ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111634 · 2002-09-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1634 av () till näringsminister om offerter från statliga företag kommun har på ett korrekt sätt gått ut på öppna marknaden med en upphandling inom . Flera offerter har lämnats in bl.a. från statliga . Vid granskning av offerterna har välgrundade misstankar uppkommit att dumpat priset för att motarbeta andra konkurrenter på marknaden. Jag anser att detta uppträdande från statligt håll är förkastligt och jag vill fråga vilka åtgärder näringsministern avser att vidtaga med anledning av misstänkt dumpning från statliga företags sida.
fr · GP111635 · 2002-09-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1635 av () till statsrådet om utjämningsmandat i kommunfullmäktige De flesta av större kommuner fördelar mandat efter valresultat i olika valkretsar som man valt att indela kommunen i. Då kommunerna inte tillåts använda sig utav utjämningsmandat mellan dessa valkretsar kan detta medföra att ett enskilt parti inte får samma andel mandat i kommunfullmäktige som man erhållit röster i hela kommunalvalet. Sådana utjämningsmandat existerar både i landstings- och riksdagsval. Det skulle kräva en lagändring för att ge möjlighet åt kommunerna att också använda sig av utjämningsmandat. I årets val röstade en majoritet av väljarna i kommun för borgerliga partier. Trots detta har Socialdemokraterna, vunnit en majoritet i fullmäktige efter att mandatfördelningen är genomförd. De borgerliga partierna fick 170 röster mer än Socialdemokraterna, tillsammans. Trots detta erhöll denna minoritet tre mandat fler. En liknande situation uppstod även efter kommunvalet i kommun. Detta ter sig säkerligen underligt för många väljare. Min fråga är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att se till att väljarnas partival får genomslag i efterföljande mandatfördelning i kommunfullmäktige?
fr · GP111636 · 2002-09-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:1636 av () till justitieminister om elektronisk övervakning av långtidsdömda fångar har det förekommit ett antal rymningar och fritagningar av långtidsdömda fångar bl.a. vid sjukhusbesök och s.k. lufthålspermissioner. I samband med dessa händelser utsätts personalen från kriminalvården för stora risker. Även allmänheten riskerar att komma till skada vid dessa rymningar och fritagningar. Samma gäller för polisen, som förutom att de redan har en pressad arbetssituation, utsätts för stora risker då de ska försöka att spåra upp och återföra rymlingarna till fängelset. , föreslår att det införs en möjlighet att dessa fångar ska kunna förses med en speciell elektronisk fotboja då de av olika anledningar vistas utanför fängelset. Jag delar uppfattning. Det skulle minska risken för rymningar och i de fall någon ändå rymmer skulle det vara betydligt lättare att återföra rymlingen till fängelse. Avser justitieministern ge i uppdrag att prova elektronisk övervakning av långtidsdömda fångar som av olika anledningar vistas utanför fängelset?
fr · GP111637 · 2002-09-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:1637 av () till jordbruksminister om salmonellagarantin Importerat kött av nöt, svin och fågel omfattas av en obligatorisk salmonellakontroll. Detta undantag förhandlades fram vid EU-inträde. fastslog att regeln inte gäller s.k. "köttberedningar". Som "köttberedningar" räknas även kött och fågel som marinerats, kebab, malet kött som kryddats samt saltat och rimmat kött. För kycklingkött räcker det att köttet lagts i saltlake. I är salmonellan reglerad i lag. Kontrollen av salmonella i kyckling- och kalkonstallar är mycket noggrann. Svenskt fågelkött är i stort sett salmonellafritt. De kontroller som gör visar att cirka en tredjedel av proverna på importerade "köttberedningar" är positiva för salmonella. Flest anmärkningar har kycklingprodukter fått. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att salmonellagarantin ska vara effektiv och även omfatta s.k. köttberedningar?
fr · GP111638 · 2002-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1638 av () till justitieminister om villkoren för fängelsevistelse Under innevarande år har vi kunnat ta del av ett antal rapporter rörande kriminalvården som är avsedda att väcka förvåning och bestörtning. Narkotikan flödar i en strid ström. Farliga förbrytares "hemliga" permissioner har kunnat utnyttjas till fritagning. Påtryckningar på vittnen har kunnat ske från intagna och interner fortsätter sin planering och ordergivning om brott. Det senare sker med fängelseskydd från "konkurrenter" och med mat och husrum betalda av skattebetalarna. Uppenbarligen beror mycket av detta på det stora antalet insmugglade mobiltelefoner. Det har också anförts att såväl narkotikan som telefonerna kommer in med hjälp av de anställda. Uppenbarligen måste såväl rekryteringsrutinerna som kontrollen av de anställda ändras och olika metoder att göra det omöjligt att använda mobiltelefoner, även om de skulle lyckas bli insmugglade, måste användas. Ska våra fängelser fungera som de är tänkta, så måste åtgärder vidtagas. Vilka åtgärder ämnar justitieministern initiera för att fängelserna ska bringas att fungera enligt intentioner?
