ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ1276 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:76 om situationen för landets bönder har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förbättra situationen för landets lantbrukare. Regeringen har arbetat för att lätta på lantbrukarnas så kallade "ryggsäck" och stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. har kartavgiften tagits bort och energi- och elskatten sänkts med ca . återförs även gödselmedelsskatterna till jordbruket. Den sammanlagda gödselmedelsskatten för 1998@2001 har beräknats till ca . Från denna summa har medfinansierat kompensation till jordbruket för märkbar revalvering. Dessa medel har tillförts Stiftelsen lantbruksforskning. Medel till stöd för de lantbrukare som upprättar växtodlingsplaner beräknas kosta ca . pågår diskussioner om användningen av resterande medel. När det gäller dieselskatten har (Fi 2001:08) i promemoria diskuterat en lägre beskattning av dieselolja för arbetsmaskiner inom olika sektorer. Utredaren pekar på att det kan vara olämpligt att göra ändringar i skattenivån för dieselolja med hänsyn till den pågående översynen av trafikbeskattningen. Frågan är under beredning. Vi har ingen gemensam skattepolitik inom EU. Vi har inte heller enhetliga markkostnader. Därför finns skillnader, och jämförelser av lönsamhetsstatistik mellan länder är mycket svåra att tolka. Strukturrationalisering inom mjölksektorn har pågått under såväl hög- som lågkonjunktur. Produktionsvolymen har dock varit mer eller mindre vilket innebär att när något mjölkföretag avvecklat har något annat företag expanderat. Det finns med andra ord producenter som finner god lönsamhet i mjölkproduktionen. Detta bekräftas också av resultaten i förra årets Lantbruksbarometer som visar att det finns en positiv framtidsbild på mjölkgårdarna och att investeringarna ökar. Utnyttjandegraden av landskvot för mjölk har legat på i det närmaste vilket visar på att den totala balansen för mjölkproduktion ligger på en bra nivå. Naturligtvis finns det dock en risk för att enskilda producenter gör missbedömningar vid beslut om investeringar. Genom den halvtidsöversyn av jordbrukspolitiken som pågår hoppas vi kunna minska riskerna för sådana felbedömningar genom att minska betydelsen av produktionsstöden och avveckla produktionskvoterna. Detta skulle leda till att producenterna tilläts effektivisera produktionen och förbättra möjligheterna att svara på marknadens signaler. Inom mjölksektorn skulle det även innebära att kostnaderna för att köpa kvot skulle försvinna. Det är min målsättning att det svenska lantbruket ska vara marknadsanpassat, uthålligt och konkurrenskraftigt. I halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken har förslag lagts som innebär en minskad betydelse av de snedvridande stöden. Regeringen har redan vidtagit en del åtgärder bland annat genom återföringen av gödselmedelsskatterna och delar inte uppfattningen om att situationen för landets bönder generellt sett är dålig.
frs · GQ1277 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:77 om studentrabatter på tåg och flyg har frågat statsrådet om hon avser att vidta någon form av åtgärd med anledning av nya regler för studentrabatter hos SAS och SJ. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det är näringsministern som ska besvara frågan. och är bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader och bedriver verksamhet på kommersiella grunder. Att besluta om priser och eventuella rabatter och erbjudanden ligger inom bolagens egna ansvarsområden. I det befintliga studiestödssystemet bidrar regering och riksdag till att ge de studerande ett mer generellt ekonomiskt stöd . Sedan det nya studiestödssystemet infördes har bland annat bidragsnivån höjts, bidragsdelen blivit pensionsgrundande och fribeloppet för inkomst höjts. Enligt regeringens uppfattning är möjligheten till rabatterade resor för studenter viktig även av andra skäl, såsom att öka tillgängligheten till den högre utbildningen och för att bidra till att minska den sociala och geografiska snedrekryteringen. Regeringen utgår ifrån att SJ och studerandesammanslutningarna hittar en lösning med ett rabattsystem för alla studerandegrupper, inte minst mot bakgrund av att studerandegruppen är en stor inkomstkälla för SJ och andra reseföretag.
