ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111262 · 2002-05-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1262 av () till finansminister om kapitalbasen för är en riskkapitalfond inom buffertfondsystemet. Enligt uppdraget ska fonden erbjuda långsiktigt riskkapital till små och medelstora svenska tillväxtföretag. På detta sätt ska fonden bidra till utvecklingen av det svenska näringslivet som fonden har det övergripande målet om långsiktig avkastning för AP-fondsystemet. Det intressanta i sammanhanget är då Sjätte storlek i förhållande till de övriga buffertfonderna. Vid utgången av 2001 var det samlade buffertfondkapitalet 565 miljarder varav svarade för knappt 17 miljarder. Sjätte andel blir då . startade med ett kapital på . har inget nytt kapital tillförts utifrån utan fonden har verkat med de ursprungliga medlen. Sett utifrån ett femårsperspektiv som fonden verkat så har den varit framgångsrik. vet vi att behovet av riskkapital är stort när det gäller att utveckla små och medelstora tillväxtföretag. Slutsatsen man då kan dra är att behöver få en vidgad kapitalbas för att kunna fortsätta den framgångsrika verksamheten. Min fråga till finansminister blir då: Avser regeringen att lägga förslag på vilket sätt kapitalbasen för ska kunna vidgas?
fr · GP111263 · 2002-05-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1263 av () till statsrådet om VA-sektorn VA-sektorn @ vatten och avlopp @ omfattar mycket stor verksamhet, allt från uttag av råvatten, beredning av dricksvatten, distribution till kund, insamlande av avloppsvatten till rening innan vattnet skickas tillbaka i kretsloppet. Verksamheten är i regel ett lokalt monopol med stark lagreglering. Det finns ca 33 kommunala förvaltningar och bolag som äger och driver VA-verksamhet. Totalt omsätts , och ca 6000 personer sysselsätts. Tre kommuner har sålt hela eller delar av sin verksamhet: , och . Några kommuner har lagt ut verksamheten på entreprenad. Framöver står näringen inför olika utmaningar, ökande investeringar för att behålla god kvalitet på dricksvatten, ökat tryck på skydd och kontroll av vatten, ramdirektiv som ställer nya krav m.m. Konkurrensen inom verksamhet för investeringar mellan olika sektorer är hård. En utredning är tillsatt av regeringen för en översyn av VA-lagen. I direktiven från står det att "allmänna VA-anläggningar främst bör ägas av kommuner eller andra offentlighetsrättsliga subjekt" och att fortsatt utförsäljning ska undvikas. Det är viktigt att inte låsa upp lagstiftningen så att olika lösningar vad gäller entreprenader och försäljningar inte blir möjliga på grund av ny lagstiftning. Jag vill fråga statsrådet om det är regeringens avsikt att alternativ till drift och ägande ska stoppas genom en ny lagstiftning.
fr · GP111264 · 2002-05-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1264 av () till statsrådet om statslösa palestinier I en interpellationsdebatt angående denna grupp statslösa palestinier, som lever i ett vakuum utan att få besked om hur deras framtida verkställighet blir, sade att det är chef som måste lyfta frågan om förändringar ska ske till statsrådet. kan inte, utan att detta görs, själv ändra de nu gällande reglerna. hungerstrejkar ett 15-tal palestinier i . De står inte ut med att leva i ett ingemansland utan medborgerliga rättigheter. De har barn födda i men som inte omfattas av ordinär skolgång, sjukvård etc. De vill ha besked om verkställandet av deras ärenden. Inte som endast få befinna sig i utan att få besked om vad som ska hända. Eftersom inte chef lyft palestiniernas situation för förändring av dagens regler vill jag fråga statsrådet: Kommer statsrådet att ta några initiativ för att lösa de statslösa palestiniernas omöjliga livssituation?
fr · GP111265 · 2002-05-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1265 av () till miljöminister om förorenad mark Enligt är den verksamhetsutövare som är ansvarig för sin verksamhet också ansvarig för att undersöka och sanera mark i förorenat område. I de fall verksamhetsutövaren inte kan utföra eller bekosta saneringen är enligt fastighetsägaren ansvarig för saneringen, om denne kan antas känna till eller borde veta om dem. Det är en vid definition. Således kan det vara fullt möjligt för den som förorenat marken att undgå ansvar och kostnader och att dessa i stället drabbar markägaren. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till miljöministern: Avser regeringen att ändra så att ansvaret för sanering och de kostnader som medföljer denna ska åligga den som utfört föroreningen?
