargörande om skolans fortsatta ekonomiska situation. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att har en bättre framförhållning så att dylika situationer som ovan beskrivits inte behöver uppstå?
fr · GP11871 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:871 av () till näringsminister om vägskyltning i Norduppland Ute i är skyltning för turister, den s.k. brunvitskyltningen, väl etablerad . I fick ett par försöksorter prova denna skyltning . 1995 gjorde en utvärdering. Det visade sig att försöket var mycket lyckat. I exempelvis ökade besöken med när de brunvita skyltarna sattes upp vid E4. Alltsedan dess har en rad orter velat sätta upp samma typ av skyltar till olika turistmål. Exempelvis har vallonbruken i Norduppland försökt få upp skyltar till vallonbruken från E4. Men har de fått nej. sades det att regeringens beslut om en vägmärkesförordning, där brunvitskyltningen ingår, skulle fattas . Sedan kom besked från att man inte hann med och inte heller . kom besked att regeringen skulle fatta beslut . har det uppenbarligen blivit ytterligare förseningar. Det sägs att vägmärkesförordningen hakat upp sig på hastighetsskyltningen. För många orter medför förseningen att viktig turism uteblir. Vad avser ministern att göra för att, i syfte att spara tid för turistorterna, bryta ut frågan om brunvitskyltning ur den övriga vägmärkesförordningen?
fr · GP11872 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:872 av () till näringsminister om Telias avveckling av Teleport beslutade att avveckla Division Satellit. I denna division ingår Teleport i och avvecklingen ska vara genomförd . Teleport sysselsätter 25 personer av vilka 22 personer har högre teknisk utbildning. Teleport är därmed ett av de företag i som har den högsta kompetensnivån bland sina anställda och har en verksamhet som inte enbart är unik för och norra utan för hela . Nedläggningen medför stora negativa förändringar för både familjer och för företagsstrukturen i kommunen och för hela norra då denna kompetens och personal med all säkerhet tvingas flytta då motsvarande eller likartade tjänster inte finns i detta område. Vid en nedläggning är det viktigt att och därmed staten som företagets majoritetsägare tar sitt samhällsansvar för anställda och en region som är sårbar. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder kommer näringsministern att vidta för att staten, som majoritetsägare för , tar sitt samhällsansvar för att skapa förutsättningar för annan verksamhet vid Teleport?
fr · GP11873 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:873 av () till näringsminister om infrastruktursatsningar i Turerna kring nedläggning av däckfabriken i har varit många. Beslutet om nedläggning är nu ett faktum. Det medför självfallet en stor oro för var och en av de 700 som riskerar att stå utan arbete . Förhandlingar pågår enligt medierna om en försäljning som skulle möjliggöra fortsatt jobb för en del av arbetsstyrkan. En eventuell köpare får dock inte förhindra att beredskap finns för att snabbt sätta in åtgärder som kan gagna de nästan 700 friställdas möjligheter till nya jobb. Även om befinner sig i en industrität och expansiv region i pekar mycket på att infrastukturen i denna region behöver utvecklas åtskilligt för att klara framtiden. Tillgången till ett fungerande transportnät är helt avgörande för fortsatt god tillväxt. Det dåliga vägnätet är tillväxthämmande. Som exempel kan nämnas och vilka båda går genom kommun och är hårt trafikerade. En offensiv framtidssatsning för näringslivet och därmed möjligheterna till att nya jobb skapas skulle vara att exempelvis tidigarelägga planerad ombyggnad av . Det är mycket viktigt att åtgärder av detta slag ingår i det åtgärdpaket som den av regeringen tillsatte kontaktpersonen, , aviserat ska läggas fram i händelse av att försäljning inte sker. Avser ministern att låta infrastuktursatsningar ingå i ett eventuellt åtgärdspaket för kommun?
fr · GP11874 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:874 av () till justitieminister om I finns den av beslutade polisiära insatsstyrka som ska utgöra en resurs för hela mot terrorism och andra hotbilder. Styrkan anser själv att den inte klarar sitt uppdrag med de resurser som står till förfogande. Detta har medfört att polisstyrelsen i beslutat hemställa hos regeringen om utökade resurser för insatsstyrkan. Trots beslut i om styrkans placering, från till , har fortfarande inga åtgärder vidtagits för att fullfölja beslut. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att insatsstyrkan ska kunna fullfölja sitt uppdrag?
fr · GP11875 · 2002-03-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:875 av () till justitieminister om lagstiftningen inom miljöområdet kom med sin dom mot ledamöterna i stadens miljönämnd beträffande deras agerande angående miljösanktionsavgifter. I en del av domen finns ett glädjande besked: är tydlig och hur man borde ha agerat står utom allt tvivel. Men i ett annat fall är domen så mycket allvarligare: Nämndens ledamöter frikänns därför att de är fritidspolitiker och av sådana kan man inte kräva att de ska känna till lagar och regler. Som politiker blir man naturligtvis både stött och förvånad. Vore jag ledamot i skulle jag dessutom känna mig djupt kränkt. Svensk lagstiftning baseras såvitt jag förstått på att människor i landet känner till den, och att göra det är vars och ens ansvar. "Det hade jag ingen aaaning om" godtas inte som skäl i domstol för att slippa straff. Men i och med denna dom måste väl detta ha fallit i ? För inte kan det väl vara så tokigt att vanligt folk ska känna till lagar, men inte politiker i församlingar, som specifikt har att hantera vissa lagar och som dessutom har professionella tjänstemän till hjälp? Med anledning av detta vill jag fråga justitieministern: Hur avser ministern att agera för att klargöra att nu som tidigare gäller att man i ska veta vilka lagar som gäller?