frs · GQ1278 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:78 om svenskt bidrag till FN har frågat mig om uppgifterna stämmer att dröjt med inbetalningar till FN:s reguljära budget. Stödet till FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik, och svenskt engagemang i fredsfrämjande verksamhet har åtnjutit ett brett folkligt stöd. har bidragit med personal alltsedan FN:s första fredsbevarande missioner, och drygt 80000 svenskar beräknas ha deltagit i olika fredsfrämjande insatser. Detta är och förblir en prioriterad fråga för regeringen. Vad gäller det svenska bidraget till FN:s reguljära budget kan konstateras att antalet fredsbevarande operationer för FN har ökat både i antal och omfång. Detta har inneburit att FN:s reguljära budget ökat, speciellt avseende de fredsbevarande operationerna. Svensk medverkan i, och finansiering av, FN-beslutade fredsoperationer och fredsbyggande verksamhet är betydande. I budgetpropositionen 2002 framhöll regeringen också att de svenska bidragen till FN:s fredsbevarande operationer skulle kunna komma att öka. beslut om etablerande av nya, stora fredsinsatser påverkar självfallet kostnaderna. Detsamma gäller valutakursändringar, då beloppen är förhållandevis stora. Den väsentligt ökade kostnaden för uttaxeringen till FN:s fredsbevarande operationer har orsakats av en kombination av båda dessa faktorer, men framför allt av att nya stora FN-operationer har lanserats. Den kraftiga ökningen av FN:s reguljära budget för de fredsbevarande operationerna har för svensk del inneburit att obudgeterade medel om ca ytterligare måste anvisas. Detta sker dels genom omdisponeringar inom anslaget, dels genom att ytterligare medel anvisas på tilläggsbudget. Omdisponering inom anslaget har inte kunnat genomföras förrän vi har haft säkra prognoser för övriga anslagsposter. Detta har lett till att enstaka utbetalningar till FN har blivit något fördröjda. Det exempel som lyfts fram i frågan (finansiering av en lageruppbyggnad för FN i för FN:s fredsinsatser) är under skyndsam beredning. har alltid vinnlagt sig om att betala sina uttaxerade bidrag till FN-systemet och vi har därvidlag varit en av organisationens främsta stöttepelare. Vi är en av de femton största bidragsgivarna till FN och har gjort oss kända för utmärkt betalningsdisciplin. Den principen avser regeringen även fortsättningsvis att stå fast vid.
frs · GQ1279 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:79 om ultraljudshalsband på hundar de har frågat mig när ett förbud mot användning av hundhalsband som sänder ut ultraljud kommer. Uppfinningsrikedomen är stor när det gäller att finna olika metoder för att kontrollera djurs beteende. Tyvärr händer det att djurens perspektiv inte tillräckligt beaktas. Ultraljud används ofta tillsammans med el i de fjärrstyrda så kallade dressyrhalsbanden så att hunden får en varningssignal med ultraljud före elimpulsen. i inlärningen är det meningen att man ska kunna använda enbart ljudsignalen. En annan variant är antiskallhalsband som aktiveras av hundens skall och där ägaren inte behöver vara närvarande. I den mån sådana dressyrmetoder orsakar djuren lidande är de naturligtvis förkastliga. Enligt djurskyddslagen ska djur behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Det är enligt Statens jordbruksverks föreskrifter inte tillåtet att vid träning med syfte att tävla eller tävling med djur använda aggregat eller liknande som påverkar ett djur genom att de ger djuret en elektrisk stöt eller annan olägenhet när det aktiveras. Det är förbjudet att använda sådana halsband på hundar som tränas för och används vid kapplöpning, draghundskörning och agility. Bestämmelsen omfattar inte prov i syfte att avelsvärdera, bruksvärdera eller exteriört värdera djur. kommer djurskyddslagen (1988:534) att innehålla ett bemyndigande att föreskriva villkor för hållande av sällskapsdjur. Detta bemyndigande ger förutsättningar för ytterligare detaljregler och jag förutsätter att tar initiativ till sådana om behov finns.
