ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12521 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:521 om forskning om belastningsskador har frågat mig om vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att garantera att forskningen om belastningsskador ska kunna utvecklas också vid byte av huvudman. Bakgrunden är att det pågår en diskussion mellan och om huvudmannaskap för Belastningskadecentrum i som är ett av 21 forskningsprogram. Mitt svar är att jag inte ser någon motsättning i ett eventuellt byte av huvudman och utvecklingen av belastningsskadeforskningen. Tvärtom, diskussionen om ett eventuellt byte av huvudmannaskap sker mot bakgrund av att den viktiga forskningen om belastningsskador måste kunna utvecklas på lämpligt sätt. I sammanhanget kan jag även nämna att för arbetsliv och socialvetenskap hade ett regleringsbrevsuppdrag om att utarbeta ett forskningsprogram om belastningsskador och rehabilitering. Detta program bereds nu i . Belastningsskadorna tillhör de helt dominerande arbetsmiljöproblemen på våra arbetsplatser och jag är därför mycket angelägen om att hitta en långsiktig lösning för verksamheten i och frågan om huvudmannaskap avses att lösas .
frs · GP12522 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:522 om slammet och kretsloppet har påtalat problemet med att slam lagras i stället för att återföras till kretsloppet, och frågat vilka planer som finns för tillvaratagande av detta slam, och hur tidsplanen ser ut. Regeringen har gett i uppdrag att föreslå en aktionsplan för att nå en praktiskt möjlig och rimlig grad av återföring av fosfor i avloppsslam, som hälsa och miljö skyddas. ska beskriva och analysera den nuvarande situationen beträffande återföringen av fosfor i avloppsslam, hinder för återföringen och möjligheterna att öka återföringen. Verket ska bl.a. också bedöma möjligheten att utnyttja avloppsslam genom t.ex. förbränning med fosforåtervinning. bör redovisa konsekvenserna för fosforåterföringen av beslutet om förbud att deponera organiskt avfall . Om verket bedömer att det under en övergångstid inte är möjligt att återföra eller på annat sätt utnyttja allt slam ska verket lämna förslag till lösning av frågan hur slammet ska tas om hand på ett sätt som så långt möjligt är förenligt med kretsloppsprincipen. I uppdrag ingår även att undersöka bl.a. om nuvarande bestämmelser om skadliga ämnen i avloppsslam behöver skärpas och om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att minska smittorisken för människor och djur vid användning av slam i jordbruket. ska redovisa uppdraget . Verkets redovisning bör avvaktas innan ställning tas till ytterligare åtgärder på området.
frs · GP12523 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:523 om myndigheters styrelser har frågat statsministern om vad han avser att göra för att säkerställa att ges en proportionerlig representation i myndigheternas styrelser. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har inte för avsikt att ändra de principer som gäller när regeringen utser ledamöter i myndigheters styrelser. Regeringen eftersträvar en så allsidig sammansättning av myndigheters styrelser som möjligt. Det är dock myndighetens verksamhet och behovet av kompetens som är avgörande för styrelsens sammansättning. Huvudprincipen är den att ledamöterna utses efter de personliga förutsättningar de har att fylla uppgiften. Många myndigheter bedriver sådan verksamhet att det är angeläget att ha politiska partier representerade i styrelserna. I dessa fall inhämtar regeringen enligt praxis förslag på styrelseledamöter från riksdagspartierna. Ett viktigt mål för regeringen är att det ska vara en jämn könsfördelning i statliga myndigheters styrelser.
