ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111425 · 2002-07-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1425 av () till statsrådet om Medevac bedrivs ett unikt biståndsprogram i och Kosovo, det s.k. Medevac. Projektet, som är ett samarbetsprojekt mellan och , innebär att svårt sjuka med behandlingsbara diagnoser, där patienten dör om inte behandling utförs och där behandling inte kan genomföras i Bosnien, evakueras till för operation och sedan återvänder hem. har ca 130 personer evakuerats och opererats i . Bosniska läkare och operationssköterskor har följt med för att bygga upp egen kompetens. Genom att projektet även skickar svenska operationsteam till Bosnien för att utbilda på plats leder det till att Bosnien kan operera många diagnoser på plats, i stället för att patienterna skickas utomlands. beviljar medel endast i taget, vilket gör att man inte vet från till ett annat om man kommer att kunna bygga upp t.ex. en fungerande barnhjärtkirurgi i . Det innebär också att när de tilldelade medlen är slut för året kan inte några fler patienter evakueras, med risk för att de avlider innan nya medel tillförs. T.ex. står nu sex barn med hjärtfel från Kosovo i kö för operation och evakuering. Diagnosen är att de behöver opereras inom det här året för att inte dö. Men det finns medel kvar i projektet endast för två operationer till. Enligt budgetpropositionen kan medlen under 12:3 användas med viss flexibilitet. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att Medevac dels ska kunna bedriva ett långsiktigt arbete med att bygga upp operationskompetens i Bosnien och dels ett kortsiktigt genom evakuering av patienter till för operation?
fr · GP111426 · 2002-07-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1426 av () till näringsminister om utfärdande av ID-handlingar Posten i behandlar utländska medborgare olika. I flera fall har posten inte godkänt ID-handlingar trots uppvisande av handlingar från olika myndigheter. I många fall har utländska medborgare som saknar hemlandspass eller pass utfärdat av vägrats att söka trots uppvisande av handlingar som personbevis från skattemyndigheten och permanent uppehållstillstånd (PUT) från . Många av dessa utländska medborgare är flyktingar som inte kan söka hemlandspass. Flyktingar kan söka ett främlingspass eller resedokument från vilket tar . De postkontor som finns i landet gör godtyckliga bedömningar när det gäller ärenden som beskrivs ovan. Vissa kontor godkänner handlingarna och andra inte. Det finns inget lagstöd för postens agerande vilket sätter den enskilde utan rättssäkerheten och utanför samhället i övrigt. Genom postens agerande kan dessa utländska medborgare inte uträtta sina ärenden t.ex. på posten, banken m.m. Jag vill därför ställa följande fråga till näringsminister : Vad avser ministern göra för att underlätta för flyktingar som saknar hemlandspass eller främlingspass att få ?
fr · GP111427 · 2002-07-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1427 av () till statsrådet om returförpackningssystem Enligt uppgift har de stora livsmedelskedjorna kommit överens om att införa ett returförpackningssystem med plastbackar inom livsmedelssektorn. De har också deltagit i bildandet av ett bolag för lansering och hantering av livsmedelsleveranser i plastbackar med pantsystem (). Enligt uppgift accepteras inga andra förpackningar, t.ex. pappförpackningar, vid leverans till företagen. Detta kan medföra problem för många leverantörer, som oftast på exempelvis pappbacken kunnat saluföra sin produkt med varumärke eller liknande. Detta har underlättat för konsumenterna att göra aktiva val. De ovan nämnda reglerna riskerar också leda till fördyrande effekter för konsumenterna. Enligt min uppfattning kan man även ifrågasätta systemet ur miljösynpunkt, eftersom man på detta sätt tränger ut en papprodukt, som kommer från en förnybar råvara till fördel för en icke-förnybar sådan. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka denna form av konkurrensbegränsning?