fr · GP111639 · 2002-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1639 av () till utrikesminister om risker för demokratin i av kommunistiskt styre blev övergången 1996 till demokrati, och en utveckling under ledning av en demokratisk allians, en till en början framgångsrik process. Svårigheterna och hotet mot demokratin började först med de konstitutionellt tvivelaktiga ingripanden som den kommunistiske presidenten vidtog efter sitt tillträde. Efter valet till parlamentet som vanns stort av de "reformerade revolutionärerna" som kommunisterna numera kallar sig återtog de makten. Systemet med majoritetsval i enmansvalkretsar gav dem trots bara av rösterna 71 av parlamentets 76 platser. Flera partier, gav upp som enskilda partier och det nya Demokratiska Partiet som samlar sex av de tidigare partierna har formerat en enad front mot regimen. har regimen vidtagit många åtgärder som strider mot demokratins spelregler och mänskliga rättigheter. Bara de lantbrukare som stöder regeringen får skördeskadestöd, befattningshavare på opolitiska poster, som är medlemmar hos demokraterna, avskedas, domare som i processer har gett demokraterna rätt rörande de konstitutionella reglerna har fått lämna sin befattning. Jakten på de icke regeringstrogna journalisterna pågår ständigt och förutom att en journalist nu sitter i fängelse för att ha avslöjat politiska sanningar, som inte föll regeringen på läppen, så är självcensuren genomgående. Iakttagelser och uppgifter bekräftas av diplomater på plats i . De demokratiska krafterna i upplever sig som förbisedda av väst och de behöver allt stöd. Jag får med anledning av ovanstående fråga utrikesministern: Vad avser och EU göra för att för den mongoliska regeringen klargöra att situationen i deras land inte är acceptabel?
fr · GP111640 · 2002-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:1640 av () till utrikesminister om ansöker om medlemskap i . EU har accepterat som kandidatland, trots att det var väl känt att kränkningarna av demokratiska och mänskliga rättigheter var grova och omfattande. För medlemskap har EU krävt att ska uppfylla de s.k. Köpenhamnskriterierna. Inför det kommande valet har politiska partier och personer av den turkiska valmyndigheten förbjudits att delta. Dit hör det parti som sannolikt skulle få flest platser i parlamentet @ det islamistiskt inspirerade AKP. Vidare har människorättskämpen liksom Hadep-ledaren förbjudits att ställa upp i valet. Förevändningarna för dessa förbud är synnerligen tunna. De bannlysta anses "inte uppfylla alla nödvändiga villkor för att sitta i parlamentet". Vad det handlar om är att ovannämnda partier och personer anses ha fel idéer och fel program. Detta kan inte uppfattas på annat sätt än att den turkiska valmyndigheten riktar ett grundskott mot alla demokratiska principer. Därför vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra i EU för att bättre ska leva upp till demokratins principer?
fr · GP111641 · 2002-09-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1641 av () till statsrådet om ägare till små bensinstationer Oljebolagens direktiv och prissättning leder till snabba försämringar för ägare till små, bemannade bensinstationer. De marginalförhandlingar som tidigare fördes om vinst per liter, vid bensinförsäljning, har upphört. Genom det s.k. besittningsskyddet förhindras också bensinstationsägaren att byta till annat oljebolag. Avtalen är ofta tioåriga och bolaget ges fortsatt förtur. På detta sätt hålls de mindre oljebolagen utanför och konkurrensen hämmas. Oljebolagen har genom sitt agerande tydligt visat att de försöker få bort ett stort antal små bensinstationer och dess ägare genom att försvåra deras ekonomiska situation. ska också de rabatter som beslutas av bolagen finansieras av ägarna till bensinstationerna. Oljebolagen kan därför på en enda dag mer än halvera vinstmarginalen för ägare till bensinstationer. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra konkurrensvillkoren för de små, bemannade bensinstationerna, så att dessa ges en större möjlighet att fortsätta sin verksamhet?