fr · GP111266 · 2002-05-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1266 av () till jordbruksminister om försöksdjur inom utbildning I betänkandet Användning av försöksdjur, 2001/02:MJU7, behandlas användning av djur i undervisningen. Utskottet anför bl.a. att man inhämtat information från om att ett kommittédirektiv förbereds till en utredning om användningen av försöksdjur inom hela utbildningsväsendet. Utskottet anger att man förutsätter att kommittén kommer att inleda sitt arbete och att utredningen ska kunna redovisas möjligt. Ovan nämnda betänkande är daterat . Det har alltså gått , och ännu har inte regeringen fattat beslut om utredningsdirektiv. Jag och har motionerat i om behovet av ytterligare begränsningar av användningen av försöksdjur inom utbildningen. Regeringen har inte gjort sig känd för att arbeta snabbt och effektivt då det gäller utredningar inom försöksdjursområdet. Det tog t.ex. från det att regeringen fattade beslut om direktiv till den pågående djurförsöksetiska utredningen till dess att en utredare utsågs. Det är ett exempel på en oacceptabel handläggning. Mot bakgrund av det som anförts ovan, finner jag all anledning att känna oro över att kommittédirektivet till utredningen om användningen av försöksdjur inom utbildningsväsendet ännu inte tagits fram. Min fråga till jordbruksministern: När avser jordbruksministern att presentera kommittédirektiv till utredningen om användningen av försöksdjur inom utbildningsväsendet?
fr · GP111267 · 2002-05-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1267 av () till jordbruksminister om rapportering till djurdatabasen Reglerna för rapportering till djurdatabasen, s.k. CDB-rapportering, har skärpts efter hand. Först gällde månadsrapportering, senare 15-dagarsrapportering och därefter, fr.o.m. , sjudagarsrapportering. Syftet är fullt förståeligt. Det gäller ju att verkligen kunna följa djurens förflyttningar för att kunna hålla en fullgod kontroll. Frågan är ändå om det inte har gått för långt med bestraffningen av överträdelser av reglerna när hela djurbidraget kan frysa inne vid en enstaka försening av inrapporteringen. Inte ens om det är posten som har orsakat förseningen kan bonden stå skadeslös, utan drabbas av en kännbar ekonomisk förlust. Tidningen rapporterade om en bonde som genom för sent inkommen sjudagarsrapport gått miste om ett helt års djurbidrag, 110000kr. Det är, enligt min mening, en helt orimlig bestraffning. En straffavgift i förhållande till förseningens längd och djurbidragets storlek vore ett mera rimligt straff. Även detta vore kännbart nog för att verka preventivt. Någon motsvarande bestraffning mot myndigheterna för försenad utbetalning av bidragen föreligger ju heller inte. Vilka åtgärder ämnar jordbruksministern vidta för att åstadkomma rimligare sanktioner mot dem som överträder sjudagarsregeln?
fr · GP111268 · 2002-05-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1268 av () till justitieminister om ersättning till vigselförättare Personer som förrättar borgerliga vigslar och registrerar partnerskap erhåller en ersättning enligt gällande förordning (SFS 1985:1113) om 110kr för den första förättningen och därefter 30kr per registrering. Dessa ersättningsnivåer har gällt och inte justerats med hänsyn till inflation och annat. ställde (c) en fråga till justitieministern om vad han avsåg göra åt detta. Svaret blev: "Även jag anser att det finns anledning att se över dessa regler. Översynen ska påbörjas ." Undertecknad väckte en motion i ärendet (2001/02:L229) som lagutskottet avslog och anförde som skäl att bereder frågan. Utskottet skriver att de "förutsätter att det pågående arbetet kommer att leda till att ersättningen till vigsel- och registreringsförrättare kommer att höjas till en rimlig nivå" (2001/02:LU8). En fråga till om något förslag lagts fram eller ska göra det besvaras med: "Något förslag om ersättning till vigselförrättare har ännu inte lagts fram. Frågan är dock föremål för överväganden inom ." Departementet tycks arbeta med snigelfart. Vilken trovärdighet kan man tillfästa regeringens utfästelser? När avser justitieministern att vidta de utlovade åtgärderna och höja ersättningen för vigselförättare?