fr · GP111428 · 2002-07-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1428 av () till näringsminister om rabatterade resor för studenter SAS och SJ har infört nya regler för studentresor. Dessa regler innebär i korthet att den studerande måste läsa på heltid och dessutom vara berättigad till studiemedel för att kunna få rabatterade resor. Dessa nya regler @ som alltså utesluter deltidsstuderande och dem som av olika skäl inte har studiemedel @ slår mycket hårt mot kvinnor, som ofta studerar på deltid för att få sitt dagliga liv att gå ihop. De drabbar också i hög grad studerande från Norrlandsorterna och i förlängningen även lärosätena i . Jag vill fråga näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att även deltidsstuderande och studenter utan studiemedel ska få tillgång till rabatterade flyg- och tågresor?
fr · GP111429 · 2002-07-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1429 av () till näringsminister om ersättningsnivåer för lönebidrag Alla ska ha rätt till ett arbete och en meningsfull sysselsättning. Alla har en uppgift att fylla. Det gäller självfallet även personer med fysiska eller psykiska arbetshandikapp. De kan göra goda insatser bara arbetsplatserna anpassas till dem. Arbetet som viktig faktor för självkänslan gäller i särskilt hög grad funktionshindrade människor. Det är därför extra viktigt att vidta åtgärder som underlättar för dessa att komma in på arbetsmarknaden. Det är viktigt med åtgärder, i första hand, på den ordinarie arbetsmarknaden. Men lönebidraget är en lämplig åtgärd, värdefull för såväl den enskilde som den ofta ideella organisationen som lönebidragstagaren arbetar hos. Trots många påtryckningar och förslag, bl.a. från , om förbättringar har ersättningsnivån för lönebidraget legat still . Konsekvenserna blir att organisationer tvingas, av ekonomiska skäl, säga upp personal. Ett aktuellt exempel är HSO som tvingats säga upp sju arbetshandikappade, vilket är mycket olyckligt. Jag och anser att lönebidraget ska göras flexiblare och att ersättningsnivån, inklusive taket, höjs. Vi måste se till att alla människor ska ha möjlighet till egen försörjning. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att göra lönebidraget flexiblare och höja ersättningsnivån?
fr · GP111430 · 2002-07-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1430 av (c) till jordbruksminister om bin och biodling Honungsbiet, en fysiskt liten men för viktig kugge av stor betydelse, är på väg att slås ut. Det allvarligaste hotet är varroakvalstret. Detta hot utbreder sig alltmer i vårt land. Detta är oroande med tanke på biets viktiga roll för växternas pollination. Det krävs forskning för att komma till rätta med varroakvalstret. Det finns dessutom ett stort behov av genetikertjänst för avelsarbete med bin därför att bin är känsliga för inavel. har utfärdat en tillämpningsföreskrift (1992:38 §42) för tillsyn, denna tillämpas inte. Vilka åtgärder har jordbruksministern vidtagit för att skydda bin från sjukdomsangrepp och därmed vidmakthålla den viktiga binäringen i hela ?
fr · GP111431 · 2002-07-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1431 av () till socialminister om abortlagstiftningen Att irländska kvinnor reser till för att få göra abort är väl känt. Liksom att många svenskor som hade ekonomiska möjligheter tidigare åkte till för att få göra abort. har vi en bra lagstiftning i men det finns fortfarande brister som drabbar vissa kvinnor, främst kvinnor som inte är bosatta i . Utländska kvinnor ska inte vara utestängda från att få abort i . Lagstiftningen i kvinnans hemland ska inte vara avgörande, inte heller om mannen i sammanhanget bor i eller om man bor inom eller utanför EU-området. Administrationen kring aborten får inte utformas så att tidsfaktorn riskerar omöjliggöra aborten. Det finns ett ökat internationellt samarbete i vård- och omsorgsfrågor. Ett land kan ha större kapacitet än ett annat, ligga före inom vissa expertområden. Vissa sjukhus vill kanske av ekonomiska skäl ta emot utländska patienter. Abort ska inte ha sämre villkor än annan vård av utländska personer. Min fråga till regeringen är således vad socialminister vidtagit för åtgärder för att undanröja dagens hinder för utländska kvinnor att få genomföra abort i .