frs · GP12524 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:524 om möjligheter att läsa upp betyg har frågat mig om möjligheterna att läsa upp sina betyg vid komvux och SSV i de fall man redan erhållit godkänt betyg i ett ämne. Jag delar uppfattning att det inte är rimligt att en 15-årings val av studieinriktning och yrkesinriktning får sådana konsekvenser att det inte är möjligt att i vuxen ålder ändra inriktning. Det är min starka övertygelse att samhället så långt som möjligt ska stödja individen i sitt livslånga och livsvida lärande. Det finns inte någon lagstadgad rättighet för individen att delta i gymnasial vuxenutbildning. Kommunerna ska erbjuda gymnasial vuxenutbildning och därvid sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Det är kommunerna som har det formella ansvaret för vuxenutbildning och det är också de som bestämmer omfattningen och inriktningen av utbildningen i den egna kommunen. I förordningen (SFS 1992:403) om vuxenutbildning finns en prioritetsordning för urval till gymnasial vuxenutbildning, om antalet platser understiger antalet sökande ska de med kortast tidigare utbildning dvs. lägst utbildningsnivå prioriteras. Möjligheten att studera vid komvux på gymnasienivå är en resursfråga där varje kommun själv bestämmer sin dimensionering och resursfördelning. För utbildning vid Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), tidigare Statens skolor för vuxna (SSV), gäller samma urvalsprinciper som för vuxenutbildning. har dock alla som sökt till SSV/CFL erhållit plats. Prioriteringen av dem med kortast utbildning innebär dock inte att det saknas möjligheter för dem med redan godkända betyg. Det är fullt möjligt för alla, oavsett utbildningsnivå, att genomgå särskild prövning och på det sättet höja sina betyg. För detta finns ingen restriktion i gällande förordning förutom för dem som är elever i gymnasieskolan. Dessa har inte rätt att göra prövningar i komvux. I det fall som refererar till borde möjligheten med särskild prövning vara just en möjlighet eftersom personen i fråga redan har två olika gymnasieinriktningar och i och med det bör ha ett stort mått av studievana. En annan möjlighet är de kurser som vissa kommuner bl.a. tillhandahåller kostnadsfritt via Internet. Dessa kurser är kostnadsfria oavsett vilken kommun de studerande bor i. I det framtida system för vuxnas lärande som beslutade om ingår ett uppdrag till kommunerna att bygga upp och utforma en infrastruktur för alla vuxnas lärande. En viktig del i en sådan infrastruktur är just möjligheten att läsa under flexibla former utifrån de behov individen har. Jag har för ögonblicket inte någon avsikt att ändra på rådande prioriteringsordning. Jag bedömer även att det framledes kommer att vara de med lägst utbildningsnivå som kommer att prioriteras om olika gruppers utbildningsbehov ställs emot varandra.
frs · GP12525 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:525 om unga skuldsatta har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta med anledning av de nya uppgifterna om ungdomars betalningsanmärkningar. Att komma till rätta med skuldfällor är en viktig konsumentpolitisk fråga som har uppmärksammats både i den konsumentpolitiska handlingsplanen för 2001@2005 (prop. 2000/01:135) och i budgetpropositionen . I regleringsbrevet har fått i uppdrag att närmare analysera orsakerna till uppkomsten av skuldfällor och föreslå åtgärder för att begränsa problemen med överskuldsättning. Uppdraget syftar till att öka kunskapen om konsumenternas beteenden och överväganden i samband med krediter så att de åtgärder som vidtas är rätt riktade. Uppdraget ska redovisas , men en lägesrapport kommer /2003. Självfallet går inte ungas skuldsättning att avfärda med argument som att de har sig själva att skylla. Regeringen arbetar på flera olika sätt för att stärka ungdomars ställning på marknaden och konsumentundervisningen i skolan. Under åren 2002@2004 gör regeringen en särskild satsning om totalt för att stödja ideella organisationers ungdomsprojekt. Satsningen syftar till att öka ungdomarnas möjligheter till inflytande i konsumentpolitiken. I kursplanen för har skolämnet hemkunskap ändrats när det gäller namn och innehåll. Det nya namnet är hem- och konsumentkunskap. Den nya kursplanen betonar behovet av konsumentkunskap och anger att skolan med sin undervisning i hem- och konsumentkunskap bl.a. ska sträva efter att eleven "lär sig planera sin ekonomi utifrån egna och hushållets resurser, granska och värdera information och reklam samt agera i enlighet med övervägda beslut". För att också nå gymnasieeleverna med information och undervisning i konsumentfrågor kommer att i samarbete med pröva om det är lämpligt att utveckla en särskild kursplan i konsumenträtt och privatekonomi för gymnasieskolan. Resultatet av samarbetet ska redovisas i samband med årsredovisningen . framställer även regelbundet läromedel både för grund- och gymnasieskolan bl.a. rörande ekonomiska problem. Dessutom innehåller och webbplatser flera sidor med information som riktar sig till ungdomar och som kan vara användbara i skolundervisningen, t.ex. de båda webbplatserna Våga handla och på pengarna samt webbtidningen . Slutligen tar ett av de ungdomspolitiska delmål som regeringen senast beslutade om sikte på att öka ungdomars kunskaper i konsumenträtt och hushållsekonomi.
