ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121151 · 2002-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1151 om import och export av krigsmateriel har frågat mig om samma regler i praxis fortsättningsvis avses tillämpas när det gäller import som export av krigsmateriel från och till respektive andra länder. Exporten av krigsmateriel styrs av en balansgång mellan å ena sidan behovet av att exportera i syfte att kunna upprätthålla en tillräckligt hög orderingång för den inhemska försvarsindustrin för att kunna bevara kompetens och utvecklings- och produktionskapacitet på det försvarsindustriella området @ vilket är en förutsättning för en trovärdig militär alliansfrihet @ och å andra sidan nödvändigheten att kontrollera denna export så att den inte har en destabiliserande verkan i vår omvärld. Exporten är inte ett självändamål, utan får endast äga rum om det finns säkerhets- och försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Behovet av viss export måste således noga vägas mot risken att export till det avsedda mottagarlandet kan försämra säkerhetsklimatet såväl inom landet som i dess omgivning. Bedömningen av mottagarlandet är därför av avgörande betydelse i exportkontrollen. Export av krigsmateriel till anses inte förenligt med de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexporten. Importen av krigsmateriel styrs av det svenska försvarets behov, mål och tilldelade medel. Här gäller det att tillgodose de nationella, svenska intressena på ett optimalt sätt, dvs. att införskaffa materiel som är så kvalitativt fullvärdig som möjligt, till lägsta kostnad och under affärsmässiga villkor. Självfallet innebär detta att inte köper materiel från ett land som är föremål för internationella sanktioner eller embargon, eller där en nationell, svensk sådan sanktion är beslutad. Beträffande är landet inte föremål för en internationell eller nationell, svensk sanktion.
frs · GP121152 · 2002-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1152 om gränsöverskridande brottslighet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att bemöta den ökande organiserade gränsöverskridande brottsligheten vid östra gräns. Det är riktigt, som påpekar, att det förekommer olika former av organiserad brottslighet i Tornedalsområdet. Detta är oroväckande. Vid en jämförelse med brottsutvecklingen i andra delar av landet kan emellertid inte sägas utmärka sig på något alarmerande sätt. Låt mig understryka att det åvilar att fördela polisväsendets resurser mellan respektive polismyndighet. Det är sedan polismyndighetens ansvar att fördela de anvisade medlen inom myndigheten och att bestämma sin organisation. har vidare till uppgift att följa upp polismyndigheternas verksamhet genom inspektioner och årliga s.k. budgetdialoger med respektive länspolismästare. och operativa inträde i har inneburit nya möjligheter för polis och tull att bekämpa gränsöverskridande brottslighet, bland annat av de slag nämner. Jag vill vidare framhålla att det är av central betydelse att ha en väl fungerande utbyggd nationell kriminalunderrättelsetjänst, (KUT), som också ständigt måste utvecklas. KUT-enhet utgör den centrala stödfunktionen till de lokala rotlarna, vars roll är att samordna varje polismyndighets KUT-arbete. Bekämpningen av organiserad brottslighet har hög prioritet såväl nationellt som internationellt, exempelvis inom EU. I detta sammanhang är polisens och tullens KUT-verksamhet av särskild vikt. Regeringen fäster stor vikt vid KUT-verksamheten som arbetsmetod och följer noga polisens och tullens arbete med att utveckla den. Jag vill i detta sammanhang nämna det konkreta operativa samarbetet mellan tull och polis, såväl svensk som finsk, som sker i Tornedalsområdet. Det är ett fint exempel på arbetsmetoder som regeringen välkomnar och uppmuntrar. Ett annat konkret exempel på den samarbetsanda som råder i området är projektet , ett projekt med målet att inrätta ett gemensamt svenskt-finskt centrum för rättsliga och statliga myndigheter i gränsområdet mellan och . Projektet drivs av de bägge kommunerna. Projektledningen har avlämnat en slutrapport av sin förstudie. Regeringen avser att följa den fortsatta utvecklingen i ärendet. Avslutningsvis vill jag poängtera att regeringen satsar på polisen. bedömer att antalet poliser kommer att öka så mycket att det motsvarar nästan en ny polis . Organiserad brottslighet är en viktig fråga för polisen också . Jag vill betona att det i detta sammanhang är viktigt med kunskapsinhämtning och jag har fullt förtroende för polisens kunskap om organiserad brottslighet, för polisens metoder att bekämpa den och för hur prioriterar arbetet mot sådan brottslighet.
