ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121348 · 2002-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1348 om EU-standard för aluminium har ställt en fråga till näringsministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att påskynda arbetet med en aluminiumstandard som bättre överensstämmer med de svenska miljömålen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Standarder är privaträttsliga överenskommelser mellan parterna på en marknad för att rationalisera tillverkningen och förenkla affärerna. Användningen av standarder är därför frivillig och standardiseringsorganen är fristående från regering och myndigheter. Den har således inget direkt inflytande i standardiseringsarbetet, däremot uppmanar vi myndigheterna att tillsammans med industrin och andra intressenter att medverka i arbetet inom sina respektive ansvarsområden. På europeisk nivå är förhållandena likartade de svenska. Den europeiska standardiseringen drivs oberoende av , medlemmar i de europeiska organen är de nationella standardiseringsorganen. Det är därför lite oegentligt att tala om EU-standard, i stället används begreppet Europeisk Standard. Tyngdpunkten i det svenska standardiseringsarbetet har förskjutits från att tidigare vara inriktat mot utarbetande av nationell svensk standard till att alltmera bli ett organ för att driva svenska intressen i den europeiska och internationella standardiseringen. Staten ger den svenska standardiseringsorganisationen ett bidrag. (Bidraget uppgår till vilket motsvarar av kostnaderna för att driva den svenska organisationen). Syftet med statsbidraget är att bidra till en kompetent svensk organisation som effektivt driver svenska intressen särskilt på områden som berör liv, hälsa och miljö. I det nu aktuella ärendet är det mycket riktigt så som frågeställaren beskriver problemet. Jämfört med den tidigare svenska standarden för gjutgods av aluminium har den europeiska standarden högre krav på renhet varför mindre återvunnet aluminiumskrot kan användas. Men denna standard är inte tvingande. Den europeiska standarden antogs 1998 och i enlighet med normala procedurer ska man överväga om standarden behöver revideras. Frågan om en översyn kommer således upp och de svenska intressenterna har meddelat att de där avser att driva frågan om renhetskraven och möjligheterna att använda återvunnet aluminiumskrot. Det svenska standardiseringsorganet SIS verkar därför , tillsammans med branschens organisationer, för att problematiken uppmärksammas, både i och i andra europeiska länder. Problematiken illustrerar vikten av att vi i har kompetenta standardiseringsorgan som effektivt kan driva svenska intressen liksom vikten av att svenska företag, tillsammans med organisationer och myndigheter, på ett tidigt stadium engagerar sig i arbetet.
frs · GP121349 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1349 om provtagning av döda sälar har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att inte viktiga miljöforskningsuppgifter går förlorade på grund av att erforderliga medel för provtagning av döda sälar saknas. Säldöden kom som frågeställaren konstaterar mycket oväntat och drabbade knubbsälsbestånden hårt i stora delar av norra och skapade inledningsvis stor oro rörande miljötillståndet i våra kustområden. Förra säldöden orsakades primärt av ett valpsjukeliknande virus. Årets säldöd tycks ha samma orsak. Bestånden har relativt snabbt återhämtat sig efter förra säldöden utan någon avgörande effekt på den långsiktiga beståndsutvecklingen. finns drygt 10 000-talet knubbsälar utmed våra kuster. förväntas effekten bli mindre till följd av kvarstående immunitet. Sälbeståndens återhämtning har kontinuerligt studerats av forskare i med stöd av . har tillfört i extra medel för den verksamhet som bedrivs av bl.a. och . De akuta behoven av medel vad gäller provtagning och analys är därför tillgodosedda. Om ytterligare resurser behövs för analys av insamlat material bör detta övervägas av berörda myndigheter och institutioner inför nästa års resursprioritering. Jag ser därför inget behov av att jag vidtar några särskilda åtgärder .