fr · GP111269 · 2002-05-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:1269 av () till justitieminister om 1998 års föräldrabalksreform fattade beslut om att regeringen bör vidta åtgärder så att en utvärdering av föräldrabalksreform ska kunna redovisas för . På en fråga om vad som hade hänt sedan detta beslut fattats svarade statsrådet följande: "Det egentliga utvärderingsarbetet kommer att anförtros en utredning med sakkunniga och experter. Arbetet är inriktat på att direktiv till utredningen ska kunna beslutas ." föräldrabalksreform har kritiserats på flera punkter när det gäller hur vissa barn kommer i kläm. Det har gått beslutet om utvärderingen togs i . En utredning med klara direktiv bör därför tillsättas , utan ytterligare väntan. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att utredningen som ska utvärdera föräldrabalksreform tillsätts ?
fr · GP111270 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1270 av () till statsrådet om flyktingar från Kosovo När handplockade flyktingar från Kosovo prioriterades de med vårdbehov och de med traumatiska upplevelser. När dessa flyktingar sedermera skulle återsändas till Kosovo startade en debatt. Återsändandet ifrågasattes mot bakgrund av den rådande laglösheten, kriminaliteten, bräckliga infrastrukturen samt bristen på bostäder . Under det stora trycket sköt regeringen upp återsändandet tillfälligt men någon månad innan den nya återvändandetidpunkten inföll startade återigen oroligheter i regionen. försökte verka för att ytterligare förlänga uppehållstillståndet för flyktingarna. Argumenten var, förutom de ovannämnda, även de kvarvarande asylsökandes försämrade tillstånd. Detta stöddes dock inte av Socialdemokraterna och . Nästan () utfärdade dock UNHCR följande råd avseende vilka som inte borde återsändas till Kosovo: etniska minoriteter, albaner som är i minoritet på sin hemort, personer av blandat ursprung, misstänkta för samröre med den serbiska regimen, offer för sexuellt våld och tortyr, fängslade under den serbiska regimen, traumatiserade med behov av fortsatt behandling. Av humanitära skäl rekommenderades vidare att inte återsända de med kroniska sjukdomar utan möjlighet till behandling samt svårt handikappade. Enligt frivilligorganisationerna är situationen i Kosovo lika illa som . Vissa flyktingar som tidigare återvänt till Kosovo har på nytt flytt till . En del håller sig gömda av rädsla för att bli utvisade. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att flyktingar från Kosovo får en prövning av sina asylskäl utifrån situationen i hemlandet?
fr · GP111271 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1271 av () till näringsminister om handledning vid övningskörning Enligt lagen om körkort ska de som har högre behörighet genomgå en läkarundersökning efter fyllda för att få sitt körkort och sin behörighet förnyat. Läkarintyget ska sedan sändas till för förnyelse av körkortet. Informationen och rutiner kring denna lagstiftning har på vissa arbetsplatser varit otillfredsställande. Det har hänt att enskilda personer har fått sin högre behörighet bruten på grund av rutinfel utan att det varit någon körkortsåterkallelse eller något körkortsingripande. De har då följaktligen inte heller blivit godkända som handledare vid övningskörning. Min fråga är huruvida statsrådet är beredd att verka för att lagstiftningen i speciella fall ska kunna medge undantag från regeln om fem års avstängning från möjligheten att övningsköra.
fr · GP111272 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1272 av () till socialminister om förebyggande arbete mot sexuellt våld har en rad gruppvåldtäkter skett i vårt land som fått stor uppmärksamhet i medierna. Mycket tyder på att det sexuella våldet har blivit grövre och råare. När sexualbrott begås måste samhället tydligt signalera att man inte accepterar detta. Tyvärr har det faktum att flickor oftare vågar anmäla övergrepp inte lett till någon ökning när det gäller fällande domar och utdömda påföljder. Endast de allra grövsta brotten har fått påföljder. Detta är oacceptabelt. Det är vidare tydligt att lagstiftningen måste skärpas när det gäller våldspornografi, då en del gruppvåldtäkter har visat sig vara exakta kopior av olika våldsfilmer. Allra bäst bekämpas brott emellertid genom förebyggande arbete. I det arbetet har familjen en grundläggande roll för det uppväxande släktet. Inte minst i storstäderna är det alltför vanligt att hela vuxenvärlden sviker sitt ansvar. Också skolan har en central betydelse då det gäller att förmedla värderingar till unga människor. Därför har gång på gång betonat att skolan inte kan vara värdeneutral. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka sexuellt våld på såväl kort som lång sikt?