frs · GP12526 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:526 och 532 om i och 530 om polisen i har frågat mig om jag är beredd att medverka till att i får ersättning för den merkostnad på som den har haft med anledning av i . har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att polisen kan bedriva en verksamhet som svarar mot de direktiv som regeringen har gett. fråga är ställd mot bakgrund av att polismyndigheten i har haft stora merkostnader för i och att dessa merkostnader kan resultera i att antalet anställda riskerar att minska. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polismyndigheten i ska få ersättning för de i merkostnader som uppstod i samband med i . Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. 2001 satsades utöver pris- och löneomräkningen på polisen. Detta innebar en ökning av polisens totala anslag med under ett enda år. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. bedrivs polisutbildning såväl vid i som i och . Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det 2004 finns 17 000 poliser. Den stora satsning som regeringen har gjort på polisen leder till att polisen enligt den till regeringen senast inkomna prognosen inte beräknas ha något underskott vid utgången av 2001. Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen, utan av . Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan rikspolischefen och berörd länspolismästare. Vid fördelningen tas hänsyn till t.ex. historiska fördelningsgrunder, antal invånare i länen och hur brottsbelastade länen är. Hänsyn tas även till vilka resurser myndigheten har, bl.a. poliser @ civilanställda och hur personalens ålderssammansättning ser ut. I samband med budgetdialogen ges polismyndigheten möjlighet att bemöta den analys och bedömning som har gjort samt diskutera de problem man har. Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen även fortsättningsvis avser att följa rättsväsendets verksamhet och resultat.
frs · GP12527 · 2002-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:527 om kristna och judar i har frågat mig vad jag avser göra gentemot och inom EU för att förmå den turkiska staten att ändra sin diskriminerande lagstiftning angående kristna och judiska församlingars rätt till egendom. Det är riktigt att det finns problem vad gäller möjligheten för de kristna och judiska församlingarna att äga tillgångar och fastigheter. En ökad tolerans gentemot vissa icke-muslimska församlingar kan dock noteras , vilket framhålls i för . Det behövs t.ex. inte längre tillstånd för att renovera kyrkor och andra byggnader som tillhör religiösa minoriteter. noterar rapporten att kristna kyrkor fortsatt möter svårigheter, särskilt vad gäller rätt till egendom. I sammanhanget kan det vara värt att erinra att diskrimineringen inte gäller kristna individer eller judars markförvärv. Det är viktigt att den turkiska regeringen fortsätter arbetet med att underlätta för alla religiösa församlingar att utöva sin tro och bevara sina byggnader. partnerskap för innehåller en rad krav som kan förbättra situationen för religiösa minoriteter. Det rör bl.a. krav på ekonomisk och social utveckling av sydöstra , större möjligheter att åtnjuta religionsfrihet, ratificering av , avskaffande av undantagstillståndet i sydöstra och avskaffandet av legala hinder mot utnyttjande av kulturella rättigheter. kommer både inom EU och gentemot att fortsätta driva på för att dessa krav uppfylls.