frs · GP121350 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1350 om politik på arbetsplatserna har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att efterkomma beslut innebärande ökade möjligheter till politisk information och opinionsbildning på arbetsplatserna. I betänkandet 2000/01:AU7, Vissa arbetsrättsliga frågor m.m., anges med anledning av en motion från frågeställaren m.fl., att man rörande politisk information och opinionsbildning på arbetsplatsen vill "understryka vikten av att frågan övervägs av en utredning eller på annat sätt som regeringen finner lämpligt." har som sin mening tillkännagjort för regeringen vad utskottet anfört. Regeringen delar frågeställarens uppfattning att en fungerande demokrati förutsätter en levande politisk diskussion @ där även arbetsplatserna har en roll att spela. På vilket sätt detta kan stimuleras och om detta förutsätter regler utöver dem som återfinns i dagens lagstiftning är en mångbottnad frågeställning. Den fortsatta handläggningen av ärendet bereds inom .
frs · GP121352 · 2002-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1352 om friköp av historiska arrenden har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att det av beslutade uppdraget om historiska arrenden utan ytterligare dröjsmål ska kunna fullföljas. En utredare fick i uppdrag att närmare studera de förhållanden kring historiska arrenden som har önskat få belysta. Utredaren anmälde sedan att han inte hade möjlighet att fullfölja uppdraget. En annan utredare vidtalades därefter. Denne, som tyvärr blev fördröjd av ett tidigare uppdrag, inledde sitt arbete . Enligt uppdraget ska utredaren redovisa sitt arbete . Jag räknar med att regeringen kan återkomma till i denna fråga .
frs · GP121353 · 2002-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1353 om persontrafiken över Svinesundsbroarna har frågat handelsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att människor i Svinesundsområdet även i fortsättningen ska kunna bo och verka i regionen utan att detta försvåras av nya avgifter för persontrafiken över Svinesundsbroarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Eftersom jag så sent som svarade på en liknande fråga från hänvisar jag till det svaret.
frs · GP121354 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1354 om individuell prövning av asylsökande bosnier har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att asylansökningar ska handläggas genom individuell prövning. Först vill jag försäkra om att varje asylsökande erhåller en individuell prövning. Detta gäller alltså även för bosniska asylsökande, vilka är de som belyser med sin fråga. För att så sker i just de bosniska ärendena talar även den omständigheten att många bosnier fått uppehållstillstånd av humanitära skäl. De två regeringsbesluten i enskilda ärenden , som refererar till, var avsedda att vägleda utlänningsmyndigheterna om praxis för bosniska asylsökande. Det är därför i sig inte ägnat att förvåna, om myndigheterna i sina motiveringar regelmässigt har hänvisat till innehållet i dessa regeringsbeslut. Ett nytt vägledande beslut om bosniska asylsökande har emellertid fattats av regeringen i ett enskilt ärende . Där har den senaste utvecklingen i beaktats. Självfallet är det angeläget att en sökande får en sådan motivering till ett avslagsbeslut, som gör att han eller hon förstår på vilka omständigheter beslutet grundas. Samma motivering kan dock vara relevant i flera fall. Detta får självfallet inte tolkas som att sökanden inte får en individuell bedömning. Mot denna bakgrund ser jag inte anledning att ta något initiativ när det gäller den individuella prövningen av asylansökningar.