fr · GP111273 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1273 av () till socialminister om rattonykterhet dödas ca 150 personer av alkoholpåverkade bilister. Detta motsvarar av alla dödsolyckor i vägtrafiken. Dessutom skadas ca 1000 personer till följd av rattonykterhet och rattfylleri. Orsaken till olyckorna är att det finns 14000 förare på vägarna som är påverkade av alkohol eller andra droger. Rattonykterhet och rattfylleri måste bekämpas med konkreta åtgärder. Detta kan exempelvis ske genom fördubbling av antalet utandningsprov, bättre metoder att mäta drogpåverkan i trafiken, tillämpning av brottsrubriceringen dråp när påverkade förare medverkar till dödsfall, obligatorisk utbildning om trafiknykterhet för körkortstagare samt inte minst genom alkolås på bilar. fattade beslut om att den tidigare försöksverksamheten med alkolås för personer som dömts för rattfylleri ska utökas till att gälla hela . Nästa steg bör vara att alkolås blir obligatoriskt i svenskregistrerade bilar. Vilka konkreta åtgärder är ministern beredd att vidta för att bekämpa rattonykterhet och rattfylleri?
fr · GP111274 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1274 av () till socialminister om underhållsstöd Enligt en artikel i riksdag och departement kan ett utslag i föranleda nya regler för underhållsstöd i . I betalar underhållsstöd bara till barn som bor i , och det gör vi även om den underhållsskyldige föräldern är bosatt utomlands. anser däremot att det är landet där den underhållsskyldige föräldern arbetar som ska stå för bidraget, oavsett var barnet bor. Domen i fråga kan leda till att de svenska reglerna ändras så att barn som har rätt till underhållsstöd förlorar den rätten, medan barn som inte har rätt till stöd kommer att få det. Min fråga till ministern blir: Vilka konsekvenser kommer utslaget i att få för de svenska reglerna för underhållsstöd?
fr · GP111275 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1275 av () till socialminister om handlingsplan mot allergi av befolkning har eller har haft någon form av allergi eller överkänslighet. Bland skolbarnen är drabbade @ ingen sjukdom är så vanlig bland barn som allergi. Astma och allergi är ett av landets största folkhälsoproblem. ingick det s.k. allergiprogrammet i verksamhet. I och med omorganisationen av lades allergiprogrammet ned. Behovet av en nationell samordning är emellertid växande till följd av att omfattningen av allergiproblemen ökar. Det har framförts från bl.a att det behövs en nationell handlingsplan för det allergiförebyggande arbetet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Kommer socialministern att vidta åtgärder för att initiera en nationell handlingsplan mot allergi?
fr · GP111276 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1276 av () till statsminister om och Konflikten mellan och har eskalerat. mullrar kanonerna i Kashmir och över en miljon soldater står mot varandra vid och gemensamma gräns. Risken är stor att de intensifierade artilleriduellerna mellan länderna över kontrollgränsen som delar Kashmir i en indisk och en pakistansk del ska leda till ett regelrätt fullskaligt krig. Eftersom båda länderna har kärnvapen finns en stor risk att dessa massförstörelsevapen också kommer att användas. Konflikten i Kashmirområdet är en av de allvarligaste konflikterna i världen just . Därför behövs aktiviteter från FN i syfte att stävja denna konflikt och få parterna till ett förhandlingsbord. Ett vapenembargo riktat mot såväl som är en åtgärd som det internationella samfundet kan tillgripa. Därför vill jag ställa följande fråga till statsministern: Vad avser statsministern att göra för att få till stånd ett vapenembargo i FN:s eller EU:s regi gentemot och ?
fr · GP111277 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1277 av () till justitieminister om polisen på Under den stundande sommaren kommer många semesterfirare till den västsvenska . Invånarantalen i kustsamhällena flerdubblas och antalet brott dubbleras, särskilt är det misshandelsbrott som ökar. drar polisen ned sin verksamhet eftersom det saknas vikarier. stänger polisstationen i och kommer även Henåns polisstation på att stänga. Inte förrän kommer poliserna tillbaka och kommer all utryckning att ske från på fastlandet. Polisen kommer att ha mycket svårt att förhindra och utreda den ökade brottsligheten, med en ökad otrygghet i samhällena som följd. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att garantera att kommer att ha tillräckligt med poliser ?