frs · GP12528 · 2002-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:528 om mänskliga och demokratiska rättigheter i har frågat mig vad jag avser göra inom EU när det gäller förtryck av minoriteter, antalet MR-brott och brott mot demokratiska rättigheter i , vilka ökat sedan blivit kandidat till EU. Jag instämmer i oro över att situationen för mänskliga rättigheter i ännu inte har förbättrats i praktiken. Detta framhölls också i som presenterades . Kommissionen slår fast att inte uppnår de politiska Köpenhamnskriterierna, som avser demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter. anser jag att status som kandidatland skapat en grund och ger oss bättre möjligheter att ställa krav på förändringar i . De framsteg som gjordes på det konstitutionella planet under föregående år är en konsekvens av de krav EU har ställt på . I välkomnas dessa framsteg men kommissionen konstaterar att reformerna inte är tillräckliga och uppmanar därför att öka reformtakten. I vilken utsträckning skyddet för de mänskliga rättigheterna i verkligen kommer att stärkas kommer att bero på tolkningen av de konstitutionella tilläggen, detaljerna i genomförandelagstiftningen och på den praktiska tillämpningen av lagarna av myndigheterna. driver såväl bilateralt som inom EU att kriterierna för demokrati och iakttagande av de mänskliga rättigheterna måste tillämpas i praktiken, inte bara i konstitutionen och lagar, för att ska få inleda förhandlingar om medlemskap. Detta framhölls av EU-trojkan när de träffade på hög politisk nivå i .
frs · GP12529 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:529 om funktionshindrade och förtidspension har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att personer som sedan födseln varit funktionshindrade ska kunna uppfylla förvärvsvillkoret i samband med pensionsgrundande belopp för barnår. I det reformerade pensionssystemet gäller livsinkomstprincipen, nämligen den att varje intjänad krona ligger till grund för den slutliga pensionen. Avsikten med barnårsrätten är att i pensionshänseende kompensera småbarnsföräldrar för det inkomstbortfall som frånvaron från arbetslivet innebär . För att ett tillgodoräknat pensionsgrundande belopp för barnår ska ge upphov till utbetalning av pension krävs att det s.k. förvärvsvillkoret är uppfyllt senast personen fyller . Förvärvsvillkoret innebär att den pensionsberättigade under ska ha haft en fastställd pensionsgrundande inkomst på minst två inkomstbasbelopp. Syftet med förvärvsvillkoret är att ställa krav på viss anknytning till arbetslivet för att barnårsrätten, som finansieras med allmänna skattemedel, ska ge upphov till faktisk utbetalning av pension. För övrigt bör nämnas att för en person som aldrig intjänat pensionsrätt kommer barnårsrätten, med rimliga antaganden, inte att utgöra något tillskott till den slutliga pensionen. Detta beror på att garantipensionen trappas av mot så låg inkomstpension. För personer som sedan födseln varit funktionshindrade, och aldrig haft möjligheten att intjäna pensionsgrundande inkomst, skulle möjligheten till barnårsrätt normalt aldrig medföra någon förbättring. Barnårsrätten ska ses som en kompensation i pensionshänseende för det inkomstbortfall som frånvaron från arbetsmarknaden innebär för många småbarnsföräldrar.
frs · GP12530 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:526 och 532 om i och 530 om polisen i har frågat mig om jag är beredd att medverka till att i får ersättning för den merkostnad på som den har haft med anledning av i . har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att polisen kan bedriva en verksamhet som svarar mot de direktiv som regeringen har gett. fråga är ställd mot bakgrund av att polismyndigheten i har haft stora merkostnader för i och att dessa merkostnader kan resultera i att antalet anställda riskerar att minska. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polismyndigheten i ska få ersättning för de i merkostnader som uppstod i samband med i . Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. 2001 satsades utöver pris- och löneomräkningen på polisen. Detta innebar en ökning av polisens totala anslag med under ett enda år. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. bedrivs polisutbildning såväl vid i som i och . Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det 2004 finns 17 000 poliser. Den stora satsning som regeringen har gjort på polisen leder till att polisen enligt den till regeringen senast inkomna prognosen inte beräknas ha något underskott vid utgången av 2001. Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen, utan av . Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan rikspolischefen och berörd länspolismästare. Vid fördelningen tas hänsyn till t.ex. historiska fördelningsgrunder, antal invånare i länen och hur brottsbelastade länen är. Hänsyn tas även till vilka resurser myndigheten har, bl.a. poliser @ civilanställda och hur personalens ålderssammansättning ser ut. I samband med budgetdialogen ges polismyndigheten möjlighet att bemöta den analys och bedömning som har gjort samt diskutera de problem man har. Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen även fortsättningsvis avser att följa rättsväsendets verksamhet och resultat.