frs · GP121355 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1355 om PBL och estetiskt tilltalande byggnadsmiljö har frågat mig om jag avser att verka för att utfallet av paragrafändringarna i PBL utvärderas för att se om ändringarna har blivit ett verkningsfullt instrument för att åstadkomma en skönare och mer estetiskt tilltalande byggnadsmiljö. I Framtidsformer @ Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) föreslog regeringen ändringar i väglagen, samt lagen om byggande av järnväg för att stärka den estetiska utformningen av byggda miljöer. beslutade i enlighet med förslagen. , som är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör den byggda miljön och har i uppdrag att redovisa hur tillämpas, skriver i sin senaste årsredovisning att det är för tidigt att dra några bestämda slutsatser i fråga om effekterna av ovan nämnda lagändring. Men, skriver verket, det finns anledning att inom ramen för regeringens kommande PBL-översyn åter överväga om kraven på en estetiskt tilltalande utformning bör förstärkas. I propositionen Framtidsformer slås statens viktiga roll som förebild fast. Ett av tillvägagångssätten var att ge berörda statliga myndigheter i uppdrag att ta fram kvalitetsprogram för hur arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteter ska främjas. Uppdragen har återrapporterats och tillämpas . Därmed stärks de estetiska värdena och den arkitektoniska kvaliteten i byggda miljöer. Regeringen följer kvalitetsarbetet genom de centrala verken och genom länsstyrelsernas verksamhet i den mån de berörs.
frs · GP121356 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1356 om GFU har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att överföra Försvarsmaktens grundläggande flygutbildning, GFU, från till /Malmen utan att ta omvägen via . beslutade att Skånska flygflottiljen, , i ska läggas ned (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). beslut innebär att verksamhet som inte ska avvecklas måste flyttas från . En sådan verksamhet är GFU. fattade beslut i frågor om den militära flygutbildningen (prop. 2000/01:35, bet. 2000/01:FöU2, rskr. 2000/01:213). Med utgångspunkt i beslut bestämde regeringen att GFU och den grundläggande taktiska flygutbildningen, GTU, ska samlokaliseras på Malmens flygplats i . I beslutet bestämde regeringen att Försvarsmakten ska omlokalisera GFU till Malmen . Regeringen erinrade i sammanhanget om att F 10:s flygverksamhet ska upphöra när flottiljen läggs ned . Regeringen uppdrog i beslutet vidare åt Försvarsmakten att omgående börja vidta de åtgärder som behövs för att nödvändiga lokaler för flygutbildningen byggs eller i övrigt iordningställs på Malmen. Härutöver uppdrog regeringen i beslutet åt Försvarsmakten att omgående börja vidta de åtgärder som behövs för en förnyad miljöprövning av Malmens flygplats. Ett miljötillstånd är en förutsättning för att kunna bedriva verksamheten på Malmen. I sitt betänkande Flygutbildning (bet. 2001/02:FöU6) anförde försvarsutskottet bl.a. följande: Utskottet har erfarit att regeringens beslut innebär att pågående GFU-omgång i samband med nedläggningen av kommer att flyttas till flygflottilj, F 16, och fullfölja sin utbildning där , eftersom det inte bedömts möjligt att inleda flygutbildning på Malmen förrän senare . Enligt utskottets mening är det angeläget att regeringen ytterligare överväger om det är möjligt att överföra slutfasen av den aktuella GFU-omgången direkt från till Malmen i stället för till F 16. Bl.a. mot bakgrund av försvarsutskottets nämnda uppfattning överväger regeringen fortlöpande om det behövs ytterligare åtgärder från regeringens sida i fråga om omlokaliseringen av den militära flygutbildningen. Jag har erfarit att Försvarsmakten arbetar intensivt med både byggåtgärderna på Malmen och miljöprövningen. Regeringen har inga avsikter att ändra sitt beslut .