frs · GQ1280 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:80 om barnens ställning har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att stärka barnens ställning vid separationer mellan föräldrarna. Som själv konstaterar har det genomförts flera lagändringar med det uttalade syftet att underlätta för föräldrar att i så stor utsträckning som möjligt nå samförståndslösningar i frågor om barns vårdnad, boende och umgänge. Det har även gjorts lagändringar som syftar till att bana väg för ökad användning av gemensam vårdnad. All denna lagstiftning har varit klart och tydligt villkorad av att barnets bästa alltid ska komma i främsta rummet när olika lösningar övervägs och beslut fattas. Jag kan därför inte dela uppfattning att lagen i detta avseende skulle präglas av ett vuxenperspektiv. Inte heller kan jag se att det skulle vara något annat än en tom gest att @ som föreslagits i debatten @ döpa om till barnbalken. Tvärtom menar jag att balkens nuvarande benämning går utmärkt att förena med det barnperspektiv som präglar den. En parlamentarisk kommitté har i uppdrag att utvärdera vårdnadsreform och ska även utreda vad som kan göras för att ytterligare undvika tvister mellan föräldrarna (dir. 2002:89). Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Jag inser förstås att ansträngningarna att i största möjliga utsträckning främja samförståndslösningar inte kommer att leda till att man helt kan undvika infekterade tvister. För dessa fall måste domstolsprövning stå till buds. Som ett led i strävandena att ytterligare stärka och förbättra barnets ställning i sådana processer har det i en departementspromemoria (Ds 2002:13) föreslagits att det i vissa fall ska vara möjligt för domstolen att förordna ett särskilt biträde för barnet. Ett sådant biträde skulle bland annat ha som uppgift att ta till vara barnets intressen i målet eller ärendet samt lämna stöd och hjälp till barnet.
frs · GQ1281 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:81 om sjukfrånvaron har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för vårdens organisation med syfte att nedbringa de alltför höga sjuktalen i landstingen eller kommunerna. Sjukfrånvaron på en arbetsplats är ett resultat av en mängd samverkande faktorer. För att minska sjukfrånvaron hos hälso- och sjukvårdspersonalen är det viktigt att de enskilda landstingen organiserar sin verksamhet på ett sådant sätt att personalen trivs och har möjlighet att utveckla sig och påverka sin arbetsmiljö. Landstingen måste värna om en vård som präglas av en stor öppenhet där personalens synpunkter och erfarenheter tas till vara och möjligheterna till kompetensutveckling säkerställs. Otidsenliga hierarkier måste ersättas med kortare beslutsvägar, ökat personalinflytande och lagarbete. Yrkesrollerna inom vården måste utvecklas och gammaldags gränsdragningar mellan olika kompetensområden omvärderas. Ledarskapet måste förbättras. Jag kommer att inbjuda de fackliga organisationerna och arbetsgivarna till en dialog om vad som krävs för att göra vårdyrkena mer attraktiva, ta bättre vara på personalens kompetens och öka deras inflytande.
frs · GQ1282 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:82 om ofredande via e-post och SMS har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för polisen att utreda brott som ofredande och olaga hot via e-post och SMS. Hon menar att det blivit allt vanligare att män trakasserar sina före detta fruar eller sambor på detta sätt. Det är en negativ sida av den nya tekniken att män som hotar kvinnor getts ytterligare verktyg. Hot och trakasserier av det här slaget kan skada en persons självkänsla , även i de fall de aldrig sätts i verket. En metod för att ta reda på ursprunget till e-brev, SMS eller telefonsamtal är tvångsmedlet hemlig teleövervakning. Detta regleras i och innebär att det i hemlighet hämtas in uppgifter om telemeddelanden som har expedierats eller beställts till eller från en teleadress som den misstänkte innehar eller kan tänkas använda. Tillstånd till hemlig teleövervakning får meddelas vid förundersökning om @ såvitt nu är av intresse @ brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Varken olaga hot eller ofredande uppfyller detta krav. Enligt telelagen kan däremot den som tagit emot ett telefonsamtal eller annat telemeddelande begära att få ut uppgift om avsändare från teleoperatören. Bestämmelser om tvångsmedel utformas alltid efter en avvägning mellan intresset av att fler brott kan upp och intresset av att skydda enskilda personers integritet och privatliv. I lagrådsremissen Hemlig avlyssning m.m. lämnade regeringen vissa förslag till utvidgningar av tillämpningsområdet för hemlig teleövervakning. Förslagen bereds inom . Det är angeläget att brott mot kvinnor bekämpas kraftfullt. I de fall det rör sig om hot eller trakasserier kan dessa enskilt vara att betrakta som jämförelsevis mindre allvarliga, men utgör ofta ett allvarligt intrång i den enskilda kvinnans liv när de upprepas av en före detta man eller sambo. Enligt ett förslag i regeringens kvinnofridsproposition har därför en straffbestämmelse om grov kvinnofridskränkning införts i . Denna tar sikte på gärningar som hot, våld och trakasserier med mera som utgjort led i en upprepad kränkning och som begåtts av en man mot en kvinna som han är eller har varit gift med eller som han bor eller har bott ihop med under äktenskapsliknande förhållanden. Syftet med denna lagstiftning är således att underlätta arbetet med att bekämpa brott mot kvinnor där en närstående är gärningsman. Det innebär att om handlandet i det enskilda fallet kan anses innebära ett kvinnofridsbrott kan det finnas förutsättningar att använda hemlig teleövervakning.