fr · GP111432 · 2002-07-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1432 av () till utbildningsminister om studenters reserabatter En del av ambitionerna om att bredda rekryteringen till högskolan sätts på spel i och med SAS och om studentrabatt. En stor grupp av studenter kommer att få känna av de nya reglerna. Lärosätena i arbetar med att rekrytera människor från alla delar av till högskole- och universitetsutbildningar, allt för att bredda rekryteringen, öka tillväxten i och skapa en mångfald bland studenter. De båda företagens agerande gör att man direkt kan nämna ett flertal studentgrupper (t.ex. deltidsstuderande, distansstuderande, funktionshindrade, forskarstuderande) som kommer tänka efter en extra gång innan de flyttar till en Norrlandsort där man är i behov av resor till överkomliga priser. Målet med att få fler människor att söka sig till universitet och högskolor kan te sig märkligt när det motverkas av våra stora resebolag. Utifrån detta vänder jag mig till utbildningsministern med följande fråga: Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd att vidta för att säkerställa alla studenters möjlighet till resande till rimliga priser?
fr · GP111433 · 2002-07-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1433 av () till justitieminister om trafikpoliser i län halveras antalet trafikpoliser i län. Här finns 3@4 trafikpoliser i tjänst, jämfört med 7@8 i vanliga fall. Enligt polisens bedömningar skulle det dock krävas 16 tjänstgörande trafikpoliser för att nå mer påtagliga resultat för trafiksäkerheten. För att nå upp i normal styrka borde antalet trafikpoliser dubbleras. Men också den normala styrkan borde fördubblas för att stärka trafiksäkerheten. Att antalet trafikpoliser är endast mellan hälften och en fjärdedel av vad det borde vara hör samman med att polisens resurser är för små, samt att det finns för få utbildade poliser. Ansvaret för detta och därmed för brister i trafiksäkerhetsarbetet bär regeringen och justitieministern. Vad avser justitieministern göra för att öka resurserna för polisen i län, så att trafiksäkerhetsarbetet kan stärkas?
fr · GP111434 · 2002-07-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1434 av andre vice talman () till utrikesminister om konflikten i EU hade förhoppningar om att skulle göra en diskret reträtt från den obebodda Perejil som då erövrades av tolv marockanska gendarmer. är den som gör anspråk på ön. har i stället trappat upp konflikten i en kampanj som troligtvis görs för att minska inflytande i . För mig är detta ytterligare ett bevis för den marockanska regeringens aggressiva expansionspolitik då de utan förvarning invaderade ön. När upphörde med kolonisationen av var det som ockuperade landet. finns en FN-deklaration om att ska medverka till en fredsplan för . En plan som ska syfta till en folkomröstning och till självständighet. har den marockanska regeringen motarbetat en lösning och fortsätter med aggressiva handlingar mot befolkningen i . Mot bakgrund av den nya konflikten som seglat upp mellan och och där även EU är inblandad är min fråga: Vad avser utrikesministern att ta för initiativ så att konflikten i aktualiseras och en fredsplan upprättas?
fr · GP111435 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1435 av () till statsrådet om DNA-prov vid familjeåterförening Enligt svensk lag är det möjligt för en invandrare att få återförenas med sin familj, dvs. make/maka och minderåriga barn, i . Detta förutsatt att släktskapet kan styrkas. anser den svenska myndigheten att uppvisade dokument är otillräckliga och återförening avslås eftersom föräldraskap då inte anses kunna styrkas. En man, vars dokument inte accepteras som grund för familjeåterförening, eftersom papprens autenticitet ifrågasätts, har därför begärt att få lämna DNA-prov, för att den vägen kunna bevisa att han är far till sina barn. Den svenska ambassaden i det berörda landet skulle kunna ombesörja att motsvarande prov lämnas av mannens barn. Detta accepterar dock inte . Genom test lär det vara möjligt att säkert fastställa faderskap. Resultatet skulle sedan kunna tjäna som säker grund för ansökan om återförening. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till migrationsministern: Vilka åtgärder avser migrationsministern att vidta för att DNA-prov ska kunna utgöra grund för familjeåterförening, i fall där skriftlig dokumentation brister?