frs · GP121153 · 2002-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1153 om ogräsmedel har frågat jordbruksminister på vilket sätt de nya rönen om atrazin kommer att användas för att förhindra att ämnet åter blir tillåtet i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Direktivet om växtskyddsmedel 91/414/EEC, som avser bekämpningsmedel inom jordbruket och trädgårdsnäringen, utgör ett gemensamt regelverk för introduktion av växtskyddsmedel på marknaden. Systemet är uppbyggt på så sätt att gemenskapen, via kommissionen, bedömer vilka aktiva substanser som kan anses vara acceptabla med hänsyn till miljö och hälsa. Enligt direktivet ska en s.k. positivlista med de godkända substanserna upprättas som en bilaga till direktivet. Varje medlemsstat prövar sedan godkännandet av produkter som innehåller dessa ämnen. Bekämpningsmedel är kemikalier som är framtagna för att ha giftverkan mot djur och växter. De sprids avsiktligt i miljön och vi hittar dem också på platser där de inte ska finnas bl.a. i grundvatten och ytvatten. Föroreningar av grundvatten utgör ett särskilt problem eftersom nedbrytningen är mycket begränsad. Grundvatten är dessutom i de flesta länder en betydande källa till dricksvattenförsörjningen. Att vi i fortfarande hittar rester av ogräsmedlet atrazin i grundvatten, trots att ämnet varit förbjudet , är ett tydligt tecken på att långlivade ämnen inte ska användas som bekämpningsmedel. Att godkänna ämnen med miljöfarliga egenskaper, t.ex. ämnen som är bioackumulerande eller hormonstörande ligger inte i linje med gemenskapens kemikaliepolitik och de rådsslutsatser som antogs . De nya studierna från @ som visar att atrazin påverkar grodor att byta kön vilket omöjliggör framtida reproduktion @ stärker och andra medlemsländers ställningstagande i atrazinfrågan. Atrazin är inte acceptabelt med hänsyn till miljö och hälsa och ska därför inte godkännas för att sättas upp på positivlistan. Kommissionen har inte heller lagt fram något förslag om att atrazin ska sättas upp på listan. Frågan diskuteras nu på vetenskaplig nivå där får stöd i frågan från medlemsländer som själva har nationella förbud.