fr · GP111642 · 2002-09-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1642 av () till näringsminister om skärgårdspolitiken För att hela ska leva, som det heter i ett slagord, så är det viktigt att det finns förutsättningar att bedriva yrkesmässiga verksamheter av olika slag. Viktigast i detta sammanhang är att näringar kan leva vidare grundade på traditioner och lokala förutsättningar utan "konstgjord andning". Alla onödiga och hämmande regler motverkar sådana möjligheter. För skärgårdsområdena är verksamheter som innefattar båttaxi, havsfisketurer och korta sjötransporter helt enkelt omistliga. Enligt uppvaktande fiskare/skärgårdsskeppare motverkar de regler som utfärdats av angående bemanning de stödjande åtgärder som satts in. Reglerna lär heller inte helt vara i överensstämmelse med EU:s gemensamma grundregler. Om t.ex. en kustskeppare, som har kompetens både som skeppare och maskinist, tvingas att öka sin bemanning för att respektive kompetens ska finas hos olika personer i stället för att det viktiga är att den finns ombord, så kan det innebära att lönsamheten försvinner och verksamheten får läggas ned. Detta till nackdel för såväl den enskilde som lokalsamhället och indirekt hela vårt samhälle. Eftersom reglerna inte tycks vara desamma i våra grannländer innebär det också en risk för att svensk verksamhet slås ut av ägare till småtonnage i andra länder. Detta kan inte vara riktigt. Vilka åtgärder ämnar näringsministern initiera för att svenska bemanningsregler för mindre kusttonnage inte motverkar glesbygds- och skärgårdspolitiken?
fr · GP111643 · 2002-09-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:1643 av () till statsrådet om anknytningsinvandring Kärleken kan slå till närsomhelst och den känner inga gränser. Gemensamt för alla förälskade par är att de vill tillbringa så mycket tid som möjligt med varandra. Men för den svensk som mött sin kärlek på andra sidan jordklotet kan det bli ett problem. För att maken eller makan ska få ett tillfälligt uppehållstillstånd i krävs en utredning av . Verket ska avgöra om förhållandet kan betecknas som äkta och att det därmed finns skäl att ge maken eller makan ett tillfälligt uppehållstillstånd. Därför genomför en handläggare på respektive ambassadpersonalen i det land där partnern befinner sig, intervjuer med båda makarna som ligger till grund för beslutet. Ingen bör tvinga ett nygift par ifrån varandra men som situationen ser ut blir det konsekvensen. På vissa håll i landet är väntetiden för att över huvud taget bli kallad till intervju . Efter intervjun ska beslut fattas vilket tar ytterligare tid. Jag anser inte att det är acceptabelt. måste i första hand få bättre förutsättningar för att möta ansökningar av detta slag. Huvudregeln är att denna typ av uppehållstillstånd ska sökas från hemlandet. Om ansökningen inte prövas borde det dock vara rimligt att personen i fråga fick söka det tillfälliga uppehållstillståndet i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjliggöra att ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning prövas eller att prövningen annars sker i ?
frs · GP121529 · 2002-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1529 om bevakningsfartyg för har ställt en fråga om huruvida jag tänker att vidta några åtgärder vid en eventuell flytt av två bevakningsfartyg från till . anser att det inte är rimligt att kuststräckan mellan och blir utan bevakningsfartyg. Försvarsmakten har ett eget ansvar att fördela sina resurser för att på bästa sätt kunna lösa sina uppgifter och jag har fullt förtroende för att den också gör det. Jag kan bekräfta att de två bevakningsfartygen som finns i sannolikt kommer att flyttas med anledning av att vedettsbåtsförbandet i avvecklas. Avvecklingen ska vara genomförd . Var de sju bevakningsfartyg som finns tillgängliga efter denna förändring ska placeras är under utredning inom Försvarsmakten. Försvarsmakten har dessutom tillsatt en utredning som analyserar hur den framtida sjöövervakningen ska organiseras. Försvarsmakten gör bedömningen att det i rådande omvärldsläge sannolikt inte finns skäl att ha en ständig rörlig övervakningsresurs i form av militära fartyg som är permanent baserade på . I stället bedömer man att resurserna sannolikt kan utnyttjas bättre genom att finnas i andra områden runt . Men det är viktigt att notera att övervakning med fartyg även fortsättningsvis kommer att kunna ske genom att vissa enheter som är baserade i andra regioner ges uppgifter längs . Jag skulle också vilja peka på att bevakning med fartyg inte är den enda formen av sjöövervakning i . Merparten av sjöövervakningen sker med radarstationer som stöttas av rörliga enheter, dvs. av exempelvis marinens fartyg men också av flyget. Ett annat i mitt tycke föredömligt sätt att tillgodose behovet av sjöövervakning i är samverkan med andra myndigheter. Jag vet att Försvarsmakten har etablerat en sådan samverkan med exempelvis och det är en utveckling som jag uppmuntrar. har sex övervakningsfartyg, tre stora miljöskyddsfartyg som även svarar för övervakning samt två svävare längs med . Dessutom bedriver man flygspaning minst vartannat dygn. På den sträcka utanför som de två militära bevakningsbåtarna hade att täcka har ett övervakningsfartyg och ett miljöskyddsfartyg med bas i samt ett övervakningsfartyg i och ett i . Mitt budskap är att inte blir utan sjöövervakning, även om Försvarsmakten väljer att flytta de två bevakningsfartygen från till .