fr · GP111436 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1436 av () till utrikesminister om svenskt bistånd () har uppmärksammat ett förstärkt behov av kontroll av biståndspengar. Den marxist-leninistiska organisationen får bistånd på av svenska biståndsorganisationen . som ägnade sig åt flygplanskapningar o.d. klassas av EU som en terroristorganisation. FPLP har återigen börjat ägna sig åt terrorverksamhet och man har bl.a. tagit på sig skulden för det uppmärksammade mordet på utrikesminister. Det är oacceptabelt att denna biståndsverksamhet fortgår då det inte kan sägas med säkerhet att pengarna går till avsedda biståndsprojekt. Det måste klarläggas vilka organisationer som samlar in pengar till FPLP och dessutom bör utredas vad de utdelade medlen använts till. Med anledning av det ovan anförda vill jag ha svar på vad utrikesminister ämnar att göra i frågan.
fr · GP111437 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1437 av () till utrikesminister om och har enligt det amerikanska försvarshögkvarteret tagit fram "realistiska planer" för hur ett angrepp på skulle kunna genomföras med kort varsel. Enligt Pentagons rapport planerar för "hur de med våld ska tvinga att ge sig". "Utan varning, kan besluta sig för att sätta in en begränsad styrka i luften och till sjöss för att tvinga fram en kapitulation". Särskild anledning till oro ger uppbyggnad av kortdistansmissiler vid , liksom ambitionen att utöka landets strategiska nukleära förmåga. Jag har upprepade gånger begärt att regeringen ska reagera mot rustningar både på kärnvapen- och missilområdet med större tydlighet. En orsak till att detta är så viktigt är säkerheten för demokratiska grannar. måste också återkommande markera för att våld, eller hot om våld, varken är en framkomlig eller av omvärlden accepterad väg för återförening med . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att markera för att våld, eller hot om våld, varken är en framkomlig eller av omvärlden accepterad väg för återförening med ?
fr · GP111438 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1438 av () till statsrådet om vattenkraftsåterbäring från vattenkraften kommer från skogslänen, däribland . Det är en ansenlig vattenkraftsproduktion, som ger staten i skatteintäkter, och som till stor del bär upp välfärden i landet. Vattenkraftskommunerna föreslår en naturresursåterbäring med . Det skulle ge . För del ca . Genom att tillföra vattenkraftskommunerna återbäring från vattenkraften skulle det vara ett bevis på att dessa kommuner och orter är värdeskapande för hela landet. går värdeströmmarna till staten för att sedan återföras i s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är inte acceptabelt, utan bidrar endast till åsikten att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare, fast de i högsta grad bidrar till välfärden i landet. I vårt grannland har slagit fast att vattenkraften är en "nationell resurs med stark lokal tillhörighet". har ett återbäringssystem som fungerat . Jag och har i utredningar och riksdagsmotioner föreslagit att ett liknande system ska utredas för . Det skulle kunna ge värdefullt bidrag för regional utveckling i områden som har behov av det. Regeringen har tyvärr varit kallsinnig till detta. Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet, för att stimulera regional utveckling, att utreda någon form av återbäring från vattenkraftsproduktion till kommuner och regioner där den produceras?