frs · GP121154 · 2002-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1154 om religionsutövandet i Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att värna religionsfriheten i mot bakgrund av den senaste utvecklingen för katolska kyrkan i . har som deltagarstat i , genom slutakten i och en rad dokument därefter, förbundit sig att respektera religionsfriheten. är också bundet av de åtaganden som följer av landets medlemskap i . En ny lag om religiösa sammanslutningar trädde i kraft i . Den nya lagen måste ses som ett betydande steg bakåt jämfört med den tidigare lagen , som kännetecknades av en liberal syn på religionsfriheten. Den nya lagen innebär bl.a. inskränkningar och praktiska hinder för icke-traditionella religioner att bedriva verksamhet i . Detta har drabbat t.ex. och Jehovas vittnen, i synnerhet genom svårigheter för dessa samfund att verka i . Tillsammans med övriga EU-länder följer noga utvecklingen i dessa enskilda fall. Beträffande Frälsningarmén finns förhoppningar om att problemen nu ska vara på väg att lösas efter ett principbeslut av den ryska författningsdomstolen . Trots den nya religionslagen får det generellt anses råda pluralism i ifråga om olika trosriktningar. Den rysk-ortodoxa kyrkan har dock bibehållit sin dominerande ställning. I flera regioner har de regionala myndigheterna, som det förefaller på den rysk-ortodoxa kyrkans tillskyndan, i väsentliga avseenden försvårat för religioner och samfund utan traditionell förankring i att verka. Den konflikt mellan de katolska och rysk-ortodoxa kyrkorna, som intensifierats sedan den katolska kyrkans beslut att upphöja de fyra s.k. apostoliska administrationerna (i , , och Saratov) till fullvärdiga biskopsdömen, bör delvis ses i ljuset av de båda kyrkornas sekellånga motsättningar. får den nog också ses som ett uttryck för svårigheterna för den rysk-ortodoxa kyrkan, som länge verkat i ett totalitärt system, att verkligen acceptera sin plats i ett pluralistiskt samhälle där det måste finnas utrymme för alla trosriktningar. De aktuella händelserna med utvisningarna av två katolska präster som länge verkat i är oroande. följer noga utvecklingen, bl.a. genom ambassaden i . Frågan har tagits upp inom , där EU har uppmanat att klarlägga fallen i en anda av samarbete. Situationen för religionsfriheten i är också något vi i hög grad följer inom ramen för de direkta relationerna mellan och .
frs · GP121155 · 2002-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1155 om fastighetsskatten har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att boende inte ska behöva lämna sina hem på grund av höjd fastighetsskatt. Bakgrunden är att anser att är överbeskattad vad avser boendet. Så sent som besvarade jag en fråga ställd av med liknande innehåll. Jag hänvisar därför till mitt frågesvar .
frs · GP121156 · 2002-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1156 om anställda i konkursdrabbade företag har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att antalet konkursdrabbade anställda ska minska. Det är riktigt som säger att antalet anställda som drabbats av uppsägning till följd av konkurs har ökat markant. Allra störst är ökningen i storstadslänen. Däremot har inte antalet företag som försatts i konkurs ökat med . Ser man till utvecklingen det har antalet konkurser sjunkit dramatiskt, från drygt 21 1992 till drygt 7 2001. Alla konkurser är för den enskilde ägaren och för de anställda en mycket allvarlig händelse. Det är dock viktigt att påpeka att det finns flera aspekter på konkurser ur ett näringspolitiskt perspektiv. En aspekt är att det är viktigt med ett högt omvandlingstryck där nya och bättre företag slår ut företag som är konkurrenskraftiga. Förnyelsefaktorn i näringslivet kan hämmas av en strävan mot att inga företag slås ut. Givetvis är det viktigt att sunda och konkurrenskraftiga företag inte slås ut på grund av andra orsaker än rent företagsekonomiska. Att företag i enskilda fall går i konkurs och att anställda förlorar sina jobb i samband med detta är högst beklagligt men det är en del av marknadsekonomin och inget som regeringen kan förhindra. Regeringens politik för att utveckla näringsklimatet i är långsiktig och strategisk, och syftar främst till att skapa goda ramvillkor för företagande så att det samlade kunnandet, kapitalet och övriga tillgångar i hela landet utnyttjas på bästa sätt. Regler ska vara så enkla och ändamålsenliga som möjligt. Regeringen genomför också inom ramen för utbildnings-, arbetsmarknads- och den regionala utvecklingspolitiken insatser som syftar till att underlätta vid strukturomvandling och för anställda som drabbas av uppsägning. Ett mer utförligt svar om näringsklimatet har jag lämnat i ett annat frågesvar till (2001/02:810 och 811).