frs · GP121357 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1357 om bygglov för mobilmaster har frågat statsrådet om han avser att ta initiativ till förändringar i så att människors oro för mobilnätet vid bygglov väger lika tungt som omsorger om natur, miljö och kultur. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I sin fråga tar särskilt upp bygglovsprövningen för för mobiltelenätet. Jag vill i det sammanhanget göra ett klarläggande. , PBL, innehåller krav på bygglov för bl.a. telemaster. Däremot ställer lagen inte något generellt krav på bygglov för antenner för mobiltelefoni, som kan placeras på t.ex. befintliga byggnader. Den möjlighet som kommunerna har att via PBL påverka utbyggnaden av mobiltelenätet inskränker sig därför i huvudsak till uppförande av telemaster. Som nämner finns det en oro för att den nya tekniken medför hälsorisker av olika slag. Det är viktigt att denna oro tas på allvar och att forskningen på området följs noggrant. Jag vill därvid erinra om det uppdrag som regeringen har gett att utreda och lämna förslag till utformning av myndighetens sektorsansvar för miljöfrågor, bl.a. avseende elektromagnetisk strålning inom området för trådlös kommunikation. Uppdraget har redovisats till regeringen. I redovisningen framhålls bl.a. att det kontinuerligt krävs en sammanställning av objektiv och saklig information om eventuella hälsorisker från elektromagnetiska fält för att bemöta den oro som finns. Det föreslås att en undersökning av informationsbehoven kring elektromagnetiska fält och trådlösa kommunikationer genomförs för att kartlägga olika gruppers behov av information. Vid prövning av telemasters lokalisering och placering ska kommunerna enligt PBL beakta bl.a. hälsoaspekter. Denna prövning måste enligt min mening ske utifrån det aktuella kunskapsläget om hälsorisker. Kunskapsläget vad gäller hälsorisker för allmänheten är inte sådant att det generellt finns anledning att vägra bygglov för telemaster på grund av människors oro. Regeringen följer utvecklingen på området men jag har inte för avsikt att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GP121358 · 2002-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1358 om avreglerat apoteksmonopol har frågat om jag är beredd att verka för en avreglering av försäljningsmonopol på receptfria läkemedel i syfte att öka antalet försäljningsställen. Regeringen konstaterade i proposition 1998/99:106 om vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. att det inte är aktuellt att förändra ensamrätten för att bedriva detaljhandel med läkemedel. Jag vidhåller denna uppfattning och är inte beredd att medverka till en avreglering.
frs · GP121359 · 2002-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1359 om konkursdrabbade företag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bryta den negativa trenden med ökande antal konkurser i svenskt näringsliv. Först och främst vill jag tillbakavisa föreställning om att det svenska näringslivsklimatet befinner sig i en nedåtgående trend. Undantaget lågkonjunkturen 1990@1994 har tvärtom både antalet företag och antalet anställda som drabbats av konkurser varit tämligen . Alla konkurser är för den enskilde ägaren en mycket allvarlig händelse. Det är dock viktigt att påpeka att det finns fler aspekter på konkurser ur ett näringspolitiskt perspektiv. Givetvis är det viktigt att sunda och konkurrenskraftiga företag inte slås ut av andra orsaker än rent företagsekonomiska. Den svenska ekonomin befinner sig i ett skede av omstrukturering där tillväxt inte nödvändigtvis kommer att skapas inom traditionella sektorer. För att uppmuntra nyföretagande har regeringen därför avsatt till ett nationellt program för entreprenörskap under perioden 2002@2004. Ur ett regionalt och lokalt perspektiv kan enskilda entreprenörer bäst utnyttja de resurser och förutsättningar som finns på den plats de lever och verkar. På så sätt bidrar programmet också till den regionala utvecklingen med utgångspunkt i varje plats lokala förutsättningar.
frs · GP121367 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1367 om isocyanatforskning har frågat mig vad jag avser att göra för att möjliggöra en fortsatt isocyanatforskning i . Isocyanatforskning bedrivs i i första hand vid universiteten i och och vid i . Lunds universitets forskning på området är lokaliserad till . Avsikten är att forskning av detta slag i huvudsak ska finansieras externt, dvs. inte med egna forskningsmedel. har regeringen stöttat isocyanatforskningen i med ur de särskilda medel som fanns avsatta för att underlätta omställning vid nedläggning av enheter inom försvaret. Härtill har bidragit med 4,5 miljoner och med ca för iordningställande av lokaler för forskningen. kom beslut om nedläggning av forskningen i . Anledningen var att långsiktig extern finansiering saknas. Regeringen kan inte ompröva det beslut som fattats av eftersom universitet och högskolor i själva bestämmer hur de ska prioritera sina forskningsanslag. Jag anser att isocyanatforskningen är mycket viktig för att förebygga allvarlig ohälsa, framför allt i arbetslivet, och att bör ha spetskompetens på detta område. Jag har därför sammankallat en grupp inom med uppdrag att göra en kartläggning av isocyanatforskningen i och föreslå eventuella åtgärder som kan komma att behövas.