fr · GP11876 · 2002-03-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:876 av () till statsrådet om privatanställdas yttrandefrihet finns det i regeringsformen ett grundlagsskydd för yttrande- och informationsfriheten för offentligt anställda. Det har gett en trygghet för de som vill yttra sig och påverka i arbetslivet, men också stärkt demokratin i stort. Men när tidigare offentlig verksamhet övergår i privat regi, vilket vi kunnat se ökade tendenser till , försämras den formella yttrandefriheten kraftigt. För kommunala bolag har särskilda regler införts men hos privata entreprenörer gäller ingen yttrandefrihet alls. Där råder lojalitets- och tystnadsplikt. För offentlig verksamhet som läggs över i privata entreprenader gäller inte ens rätten för allmänheten att ta del av handlingar, trots att det rör sig om offentligt finansierad verksamhet. En sådan försämring av yttrandefriheten och rätten till insyn, endast beroende på vilken form det allmänna använder sig av för att fullgöra sina åtaganden, är svårt att acceptera. Den självklara utgångspunkten bör vara att den yttrandefrihet som medborgaren tillförsäkras mot det allmänna även ska gälla på privata arbetsplatser. Frågan har varit aktuell och utreddes senast . Förslaget som då presenterades upplevdes av de fackliga organisationerna som alltför tandlöst. Något förslag kom aldrig från regeringen och därefter har frågan försvunnit från den politiska dagordningen. Har minister för avsikt att gå vidare med åtgärder för att förbättra yttrandefriheten för arbetstagare i privat sektor?
fr · GP11877 · 2002-03-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:877 av () till statsrådet om säljakten uppger att arbetsbördan för verkets handläggare är så stor att den planerade knubbsälsjakten kan komma i gång tidigast . Detta är något som gör många yrkesfiskare besvikna. Det kan inte vara rimligt att det redan hårt trängda småskaliga kustfisket får ytterligare problem på grund av att en myndighet inte har personal nog att verkställa tidigare regerings- och riksdagsbeslut. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att jakten på knubbsäl ska kunna genomföras ?
fr · GP11878 · 2002-03-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:878 av () till utrikesminister om homosexuellas situation i har hetsen mot homosexuella ökat markant i . Visserligen är homosexuella förbindelser inte längre kriminaliserade, men homosexualitet ses fortfarande som något mycket negativt i landet. Kyrkan har ett stort inflytande och de lyckas också använda detta för att hetsa mot homosexuella. Den lettiska debatten har blomstrat upp efter att det lettiska förlaget startat en uppsatstävling med temat . Tävlingen vänder sig till elever, studenter och allmänheten. Föreslagna infallsvinklar på temat har bl.a. varit "Är det inte hög tid att vi eliminerar homosexualitet". Den lettiska myndigheten för mänskliga rättigheter har fördömt tävlingen såsom varande både diskriminerande och förnedrande, men konstaterar att den inte är olaglig. har flera lettiska parlamentsledamöter anslutit sig till "korståget mot homosexuella" (däribland två ledamöter av parlamentets kommitté för mänskliga rättigheter). Några officiella avståndstaganden från regering eller andra politiker har inte förekommit. har ansökt om medlemskap i . Enligt de s.k. Köpenhamnskriterierna måste nya medlemmar förbinda sig att respektera mänskliga rättigheter. Och i detta begrepp inkluderar man också homosexuellas mänskliga rättigheter. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern: På vilket sätt kommer den att i kontakterna med , både bilateralt och inom EU-samarbetet, uppmärksamma situationen för homosexuella i ?
fr · GP11879 · 2002-03-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:879 av () till utbildningsminister om inackorderingsbidrag , som bor i , vill bli florist. Hon läser därför hantverksprogrammet med floristinriktning i , från hemmet. På grund av avståndet bor hon på utbildningsorten . Floristinriktningen drivs av en friskola, knuten till den kommunala Liljaskolan. Eftersom floristutbildningen drivs som en friskola ska ansöka om inackorderingsbidrag hos CSN. Detta har hon gjort, men fått avslag på grund av att hantverksprogrammet även finns i hennes hemkommun, . Det är bara det att där är inriktningen textil, och det är florist som vill bli. överklagade beslutet till i , men det hjälpte inte. Inte heller kommun vill bevilja inackorderingsstöd med hänvisning till att går i en fristående skola. Där sitter nu mellan stolarna och hennes familj vet inte om de ska ha råd att låta henne gå kvar på floristutbildningen. CSN stöder sig mot skollagen 5kap 24§ och menar att de inte är skyldiga att betala ersättning om det är frågan om ett nationellt program av ett sådant program som hemkommunen själv erbjuder. Hemkommunen erbjuder visserligen ett hantverksprogram, men inte med den inriktning som passar . Vad avser utbildningsministern att vidta för åtgärder för att inte skollagen ska bli ett hinder för ungdomar att utbilda sig till det yrke de önskar?