frs · GP121157 · 2002-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1157 om småflyget i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa småflyget i . Allmänflyget, som utgörs bl.a. av den typ av flygverksamhet som refererar till, bedriver en tämligen omfattande verksamhet på flygplatsområde. till omfattningen av antalet allmänflygrörelser är en av de mest trafikerade flygplatserna i landet. Jag är medveten om de problem som föreligger för allmänflyget i och jag delar oro för dess framtida förutsättningar. I det sammanhanget vill jag peka på det uppdrag som ligger hos Stockholmsberedningen (dir. 2000:96) att lämna förslag på insatser som förbättrar transportsystemet inom men också transportmöjligheterna mellan och övriga , övriga landet samt internationellt. I det uppdraget ingår att föreslå insatser i syfte att uppnå en tillräcklig flygplatskapacitet i och där hänsyn också ska tas till ett väl fungerande allmänflyg. Enligt kommittédirektiv (dir. 2002:3) ska Stockholmsberedningen lämna förslag till regeringen i flygplatsfrågan. Avslutningsvis kan jag säga att jag försetts med information om att beredningen så sent som har haft frågan om allmänflyget uppe till diskussion. Stockholmsberedningen studerar bl.a. möjligheterna till ersättning av den flygplatskapacitet för allmänflyget som är på väg att minska.
frs · GP121158 · 2002-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1158 om offentligt biträde för underåriga har frågat mig om jag har vidtagit någon åtgärd för att, utifrån barnets bästa, klargöra vem som för ett underårigt barns räkning kan överklaga ett beslut om offentligt biträde. Det är riktigt att lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga inte innehåller några bestämmelser om överklagande av beslut om förordnande av offentligt biträde. Dessa bestämmelser finns i stället i en särskild lag, nämligen lagen (1996:1620) om offentligt biträde. Av 8 § i lagen om offentligt biträde följer att ett beslut om förordnande av offentligt biträde kan överklagas av den som är enskild part och av . Om parten är underårig är det den underåriges ställföreträdare som för hans eller hennes räkning kan överklaga beslutet. Med andra ord är det som regel barnets vårdnadshavare som är behörig att föra talan. Samma regler gäller om barnet önskar byta offentligt biträde. I händelse av motstridande intressen mellan barnet och dess vårdnadshavare finns det möjlighet för överförmyndaren att enligt 11 kap. 2 § förordna god man för barnet. Eftersom det av lagen om offentligt biträde framgår vem som kan överklaga beslut om offentligt biträde ser jag inget behov av att ytterligare tydliggöra detta eller göra några förändringar i den lagstiftningen.
frs · GP121159 · 2002-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1159 om abortregisterutredning har frågat mig om jag har för avsikt att införa ett abortregister mot bakgrund av att "regeringen tillsätter en ny utredning om abortregister". Svaret på frågan är nej. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska göra en översyn av hur samhällets arbete för att kartlägga fosterskador och missbildningar ser ut. Till särskild utredare har förordnats. En viktig del av samhällets arbete med att förebygga ohälsa hos barn är att förebygga att den gravida kvinnan utsätts för sådant som kan öka risken för missbildningar hos det barn hon bär. Det är därför angeläget att det finns en uppföljning av fosterskador och missbildningar som gör det möjligt att i ett tidigt skede slå larm om faktorer som kan leda till missbildningar. Enligt utredningsdirektiven (2002:64) ska utredaren göra en översyn av hur samhällets arbete med att kartlägga fosterskador och missbildningar ser ut och peka på vilka eventuella brister som finns när det gäller den systematiska kunskapsinsamlingen. Utredaren ska bedöma omfattningen av och formerna för kunskapsinsamlingen. I uppdraget sägs även att förändringar av det systematiska kunskapsinsamlandet kräver särskilda överväganden. Kunskaper som det här kan bli fråga om kan vara av mycket integritetskänslig natur och kräver därför ett fullgott integritetsskydd. En avvägning måste här göras mellan samhällets behov av kunskap och den enskildes behov av skydd för otillbörliga ingrepp i hans eller hennes personliga integritet.