fr · GP111278 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1278 av () till utrikesminister om förhandlingslösning mellan och har en lång tradition av aktivt deltagande i nedrustnings- och fredssammanhang. Inte minst har socialdemokratiska politiker varit tongivande internationellt i dessa frågor, även om engagemanget avmattats betänkligt . Trots det så präglas den svenska utrikespolitiken ännu av en vilja till fred och försoning, till såväl civila som militära konfliktlösande internationella insatser. Utrikesministern har bl.a. sagt: "Det handlar också om tidigt agerande i konflikter @ genom tvistlösning, förebyggande utplacering av observatörer eller trupp, samlat diplomatiskt agerande och riktade sanktioner." eskalerar en konflikt mellan och , i en skrämmande takt. mullrar kanonerna i Kashmir och över en miljon soldater står mot varandra vid och gemensamma gräns. Risken är stor att de intensifierade artilleriduellerna mellan länderna över kontrollgränsen som delar Kashmir i en indisk och en pakistansk del ska leda till ett regelrätt fullskaligt krig. Eftersom båda länderna har kärnvapen finns en stor risk att dessa massförstörelsevapen också kommer att användas. Till viss del har roll i den aktuella konflikten hitintills bestått i att bidraga med krigsmateriel till de stridande parterna. Min fråga till utrikesminister är: Vad avser ministern att ta för initiativ i syfte att skapa en förhandlingslösning i konflikten mellan och ?
fr · GP111279 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1279 av () till miljöminister om internationella regler för en hållbar globalisering Från förberedelsearbetet inför om hållbar utveckling kommer det rapporter från bl.a. miljöorganisationer som visar på en stor oro över att resultatet kan bli rätt magert. Utmaningarna om hållbar utveckling handlar till stor del om hur vi ska skapa fungerande internationella överenskommelser för att sätta ekologiska och sociala gränser för ekonomisk avreglering och globalisering. Genom att ta tydliga steg i den riktningen kan förvandlas till ett lyckat toppmöte som på allvar stakar ut vägen mot hållbar utveckling. Jag förutsätter att på allvar driver denna linje för att skapa förutsättningar för en ekologiskt och socialt hållbar globalisering. Det som krävs är bl.a. att internationella konventioner om miljöfrågor och sociala frågor ska överordnas . Miljö och rättvisa är mål som självklart ska vara överordnade ekonomiska spelregler. Det är också nödvändigt att starta internationella förhandlingar om bindande regler för transnationella företag så att de följer miljöavtal och avtal om sociala frågor. Det är oacceptabelt att transnationella företag genom strukturanpassningsprogram och handelsavregleringar ges alltfler rättigheter men att de avkrävs få eller rentav inga skyldigheter. Min fråga till miljöminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vi internationellt ska sätta ekologiska och sociala ramar för handel och företag så att vi kan åstadkomma en ekonomiskt och socialt hållbar globalisering?
fr · GP111280 · 2002-05-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:1280 av () till miljöminister om blyförbudet träder vissa delar av blyhagelförbudet i kraft. Det är den del som handlar om förbud mot blyhagel vid eller jakt på våtmarker. I den delen är förbudet väl motiverat. Blyammunitionsförbudet som träder i kraft senare, dvs. 2006 och 2008, är däremot svårförståeligt. De påstådda riskerna med blyammunition är inte dokumenterade. Med skjutbanor lokaliserade på "rätt ställen" och med åtgärder som eliminerar blyhaglens eventuellt skadliga verkningar är det troligen möjligt att uppnå samma miljövinster som med det föreslagna förbudet. För tävlingsskyttet kommer det föreslagna förbudet att medföra minst tiofaldiga kostnadsökningar, enbart i träningsammunition. Jaktträningen kommer även att bli lidande @ med ökade skadeskjutningar som följd. För äldre vapen, främst med kaliber 6,, föreligger stora risker för pipsprängning eftersom dessa inte tål hårdare kulmantlar, vilket ökar kraven på forskning och utveckling. Det undantag från kulammunitionsförbudet på skjutbanor som träder i kraft , vad avser att kunna ta hand om ammunitionen på ett sätt som är godtagbart från hälso- och miljösynpunkt borde preciseras. Detta bör göras av oberoende forskare och experter. Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder för att precisera vilka åtgärder och förhållanden som kan gälla för att skjutbanor ska kunna undantas från blyammunitionsförbudet?
frs · GP121042 · 2002-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1042 om nordiska ID-handlingars giltighet har frågat mig vad regeringen avser göra för att de nordiska länderna ska erkänna varandras ID-handlingar. Frågor om ID-handlingars giltighet är inte reglerade i lag eller annan författning. När det gäller frågan om godkännande av ID-handlingar som hänvisar till är det i stället så att branschorganisationen själv reglerar detta. ställer upp vissa riktlinjer i dessa avseenden och man kan vända sig dit om man vill påtala problem vad gäller vilka som godtas. Frågan om godkännande av ID-handlingar mellan de nordiska länderna kommer att tas upp i den nordiska kretsen i syfte att utröna vad som är möjligt att göra i frågan.