fr · GP111439 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1439 av () till näringsminister om sjösäkerheten Sedan har sjösäkerhet blivit föremål för utredningar och debatterats i . Det finns en stark opinion för att säkerhetskraven för sjötransporter ska skärpas samt att kontrollen av regelverket ska förbättras. Till följd av det rödgröna regeringssamarbetet har kommunikationerna mellan och fastlandet förbättrats, även när det inte är turistsäsong. Färjan till och från är öbornas väg till fastlandet. Med tanke på flygpriserna är det ofta den enda vägen. Därför är det mycket illavarslande att Destination planerar att underbemanna de nya färjor som ska tas i bruk . En besättning på 28 man räcker inte till om något allvarligt skulle hända med en båt som tar upp till 1500 passagerare. Motsvarande båtar med tre däck har 38@42 anställda. Dessutom byggs de nya Gotlandsbåtarna för en hastighet på , när andra ro-ro-fartyg gör . Den högre hastigheten motiverar större personal och inte mindre. SEKO-sjöfolk har protesterat och pekat på de risker som uppstår om båtarna underbemannas. Destination får ett statsstöd på 230 miljoner för att driva trafiken året runt. Då är det högst rimligt att trafiken uppfyller högt ställda säkerhets- och miljökrav. De förbättrade kommunikationsmöjligheterna ska inte ske till priset av en undermålig säkerhet. Jag vill fråga näringsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att öka sjösäkerheten och därmed förebygga kommande olyckor?
fr · GP111440 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1440 av () till näringsminister om vägen mellan och /E22 sträckningen Vellinge@Trelleborg är ännu inte utbyggd som motorväg. På denna den sydligaste delen av /E22 går en stor del av export via hamn, andra i godston räknat. En utbyggnad av denna sträcka ska enligt beslutad nationell vägplan påbörjas under perioden 2002@2004. Ett krav är dock att regeringen tillåtlighetsprövar projektet enligt . Det är hög tid för en sådan prövning. Enligt uppgift har överlämnat ärendet för prövning till regeringen. Regeringen bör pröva projektet, samt besluta om medelstilldelningen. Därigenom kan sträckningen förverkligas enligt gällande beslutad nationell plan. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förverkliga projektet under perioden 2002@2004?
fr · GP111441 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1441 av () till näringsminister om När man ser utvecklingen i och kring är det ett faktum att de stora järnvägsinvesteringarna som har skett har lett till att denna del av har blivit en vinnande region. kan man bo i , eller som man jobbar i . Att denna utveckling gynnar som ekonomiskt centrum i är ett faktum. Det har också gynnat kommunerna runt då människor fått större möjligheter att bo kvar på sina hemorter. Tyvärr har inte och haft samma förmånliga utveckling. Beroendet av bilen och vägarna är extremt stort. Väg E6 och RV44 är de enda möjligheterna till "snabb" kommunikation. För att minska bilberoendet och göra norra mer attraktivt för både näringsliv och boende behövs en satsning på . Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att ska upprustas och bli ett realistiskt alternativ för person- och godstrafik i ?
fr · GP111442 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1442 av () till justitieminister om rattfyllerister Under den gångna helgen har polisen i två gånger tagit fast en rattfyllerist med 2,6 respektive 2,28 promilles alkoholhalt i blodet. har han tagits en gång för rattfylla. Polisen har ingen möjlighet att kvarhålla personen i fråga, utan efter förhör och provtagning släpps vederbörande i väntan på rättegång. Den aktuelle bilföraren har fått sin bil försedd med alkolås men har körkortet kvar. Ingenting hindrar att han kör en annan bil än sin egen. En notorisk rattfyllerist utgör en oerhörd fara för allmänheten @ vilket vi sett många exempel på i vårt land . Det måste bli möjligt att få bort rattfyllerister från vägen, t.ex. genom att ta hand om vederbörande för vård @ men denna möjlighet finns inte enligt svensk lag. är det möjligt för polisen att omhänderta en missbrukare för vård. Denna möjlighet bör även omfatta svåra rattfyllerister. En skyndsam ändring av lagen är nödvändig. Jag vill fråga justitieministern: Vilka lagändringar tänker justitieministern föreslå för att snabbt åstadkomma lagliga möjligheter för samhället att få bort svåra rattfyllerister från vägarna?