frs · GP121160 · 2002-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1160 om bekämpningsmedel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att användningen av bekämpningsmedel ska minska. Det övergripande målet när det gäller bekämpningsmedel är att minska riskerna för miljö och hälsa vid användningen av dessa medel i jordbruket och i trädgårdsnäringen. En viktig del i detta arbete har varit de handlingsprogram för att minska hälso- och miljöriskerna vid användningen som har haft . Programmen har innehållit en rad olika åtgärder som, utöver gällande lagstiftning och tillsyn rörande registrering och spridning, omfattat olika former av ekonomiska styrmedel och bidrag, försöks- och utvecklingsverksamhet samt information och rådgivning. Erfarenheterna av handlingsprogrammen har varit goda. Regeringen har därför uppdragit åt och Kemikalieinspektionen att i samråd med , och Arbetarskyddsstyrelsen lämna förslag till ett nytt handlingsprogram för perioden 2002@2006. I detta uppdrag ingår att analysera förändringarna i användningen av bekämpningsmedel och att på grundval av en sådan analys lämna förslag till ytterligare åtgärder. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Jag kan därför inte nu kommentera innehållet i förslaget. När det gäller ekonomiska styrmedel vill jag erinra om den pågående översynen av miljöskatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. I utredarens uppdrag ingår att utvärdera effekterna av skatterna på användningen av dessa kemikalier samt att bedöma behovet av förändringar av styrmedel för att uppnå gällande miljömål. Förhållanden och erfarenheter från andra länder, däribland , ska studeras. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GP121162 · 2002-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1162 om häkte i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska kunna få ett eget häkte. Jag delar uppfattning att det är av yttersta vikt att rättsväsendets resurser utnyttjas effektivt. Det var ett av skälen till att regeringen tillsatte en särskild beredning för rättsväsendets utveckling som bl.a. har till uppgift att uppmärksamma övergripande frågor om lokalisering av rättsväsendets myndigheter. tar också upp beläggningssituationen på häktet i . Det är riktigt att beläggningssituationen inom kriminalvården är besvärlig och att kriminalvården behöver inrätta fler platser. I den ekonomiska vårpropositionen som regeringen just har lagt fram för föreslås därför att ska tillföras för att kunna möta det ökade platsbehovet. Regeringens styrning av kriminalvården sker på ett övergripande plan och det är därför ansvar att inom ramen för tilldelade medel besluta var i landet de nya platserna ska vara belägna.
frs · GP121163 · 2002-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1163 om lagstiftning om brandlarm har frågat mig om jag är beredd att tillmötesgå kravet på lagstiftning som avsevärt skulle förhindra brandkatastrofer i vårt land. Jag har påtalat vikten av det förebyggande arbetet inom räddningstjänsten för att kunna undvika olyckorna i största möjliga mån. Det är tråkigt när viktiga kulturvärden slukas av eldens lågor, och än mer tragiskt när människoliv går till spillo. Det är olyckligt att inte säkerhetstänkandet är så utbrett i samhället så att alla inser vilken billig livförsäkring som en brandvarnare kan erbjuda som det inte får medföra att människor invaggas i en falsk säkerhet utan att det ska ses som ett komplement till övrigt säkerhetstänkande i strävan att undvika farliga situationer. En utredare har gjort en översyn av räddningstjänstlagen och förslagit en ny lagstiftning som skulle medföra ökade möjligheter för kommunerna att anpassa handlingsprogrammen efter lokala förutsättningar men för den skull inte äventyra medborgarnas säkerhet. Förslagen innebär bl.a. ett ökat krav på brandskyddsdokumentation vilket kan medföra ett tydligare ansvarstagande från fastighetsägaren eller innehavaren. Något förslag på särskilt krav i lag att installera larmsystem lämnas emellertid inte av utredaren. I lagstiftningsfrågan avser jag att återkomma till . För egen del anser jag inte att det finns skäl att välja lagstiftning om brandvarnare som metod för att förbättra brandskyddet. Vad gäller brandlarm har i sin insatsstatistik redovisat att i relation till totala antalet inkommande larm från automatlarm möts räddningstjänsten i genomsnitt av brand eller brandtillbud i endast av fallen. Det är därför viktigt att se över hur dessa larm hanteras så att det inte påverkar möjligheterna för räddningstjänsten att finnas på plats när de verkligen behövs. Jag vill för övrigt nämna det viktiga arbete som bedrivs med olycksuppföljning av bl.a. orsaken till dödsbränder. Ett arbete som medför en förbättring av de förebyggande åtgärderna. Jag tänker fortsätta arbeta för att utveckla vårt säkerhetstänkande och arbeta med olycksförebyggande frågor.