frs · GP121370 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1370 om mänskliga rättigheter har frågat mig på vilket sätt har försäkrat sig om att en resolution från FN:s kommission för de mänskliga rättigheter som fördömer övergrepp mot palestinierna inte rättfärdigar dåd mot . antog FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna efter omröstning resolutionen Situationen för de mänskliga rättigheterna på de ockuperade arabiska territorierna, inklusive . stödde resolutionen tillsammans med EU-ordföranden samt , , och . I resolutionen fördömer brott mot den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna på och i . Hit räknas beskjutning av ambulanser, utomrättsliga avrättningar, kollektiva bestraffningar och godtyckliga frihetsberövanden. fastslår vidare det palestinska folkets rätt till självbestämmande. Det ursprungliga utkastet till resolutionstext beredde inledningsvis stora svårigheter för och EU. På initiativ av infördes därför en uppmaning till båda parter om ett "upphörande av alla våldshandlingar, inklusive alla terrorhandlingar, provokation, uppvigling och förstörelse". I samband med omröstningen gjorde en röstförklaring. I denna framhölls den fördömande av alla terrorhandlingar och ett beklagande att avståndstagandet från terror inte fått ett ännu klarare uttryck i resolutionstexten. Det faktum att en resolution hänvisar till en tidigare resolution innebär inte automatiskt stöd för alla dess enskildheter. Vid stöd för en tidigare resolution används "reaffirms". I denna resolution används "recalls". Självklart stöder inte terrorhandlingar riktade mot .
fr · GP111398 · 2002-07-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1398 av () till näringsminister om rutiner vid småföretagares deklarationer Det finns en bred enighet om att riksdag och regering så långt det är möjligt ska minska onödigt krångel för småföretagare. är det komplicerat eftersom många regelverk tillkommit för att få en så rättvis skattetillämpning som möjligt och säkra t.ex. ett fullgott miljöarbete och trygghet för anställda. I andra fall torde det vara betydligt enklare. Jag har varit i kontakt med några småföretagare som haft revision i sitt gemensamt ägda företag. hade bara en erinran: Företaget hade dragit av ingående moms, 200kr, från en blombukett till en begravning för en av företagets affärskontakter. Blombuketten definierades av skattemyndigheten som gåva, vilket godtogs av företaget. I stället för att företaget tilläts skicka in en enkel förklaring och rättelse för att upptaxeras med 200kr måste hela deklarationen göras om. Periodiseringsfonder m.m. skulle beräknas efter nya förutsättningar och företagarna tvingades avsätta nästan en hel dags arbete på en ny deklaration. Till vilken nytta? Jag vill fråga näringsministern om han med förtur vill arbeta för förenklade rutiner vid mindre rättelser i småföretagares deklarationer.
