ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111337 · 2002-06-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1337 av () till näringsminister om tågförseningar på sträckan Uppsala@Stockhom Inget lok eller ett bristfälligt lok, vagnfel, signalfel, växelfel, inställda tåg, inga sittplatser @ listan kan göras hur lång som helst med alla tänkbara ursäkter till pendlarna mellan Uppsala@Stockholm. börjar tålamodet tryta. "Antingen får man lämna stan eller söka jobb någon annanstans" är en alltför vanlig kommentar. "Jag funderar på att sluta åka tåg och ta bilen i stället" är en annan pendlares åsikt. Tågförseningarna på sträckan har ökat . Det här är inte acceptabelt. Jag har tidigare haft en interpellationsdebatt med näringsministern i denna fråga där näringsministern lovade att ta upp den besvärliga situationen direkt med SJ. I ett brev senare meddelade även näringsministern förtjänstfullt att samtalet ägt rum med berörda parter och förbättringar utlovades. Men tyvärr: Inget tycks ha hänt. måste något radikalt göras eftersom bra kommunikationer är en förutsättning för att pendlandet mellan bostad och arbete ska fungera. Min fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att åstadkomma nödvändiga förbättringar för pendlare mellan och ?
fr · GP111338 · 2002-06-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1338 av () till näringsminister om säkerhetsbälte i bussar Återigen har en trafikolycka inträffat där en skolbuss var inblandad. Många barn blev svårt skadade och en sexårig flicka avled . har flera allvarliga bussolyckor inträffat. Experter anser att liv hade kunnat räddas om passagerarna använt säkerhetsbälte i bussarna. Vi har haft en lag om bilbälte i personbilar. Det är därför märkligt att det saknas en lag som kräver säkerhetsbälte i bussar som ej går i linjetrafik. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsrådet: Avser regeringen att föreslå att det ska vara obligatoriskt att använda säkerhetsbälte i bussar som ej går i linjetrafik?
fr · GP111339 · 2002-06-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1339 av () till socialminister om försäkringsbolagens läkare En s.k. sakkunnigläkare anlitas av försäkringsbolagen för att göra bedömningar av sjukjournaler och behandlande läkares invaliditetsintyg. Sakkunnigläkaren är oftast knuten till försäkringsbolagen genom uppdragsavtal. Sakkunnigläkarens bedömning ligger till grund för den ersättningsgrad som den skadelidande kan få från försäkringsbolaget efter exempelvis en trafikolycka. Förhoppningsvis görs oftast rimliga bedömningar, men ibland överensstämmer inte den behandlande läkarens bedömningar med sakkunnigläkarens. Då är det sakkunnigläkarens bedömning som gäller trots att denne i de flesta fall aldrig träffat patienten ifråga. En behandlande läkare står under tillsyn av och kan varnas eller prickas vid försumlighet. En sakkunnigläkare omfattas inte av någon tillsynsmyndighet. Någon motsvarighet till tillsyn över vårdpersonalens handlande, som även innefattar olika disciplinära åtgärder, finns inte. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Avser regeringen att vidta åtgärder för att förbättra tillsynen över sakkunnigläkares bedömningar?
fr · GP111340 · 2002-06-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1340 av () till statsrådet om moms inom insatsområde besvarade statsrådet en fråga från mig om momsproblematiken inom insatsområde4 för Mål3-programmet. Statsrådet meddelade då att den situation som uppstått var mycket olycklig och att det var mycket angeläget att frågan skulle få en tillfredsställande lösning. Statsrådet svarade vidare att frågan vid tillfället var under beredning i . Eftersom frågan, enligt utsago från berörda programgrupper, ännu inte fått någon lösning är jag oroad. Då samtliga inom detta område verksammma grupper arbetar med ekonomiskt mycket knappa resurser krävs, om inte arbetet ska avstanna, ett snabbt besked. När avser statsrådet att lägga fram ett förslag på lösning av momsproblematiken inom insatsområde4 för Mål3-programmet?