frs · GP121165 · 2002-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1165 om pensionen i statliga företag har frågat statsministern om han avser att vidta förändringar i regeringens riktlinjer för att begränsa fallskärmar i de statliga företagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. hänvisar i sin fråga till tidningsuppgifter om anställningsvillkoren för Vin & Sprit AB:s verkställande direktör. I regeringens riktlinjer rörande anställningsvillkor för personer i företagsledande ställning i statliga bolag framgår att löner och övriga förmåner till företagsledare ska vara konkurrenskraftiga. Bolag som ägs av staten ska dock inte vara ledande i jämförelse med motsvarande privata företag. Vidare framgår att pensionsvillkor bör ses som en del i de samlade lönevillkoren. Det är ytterst bolagets @ i detta fall Vin & Sprit AB:s @ styrelse som har uppgiften att med utgångspunkt i riktlinjerna göra bedömningen om vad som är en konkurrenskraftig nivå och därefter besluta om anställningsvillkoren för vd. Jag har förtroende för att styrelsen har genomfört detta på ett korrekt sätt och avser inte att föreslå ändringar i nuvarande riktlinjer.
frs · GP121166 · 2002-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1166 om ekologiska företag och regional samordning har frågat mig vad jag avser att göra för att öka den regionala samordningen av markanvändningen i syfte att främja tillväxten av ekologiskt uthålliga företag. Värdet av naturen, natur- och kulturmiljöerna och naturresurserna för regional och lokal företagsverksamhet och regional utveckling betonas i regeringens skrivelse 2001/02:173 En samlad naturvårdspolitik. Jag delar helt bedömningen att natur- och kulturresurser som finns måste förvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt, och att dessa måste kunna komma lokal och regional företagsverksamhet, bl.a. turism, till godo. Kommunerna har en central roll för planeringen av nyttjande av natur- och kulturresurser. Fysisk planering tas därför upp i ovan nämnda skrivelse som ett av de viktigaste instrumenten för att nå en hållbar utveckling regionalt och lokalt. Regeringen har också lyft fram positiva exempel på hur bl.a. kommunerna kan arbeta för att stärka lokal företagsverksamhet. Jag kommer att verka för att ytterligare förstärka de möjligheter som redan finns för kommuner att ansöka om delfinansiering för projekt som syftar till att stimulera nya idéer om lokala former för att bevara och nyttja natur- och kulturvärden. Det finns instrument för att åstadkomma en god planering och samordning av bevarande och nyttjande av natur- och kulturvärden, främst i form av översiktsplanering. Däremot är kunskapen och erfarenheten av att arbeta med denna typ av planering begränsad. Jag och mina medarbetare deltar i informations- och utbildningsverksamhet för att ändra på detta.
frs · GP121167 · 2002-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1167 om kungörelse av företagsuppgifter har frågat mig när jag avser att återkomma till med ett lagförslag som löser frågan om kungörelse av företagsuppgifter. Inom utarbetas ett förslag om kungörande av de uppgifter som registreras av (). Förslaget kommer att remitteras . Min inriktning är att kunna lämna ett förslag till om kungörande av företagsuppgifter senast .