frs · GP12531 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:531 om pappaledighet och företag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka passiv diskriminering av män som vill ta ut föräldraledighet. Det är viktigt att skapa en arbetsmarknad där människor både vill och vågar skaffa barn, inte minst med hänsyn till att vi står inför en arbetskraftsbrist. Regeringen och arbetsmarknadens parter har tillsammans ett gemensamt ansvar för att de hinder för föräldraskap som är kopplade till arbetsmarknaden undanröjs. Attityder hos såväl arbetsgivare och arbetskamrater som hos föräldrarna själva måste förändras, så att det blir naturligt att både män och kvinnor utnyttjar sin rätt till föräldraledighet. För att både kvinnor och män ska kunna utnyttja sin rätt till föräldraledighet är det också viktigt att se till att det finns regler som underlättar för småbarnsföräldrar att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap. För att detta ska kunna bli en realitet krävs det att arbetstagaren får ett större inflytande över ledigheten. Ändringar har därför införts i föräldraledighetslagen. De innebär en ökad flexibilitet i hur ledighet förläggs och ett ökat inflytande för den berörde arbetstagaren över ledighetsbesluten. Ändringarna började gälla . Även arbetstidslagen ses över för att göra det lättare att kombinera arbetsliv och föräldraskap. En parlamentarisk kommitté ska lämna förslag till lagändringar som ger individen ett större inflytande över arbetstidens förläggning. Det är också angeläget att de arbetsrättsliga reglerna är utformade på ett sådant sätt att arbetstagare som utnyttjar eller överväger att utnyttja sin rätt till föräldraledighet inte på något sätt missgynnas, t.ex. genom omplacering, utebliven befordran eller kompetensutveckling, sämre löneutveckling eller ytterst genom uppsägning. Av den anledningen beslutade regeringen att ge i uppdrag att överväga om det finns behov av att förstärka skyddet för de arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätt till ledighet i samband med föräldraskap. I första hand ska bestämmelserna i föräldraledighetslagen och anställningsskyddslagen ses över. ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GP12532 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:526 och 532 om i och 530 om polisen i har frågat mig om jag är beredd att medverka till att i får ersättning för den merkostnad på som den har haft med anledning av i . har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att polisen kan bedriva en verksamhet som svarar mot de direktiv som regeringen har gett. fråga är ställd mot bakgrund av att polismyndigheten i har haft stora merkostnader för i och att dessa merkostnader kan resultera i att antalet anställda riskerar att minska. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polismyndigheten i ska få ersättning för de i merkostnader som uppstod i samband med i . Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. 2001 satsades utöver pris- och löneomräkningen på polisen. Detta innebar en ökning av polisens totala anslag med under ett enda år. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. bedrivs polisutbildning såväl vid i som i och . Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det 2004 finns 17 000 poliser. Den stora satsning som regeringen har gjort på polisen leder till att polisen enligt den till regeringen senast inkomna prognosen inte beräknas ha något underskott vid utgången av 2001. Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen, utan av . Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan rikspolischefen och berörd länspolismästare. Vid fördelningen tas hänsyn till t.ex. historiska fördelningsgrunder, antal invånare i länen och hur brottsbelastade länen är. Hänsyn tas även till vilka resurser myndigheten har, bl.a. poliser @ civilanställda och hur personalens ålderssammansättning ser ut. I samband med budgetdialogen ges polismyndigheten möjlighet att bemöta den analys och bedömning som har gjort samt diskutera de problem man har. Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen även fortsättningsvis avser att följa rättsväsendets verksamhet och resultat.