frs · GQ1283 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:83 om ensamma flyktingbarn har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att väntetiderna för ensamma flyktingbarn ska minska. Att förbättra situationen för de barn som kommer till utan föräldrar är en högt prioriterad fråga för regeringen och var en av de första frågorna jag tog itu med när jag blev minister. Jag gav tidigt och i uppdrag att förbättra mottagandet av ensamkommande barn. De lämnade en rapport med förslag på åtgärder, både omedelbara och långsiktiga. gav jag i uppdrag till att undersöka förutsättningarna, i enlighet med rapporten, att träffa överenskommelser med kommuner för mottagande av ensamkommande barn. presenterade redovisningen av regeringsuppdraget som utarbetats tillsammans med . Av denna framgår att förhandlingar med kommuner pågår, vilket kommer att leda till ett tydliggörande av ansvar för barnens boende och omsorg och ansvar för asylutredningen. En viktig aspekt när kommuner väljs ut är tillgången till barnpsykiatriska kliniker som redan har erfarenhet av arbete med ensamkommande barn. En hel del åtgärder har redan genomförts som lett till förbättringar för de ensamkommande barnen. Låt mig ge några exempel. I bor barnen nu i tre mindre boendeenheter. Fler personer har anställts för att bättre kunna se och möta barnens och ungdomarnas behov. Ny personal anställs för att kunna förkorta handläggningstiderna. Utöver dessa förändringar utökas utbildningsinsatserna för de handläggare som utreder barnens asylskäl. En särskild, kompletterande utbildning i att samtala med barn kommer att genomföras för handläggarna. Jag delar helt uppfattningen att korta handläggningstider med bibehållen rättssäkerhet är mycket viktigt i utlänningsärenden och särskilt när det rör ensamkommande barn. I syfte att förkorta handläggningstiderna har därför regeringen både föregående år och detta år förstärkt förvaltningsanslag med 90 respektive och förvaltningsanslag med 6,5 respektive . Som framgår pågår ett ständigt arbete för att förbättra mottagandet för de ensamkommande barnen, i vilket förkortning av handläggningstiderna är centralt.
frs · GQ1284 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:84 om neutrala myndigheter har frågat statsrådet om demokratiministern ämnar vidta några åtgärder med anledning av informationskampanj i bland annat TV och utdelning av blommor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är och regeringen som sätter upp mål för de statliga myndigheternas verksamhet. Det åligger sedan myndigheterna att under självständigt ansvar nå de uppställda målen. Inom den statliga förvaltningen har myndigheterna således ett långtgående decentraliserat ansvar för hur verksamheten ska bedrivas och hur informationen om den ska spridas. Självfallet ska statliga myndigheter därvid hålla sig partipolitiskt neutrala. De exempel som har angett ger mig inte anledning att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GQ1286 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:86 om stöd till kommersiell service har frågat mig om jag avser att se över miniminivån för statligt hemsändningsbidrag. Bestämmelser för hemsändningsbidrag finns i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Hemsändningsbidrag kan lämnas med ett belopp som motsvarar av kommunens nettoutgift för hemsändningen. Bidraget får dock inte överskrida 45kr per hushåll och hemsändningstillfälle. Jag vill understryka att jag tycker att det är viktigt att människor i alla delar av landet har tillgång till kommersiell och offentlig service. I detta ingår bland annat bidrag till hemsändning av dagligvaror. För att säkerställa det avser jag att initiera en översyn av bestämmelserna om hemsändningsbidrag.