frs · GP121533 · 2002-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1533 om integrering i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att säkerställa att elever också på grundskolenivå har rätt att gå i skolan i annat nordiskt land och därmed få sin elevpeng med sig. I likhet med anser jag det viktigt att främja integration genom att underlätta för gränsöverskridande utbildning, arbete m.m. i och i andra liknande gränsområden i . har varje kommun möjlighet att, inom gällande kommunalrättsliga ramar, träffa avtal med en kommun i utlandet om utbyte och annat samarbete beträffande utbildning. Någon reglering motsvarande den överenskommelse om nordisk utbildningsgemenskap (SKOLFS 1993:14) som finns på gymnasieskolans område existerar emellertid inte på område. Jag anser att situationen beträffande gränsöverskridande utbildning i närmare bör undersökas för att se om det finns skäl att överväga en särskild reglering även på område.
frs · GP121534 · 2002-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1534 om frakttaxan i Gotlandstrafiken har frågat mig när jag kommer att lämna förslag för att långsiktigt lösa frågan om utformningen av frakttaxan i Gotlandstrafiken. Regeringen godkände tilläggsavtalet som slutits mellan Rikstrafiken och Destination avseende färjetrafiken till och från . Detta beslut innebar att huvuddelen av de förslag som redovisades i betänkandet Garanterad transportstandard för beaktades. Frågan om det s.k. Gotlandstillägget och frakttaxan behandlades dock inte i detta beslut. Regeringen bedömer att med dagens tonnage kan inte Gotlandstillägget avvecklas utan att fraktkostnaderna till och från ökar oacceptabelt mycket. Enligt åkerinäringen kan dock fraktkostnaderna sänkas när de nya höghastighetsfärjorna sätts i trafik tack vare de snabbare överfarterna och därigenom effektivare omlopp. Vidare uppdrog regeringen i beslutet om att godkänna tilläggsavtalet om Gotlandstrafiken åt i att genomföra ett samarbetsprojekt i syfte att stimulera samverkan mellan företag på i fråga om köp och uppläggning av transporter. Resultatet av projektet ska redovisas till regeringen . Innan ett slutligt ställningstagande vad gäller avvecklingen av Gotlandstillägget och utformningen av frakttaxan vill jag avvakta att de nya färjorna sätts i trafik och att redovisar samarbetsprojektet. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga.
frs · GP121536 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1536 om polishögskola i har frågat mig om jag avser undersöka möjligheten att starta en polisutbildning i . Regeringen satsar på polisen. För att stärka polisens arbete krävs det fler poliser och en fortsatt satsning på polisutbildning. 4 000 nya poliser ska därför utbildas . Det är för tidigt att avgöra om regeringens satsning på polisen kommer att kräva att polisutbildningen förläggs till ännu en ort. Det är därför även för tidigt att uttala sig om vilka orter som kan komma att bli aktuella. Vid valet av utbildningsort anser jag att bl.a. rekryteringssvårigheterna i länen samt närvaro av universitet eller högskola med lämplig profil i orten bör beaktas. En noggrann analys av såväl ändamålsenligheten som kostnadseffektiviteten bör göras.
frs · GP121537 · 2002-09-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1537 om nationell vårdgaranti har frågat mig om det är den nuvarande regeringens avsikt att senarelägga införandet av en nationell vårdgaranti . Det fria vårdvalet börjar gälla i hela landet . Detta är grunden för den nationella vårdgarantin. Det fria vårdvalet innebär att om man inte får vård i det egna har man rätt att vända sig till ett annat landsting för att få vård . En utvecklad nationell vårdgaranti kräver ytterligare åtgärder från landstingens sida. Införandet av sådana åtgärder kommer att tas upp i diskussion mellan staten och .