fr · GP111341 · 2002-06-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1341 av () till miljöminister om naturskyddsrätt Nya lagregler om naturskyddsförrättning bör införas så att hanteringen av naturreservatsbildning kan ske enklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler ger möjlighet till. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2001/02:MJU24 framhålls vad regeringen anför om och presenterade förslag om naturskyddsförrättning. Enligt förslaget ska främst frågor om intrångsersättning och inlösen i samband med bildandet av vissa typer av områdesskydd avgöras genom en lantmäteriförrättning. Bakgrunden till förslaget är bl.a. att ett mycket stort antal nya områdesskydd kommer att inrättas . Detta förslag behandlas inom . Min fråga till ansvarig minister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att beredningen av ärendet kan avslutas ?
fr · GP111342 · 2002-06-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1342 av () till utrikesminister om oroligheterna i Brazzaville När en grupp riksdagsledamöter besökte var ett av de starkaste budskapen: Inga fler krig. Men efter att vi lämnat bröts den bräckliga freden i landet som härjats av tre krig . Strider mellan Ninjamilisen och regeringstrupper bröt ut med förödande humanitära och sociala konsekvenser för civilbefolkningen. Minst 45000 personer har tvingats fly från sina hem varav en stor del fortfarande finns i stridsområdet utan möjlighet till hjälp eller skydd. Ungefär 15000 har nått Brazzaville. FN har lyckats nå dem som är kvar i stridsområdet med begränsade hjälpsändningar. Regeringstrupperna tycks agera på ett alldeles onödigt brutalt sätt mot civilbefolkningen genom plundring, våldtäkter och andra övergrepp @ allt med presidentens och, som det verkar, goda minne. , den gamla kolonialmakten har stora oljeintressen i landet och borde åtminstone kunna hjälpa till att finna en lösning. Som tidigare drunknar denna konflikt och humanitära katastrof i mediebruset och uppmärksammas knappast alls av världssamfundet. Landet är nog den konflikthärd som fått minst ekonomiskt stöd av alla. Vid sidan av är det land som har största engagemanget i landet men av en annan art. har tagit biståndsansvar men borde öka engagemanget ännu mer. Framför allt genom att agera internationellt för att få en varaktig lösning på konflikten och upprätta verklig demokrati. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att och världssamfundet i övrigt ska agera för att nå varaktig fred i Brazzaville?
fr · GP111343 · 2002-06-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1343 av () till utrikesminister om förhållandena i Enligt officiella uppgifter i har bara över 180 personer avrättats i olika delar av landet. var det åter dags med stening av en ung kvinna. Det är uppenbart att varken kritiska dialoger eller andra milda "påtryckningar" har någon påverkan på den sittande klerikala regimens politik inom området för mänskliga rättigheter. Kvinnoförtrycket är påfallande och om än inte "talibanskt", så är tendenserna likartade. Iranska agenter fortsätter också angreppen utanför landet på regimmotståndare. EU har beslutat sig för att sätta terroriststämpel på Mojahedin. Mojahedin använder våld, det är sant, men det riktar sig inte mot civila utan främst mot förtryckarregimens militäranläggningar, regeringsinstitutioner som används som instrument för förtrycket, t.ex. religiösa domstolar och hemliga polisen. Så vitt jag förstår utför organisationen samma slags gärningar som "befrielserörelserna" i . Den stödde @ liksom andra länder inom EU. För många iranier, bl.a. i , som verkar inom det nationella befrielserådet för och som inte delar alla Mojahedins värderingar, men ändå samverkar för att skapa en enig front mot mullaregimen är denna inställning från EU, som skadar hela motståndsarbetet mot Iranregimen, ett svårt slag. De ser @ liksom inte heller jag @ vari skillnaden ligger när man verkar för att kullkasta en förtryckarregim i och motsvarande i . Av vilket skäl gör man en annan bedömning av motståndskrafterna mot Iranregimen än de mot de förra förtryckarregimerna i södra ?