fr · GP111399 · 2002-07-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1399 av () till kulturminister om låt i Folkmusikens hus i producerar en utställning @ Tidernas låt @ som tar sin utgångspunkt i rika folkmusiktraditioner, men ambitionen är också att spegla det lokala med ett perspektiv som är utblickande. En första del av , Instrumentkammaren, invigdes 2001. Utställningen har mottagits mycket positivt. ansökte Folkmusikens hus i hos om ett ekonomiskt bidrag till utställningen och för att slutföra den med en andra del. Något besked om departementets ställningstagande till ansökan har man inte erhållit, vilket försvårar arbetet med att slutföra utställningsprojektet. Min fråga till kulturministern är: Avser kulturministern att ge Folkmusikens hus i ekonomiskt stöd till slutförandet av
fr · GP111400 · 2002-07-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1400 av () till miljöminister om rovdjursangrepp angreps och dödades fem kvigkalvar av en varg strax utanför i . De gick en kvalfylld död till mötes. När lantbrukaren kom dit såg han vargen bita en kalv. Fyra kalvar låg då redan döda. i hagen fick han syn på vargen där den stod och slet i en kalv som låg och försökte ta skydd bakom en björk och en sten, enligt lokaltidningen. Hade bonden haft med ett gevär och skjutit vargen för att freda sina djur hade han blivit åtalad. Socialdemokraterna förnekar bonden rätt till skyddsjakt. Möjligheten att hävda nödvärn är alltför liten. Jag anser att det är fel att den bonde som försöker rädda sina djur riskerar åtal och fängelsedom. Rätt till skyddsjakt måste införas och rätten till nödvärn stärkas. Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att bonden ska få rätt att försvara sina djur mot rovdjursangrepp?
fr · GP111401 · 2002-07-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:1401 av () till miljöminister om vargangrepp i angrep en varg nötkreatur tillhörande en lantbruksfamilj utanför i östra . Vargangreppet resulterade i fyra döda kvigor samt en femte som tvingades avlivas av sina skador. Vid ett pågående vargangrepp på tamboskap kan en djurägare under vissa avseenden använda sig av nödvärnsrätten och avliva vargen. Dock krävs tillstånd för att spåra och jaga den angripande vargen. Att varg tar nötkreatur har varit mycket ovanligt. Händelsen i visar tydligt att det är enbart får som angrips av varg. Risken är stor för fler vargangrepp på nötkreatur, inte minst om tätheten i vargpopulationen ökar inom ett begränsat område. Tätheten i vargpopulationen inom olika delområden i ligger knappast på en rimlig nivå i förhållande till totalt antal vargar i . Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till miljöminister : Avser ministern att verka för att lagstiftningen ses över i syfte att en rimlig täthet i vargpopulationen uppnås för att bättre skydda husdjur och tamboskap?
fr · GP111402 · 2002-07-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:1402 av () till jordbruksminister om vargangrepp angrep en varg nötkreatur tillhörande en lantbruksfamilj utanför i östra . Vargangreppet resulterade i fyra döda kvigor samt en femte som tvingades avlivas av sina skador. Att varg tar nötkreatur har varit mycket ovanligt, därav har även möjligheterna att få ekonomiskt bidrag till vargstängsel runt kohagar varit små. De ekonomiska ramarna för stöd till förebyggande åtgärder är hos landets länsstyrelser, som bl.a. handlägger stängelsbidrag, begränsade. Händelsen i visar tydligt att det är enbart får som angrips av varg. Risken är stor för fler vargangrepp på nötkreatur, och därmed ökar också behovet av förebyggande åtgärder. Min fråga till jordbruksminister blir därför: Avser ministern att öka anslaget till stöd för förebyggande åtgärder för att bättre kunna skydda tamboskap mot exempelvis vargangrepp?
fr · GP111403 · 2002-07-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:1403 av () till näringsminister om inlandsflyget Länsrätten i har förbjudit Rikstrafiken att fullfölja upphandlingen av flygtrafik till bl.a. , , och . Skälet är att flygbolaget har anmält Rikstrafiken för brott mot , lagen om offentlig upphandling. Detta innebär dröjsmål med upphandlingen, och processen måste vara klar om trafiken ska kunna starta direkt efter , då den nuvarande operatören, , slutar flyga. Oron är mycket stor bland människor i de berörda orterna. Berörda kommuner har, liksom staten, satsat på utvecklingen av de berörda flygplatserna. Det vore katastrof om det uppstår avbrott i flygtrafiken. Därför är det oerhört viktigt att trafiken verkligen kommer i gång direkt efter . Jag vill fråga näringsministern: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att säkra tillgången till direktflyg till och från för de berörda inlandsorterna?