fr · GP111443 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1443 av () till justitieminister om rattfylleri kör över 14000 personer bil i alkoholpåverkade. Många av dem orsakar trafikolyckor och skadar sig själv eller andra. Det är också väl känt att rattfyllerister är återfallsbenägna. av dem som grips återfaller . Polisen står på många sätt handfallna inför denna typ av brott. Personer som grips den ena dagen för grovt rattfylleri släpps den nästa och kan ge sig ut på vägarna igen. Straffsatserna är låga och påverkansprogram eller behandlingar i många fall obefintliga. Det krävs många olika åtgärder för att förändra situationen. Försöken med alkolås har visat sig vara framgångsrika och bör permanentas i hela landet, elektroniska körkort bör införas , lämplighetsprövningar bör genomföras av alla som dömts för rattfylleri innan körkortet återlämnas och straffskalan skärpas. Dessutom anser jag att vi borde ta lärdom av den amerikanska metoden att döma rattfyllerister till ett möte med offren för rattfylleri. Vilka av dessa åtgärder är justitieministern beredd att genomföra för att minska antalet fall av rattfylleri?
fr · GP111444 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1444 av () till miljöminister om nationellt rovdjurscentrum i beslutade om en "sammanhållen rovdjurspolitik". När det gäller inrättandet av ett rovdjurscentrum, vilket föreslog, fick i uppdrag att utreda detta. har, , bl.a. föreslagit 8 miljoner för att genomföra rovdjurspolitik. Beträffande rovdjurscentra tar inte ställning, på annat sätt än att man föreslår ett nätverk mellan verksamheterna i , , Grönklitt och Viltskadecenter. Därmed är frågan om ett eller flera nationella rovdjurscentrum inte prövad, vilket är anmärkningsvärt. Jag anser, som framhöll, att forskning och information är viktigt för att minimera konflikterna mellan olika intressen. Rovdjursinformation kan med fördel spridas från flera platser och verksamheter. Däremot bör en fördjupad forskning, samlade aktiviteter mellan myndigheter och institutioner m.m. samlas i ett nationellt rovdjurscentrum. Av flera skäl bör detta etableras i Grönklitt utanför i . Där finns stora hägn för såväl björn, varg och lo som fjällräv. Det finns skandinavisk björnforskningsprojekt i området kring . Dessutom bedrivs även lo- och vargforskningsprojekt. Siljansområdet är ett av största turistmål, vilket ger goda möjligheter att nå ut med rovdjursinformation. Min fråga till miljöministern är: Avser miljöministern att föreslå ett nationellt rovdjurscentrum i enlighet med förslag?
fr · GP111445 · 2002-07-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1445 av de () till socialminister om återkallande av serveringstillstånd Återigen har en pressdebatt uppstått om hur kommunerna tillämpar alkohollagens regler om återkallande av serveringstillstånd för restauranger. De fall som uppmärksammats gäller i första hand misstänkta skattebrott och annan ekonomisk brottslighet. Det är säkert så att det finns exempel där kommunerna agerar alltför aningslöst. Det är dock lika säkert på det sättet att kommunernas ambitioner i arbetet i hög grad styrs av rättstillämpningen. Det är ju nämligen så att ett kommunalt beslut om att återkalla serveringstillståndet kan överklagas till förvaltningsdomstolarna. Jag har det bestämda intrycket att förvaltningsdomstolarna i alltför många ärenden väljer att ge varning i stället för att återkalla serveringstillståndet, trots att lagstiftningen egentligen stipulerar att varning ska väljas bara som påföljd om det finns särskilda skäl för en mildare bedömning. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skärpa lagstiftningen, så att varning i stället för återkallat serveringstillstånd ska användas bara vid förmildrande omständigheter?