frs · GP121539 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1539 om statliga bolags reklamkampanjer har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att statliga bolag inte bedriver reklamkampanjer som strider mot ägarens intentioner. Han hänvisar i sin fråga till Vin & Sprit AB:s sponsring av tidningen och framför att det knappast är ett positivt reklambudskap att förknippas med en verksamhet som har en sådan förnedrande kvinnosyn och reklamkampanjer där ungdomar bjuds på fri sprit. har jag besvarat tre frågor (2001/02:1498, 2001/02:1501, 2001/02:1513) med anledning av den reklamkampanj som genomförts av Vin & Sprits amerikanska distributör i samband med lanseringen av vodkan OP. Jag hänvisar till mina svar på dessa frågor och har inget ytterligare att tillägga.
frs · GP121540 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1540 om automatiskt uppehållstillstånd för nyfödda har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ett nyfött barn, som är fött i , inte ska behöva riskera att nekas uppehållstillstånd i landet utan med automatik ges samma form av uppehållstillstånd som föräldrarna. Av 2 kap. 4 § första stycket 2 utlänningslagen framgår att uppehållstillstånd får ges till ett barn som är hemmavarande till någon som har beviljats uppehållstillstånd i . Enligt praxis beviljas ett barn som föds i av föräldrar med uppehållstillstånd motsvarande uppehållstillstånd. Om en av föräldrarna har permanent uppehållstillstånd får barnet som huvudregel också ett permanent uppehållstillstånd. får löpande information av om ändringar i folkbokföringsregistret rörande utländska medborgare. När ett barn föds som inte är svensk medborgare får således omgående kännedom om detta. upplyser då föräldrarna om att de måste ansöka om uppehållstillstånd för barnet. Som dagens system är utformat krävs att en ansökan görs för att ska kunna bevilja ett tillstånd. Jag anser att vi har ett väl fungerande system där ett barn beviljas samma typ av uppehållstillstånd som föräldrarna och att föräldrarna får information om detta på ett tillfredsställande sätt.
frs · GP121541 · 2002-09-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1541 om arbetsuppgifter för tidigare generaldirektörer har frågat statsministern när den tidigare generaldirektören i kommer att tillträda någon av de arbetsuppgifter som jag aviserade . Frågan har överlämnats till mig som ansvarigt statsråd för för besvarande. Jag kan först konstatera att de extra kostnader som uppstått till följd av den rådande situationen har varit marginella. Vad gäller de arbetsuppgifter som den förre generaldirektören erbjudits kan jag endast konstatera att det vore direkt olämpligt att tvinga någon att utföra en arbetsuppgift när denne säger sig sakna intresse eller engagemang för de aktuella frågorna. Diskussionerna om lämpliga arbetsuppgifter fortsätter. Den situation som uppstått är inte acceptabel och det är naturligtvis min förhoppning att vi ska finna en snar lösning.
frs · GP121542 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1542 om kristna minoriteter i och 1544 om oppositionen i har frågat mig hur jag tänker verka för att de kristna minoriteternas mänskliga rättigheter inte ytterligare kränks som en konsekvens av ett amerikanskt angrepp mot . har även frågat mig vad jag tänker göra för att även assyrier-kaldéer blir representerade i den irakiska oppositionen som med goda minne börjar växa fram och som kommer att påverka minoriteternas rättigheter i ett framtida . Jag besvarar frågorna i samma svar. följer den politiska utvecklingen i mycket nära, liksom debatten om ett eventuellt amerikanskt militärt anfall mot landet. Den svenska hållningen är klar. Vi anser att det är FN:s säkerhetsråds ansvar att besluta om de åtgärder som krävs för att ska respektera och genomföra FN:s Irakresolutioner. Skydd för mänskliga rättigheter och värnandet om den irakiska civilbefolkningen i hela är centrala element i FN:s agerande gentemot . har även en viktig roll vad gäller att avgöra vilka eventuella insatser som kan komma att krävas för att skydda befolkningsgrupper i när sanktionerna väl hävs. Självklart måste skydd av de kristna minoriteterna, liksom andra minoritetsgrupper, ingå i säkerhetsrådets överväganden. följer MR-situationen i och jag kan försäkra om att vi kommer att fortsätta att aktivt verka för respekten för de mänskliga rättigheterna i landet, inklusive etniska och religiösa minoriteters rättigheter. Detta gör vi bl.a. inom ramen för EU:s och FN:s arbete. Detta gör vi också i våra kontakter med olika irakiska företrädare. Vad gäller frågan om assyrier-kaldéers representation i den irakiska oppositionen är detta en fråga för irakierna själva. Det är dock fasta förvissning att ett demokratiskt samhälle bäst byggs när alla grupper har möjlighet att vara representerade.