frs · GQ1287 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:87 om vårdbidrag och handikappersättning eller aktivitetsersättning? gäller nya regler för beräkning av ersättning till personer som drabbats av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. I korthet innebär dessa att förtidspension och sjukbidrag ersätts av aktivitetsersättning och sjukersättning. Aktivitetsersättning ska betalas ut tidigast från det år en person fyller och längst till och med . Detta påverkar också förmånerna vårdbidrag och handikappersättning. Den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag höjs från en person fyller och rätt till handikappersättning inträder tidigast det år en person fyller . Vidare kommer de personer med förtidspension eller sjukbidrag som är mellan 16@19 år att få sina förmåner omvandlade till sjukersättning enligt särskilda regler. uppger att hon ställt sig bakom denna förändring, men framhåller att det framkommit önskemål från familjer med förtidspensionerade barn i åldrarna om att kunna välja vårdbidrag och handikappersättning som alternativ till att förtidspensionen räknas om till sjukersättning. Mot denna bakgrund frågar mig vad regeringen avser att göra för att familjer med förtidspensionerade barn i åldrarna ska ges möjlighet att välja vårdbidrag och handikappersättning som alternativ till att förtidspensionen räknas om till sjukersättning . Inledningsvis kan jag konstatera att inte angett några sakliga skäl till varför hon förespråkar denna alternativa möjlighet för den nämnda gruppen unga förtidspensionärer. Bortsett från detta är jag inte beredd att av administrativa skäl så här nära föreslå någon komplettering av de av beslutade reglerna för omvandling av beviljade förtidspensioner till yngre personer på det sätt som förordar. Slutligen vill jag erinra om att omvandlingen av förtidspensioner och sjukbidrag till sjukersättning i princip inte ska innebära sänkta nettoersättningar för de försäkrade.
frs · GQ1288 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:88 om utomobligatoriska förpliktelser har frågat mig vad jag avser att göra för att avlämna en redogörelse för inlämnade synpunkter i fråga om förslaget till en EU-förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser. Kommissionen har alltså remitterat ett utkast till förordning om tillämplig lag som rör utomobligatoriska förpliktelser (det vill säga utanför avtalsförhållanden) och bett om svar på detta. Det är inte något slutgiltigt förslag från kommissionen utan syftet är att inleda en diskussion i frågan. Utkastet kan ses som ett komplement till konvention om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Romkonventionen). I utkastet finns bestämmelser om utomobligatoriska förpliktelser som gäller bland annat en skadeståndsgrundande handling. Enligt huvudregeln ska lagen i det land tillämpas där skadan uppkom. Särskilda regler finns dock för vissa fall, bland annat för förpliktelser som har sin grund i en kränkning av privatlivet eller personlighetsskyddet eller i en ärekränkning. Här ska, enligt utkastet, lagen i det land tillämpas där den som lidit skada hade hemvist för den skadeståndsgrundande handlingen. Det svar som utarbetats inom är tillgängligt för var och en som vill ta del av det (Ju1998/1390/L2). Svaret innebär i huvudsak följande. Allmänt sett talar intressena av förutsebarhet, effektivitet och rättslikhet för att det skapas en rättsordning inom unionen som klargör vilket lands lag som ska tillämpas. Detta gäller särskilt mot bakgrund av de regler om domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar från andra medlemsstater som finns i BrysselI-förordningen. En reglering kräver dock noggranna och ingående överväganden. I svaret framhålls att utkastets artikel om tillämplig lag för ärekränkning m.m. bör utgå. Behovet av en sådan reglering kan starkt ifrågasättas. Det kan dessutom ifrågasättas om det kan anses falla inom gemenskapsrättens tillämpningsområde att reglera lagvalet för dessa fall. En sådan reglering riskerar därutöver att utgöra ett ingrepp i nationella regler om yttrandefrihet. En lösning måste under alla förhållanden ges på det problemet.
frs · GQ1289 · 2002-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:89 om hemförsäkring och våld av närstående har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att frågan om våld i hemmet av närstående ska inkluderas i den pågående beredningen om en ny lag om försäkringsavtal. Som nämner har lagutskottet med anledning av ett motionsyrkande behandlat frågan om överfallsskyddet i hemförsäkringen. Yrkandet gick ut på att det inte ska vara möjligt för försäkringsbolagen att undandra sig betalningsansvar för sådana fall där försäkringstagaren har utsatts för våld i hemmet av närstående. Utskottet avslog motionen men ansåg att det fanns behov av att överväga frågan inom ramen för det arbete som pågår inom med en ny lag om försäkringsavtal. Den fråga som tar upp och som alltså redan varit föremål för behandling i lagutskottet kommer att behandlas inom ramen för arbetet med en ny lag om försäkringsavtal. En utgångspunkt är att en proposition ska kunna lämnas till .