fr · GP111344 · 2002-06-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1344 av () till statsrådet om främlingspass för irakiska flyktingar Människor flyr undan regim i . Flera av dem som flyr kommer till . De söker asyl och när de fått uppehållstillstånd ansöker de om främlingspass. Därvid hänvisas och tvingas de av att uppsöka den irakiska ambassaden för att där ansöka om pass och därigenom få sin identitet bekräftad. Regeringen vet att den irakiska ambassaden bedriver flyktingspionage, vilket bl.a. innebär att ambassaden försöker att få hållhakar på dem som ansöker om pass. Detta innebär en fara både för flyktingar i och för släktingar och vänner till dessa irakiska flyktingar. har utvisat ambassadtjänstemän som ägnat sig åt flyktingspionage. Detta är dock ingen garanti för att spionaget ska ha upphört. Själva vitsen med spionaget är just att den inte ska veta något om det. Än mer besynnerlig är den ordningen att flyktingar som vill ha sitt främlingspass förnyat ska besöka ambassaden . En sådan ordning verkar inte bara sprungen ur en bisarr byråkrati utan även tillkommen i ren illvilja. Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att asylsökande irakiska medborgare som fått uppehållstillstånd inte ska tvingas vända sig till irakiska ambassaden för att de ska kunna få svenskt främlingspass eller nödvändiga identitetshandlingar?
fr · GP111345 · 2002-06-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1345 av () till jordbruksminister om det fjällnära jordbruket Jordbruket ska kunna överleva i alla delar av vårt land. För att den nordliga glesbygden ska ha livskraft och sysselsättning, måste det fjällnära jordbruket värnas. Tyvärr har de fjällnära jordbrukarna mötts av kraftiga kostnadshöjningar : höjda egenavgifter inom stödområdena, ökade transport- och foderkostnader samt minskade ersättningar. beslutade därför om en särskild fjällmiljöersättning, i enlighet med betänkandet 1997/98:JOU01. Detta genomfördes emellertid aldrig, i stället har regeringen pekat på Mål1 inom EU:s regionalstöd som ett alternativ. Enligt uppgifter från bl.a. LRF och i är det dock inte görligt att inkludera det fjällnära jordbruket i Mål1-stödet i någon betydande utsträckning. Det fjällnära jordbruket har därmed svikits. Ett förslag utarbetat av i (yttrande till ) visar på ett effektivt sätt att stödja lantbruksföretagen, genom en kompensationsersättning som är kopplad till djurhållningen. Förslaget innebär en totalkostnad på ca 5,6 miljoner , en relativt sett mycket liten summa som ändå skulle uppfylla målsättningen. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga ministern om hon avser att, i samband med den pågående översynen av Miljö- och landsbygdsprogrammet, överväga att införa en särskild kompensationsersättning till det fjällnära jordbruket.
fr · GP111346 · 2002-06-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1346 av () till jordbruksminister om ekologiska livsmedel Efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar liksom produktionen. Ett hinder för fortsatta framgångar för ekologiska livsmedel är dock bristen på konkurrens inom livsmedelssektorn. Den dåliga konkurrensen och bristen på alternativ för distribution och försäljning för producenterna ger ibland skrämmande resultat. Exempelvis användes av den ekologiskt producerade mjölken i som råvara till konventionella produkter eftersom efterfråga på ekomjölk är lägre i än produktionen. Denna olycklig situation uppstår eftersom producenterna inte har någon möjlighet att sälja sina produkter till t.ex. @ där efterfrågan är stor @ eftersom mejerierna har delat upp landet mellan sig. Liknande förhållanden råder även när det gäller kött och grönsaker. Det är oerhört svårt för ekologiska lantbrukare att på ett enkelt sätt hitta alternativa distributions- och försäljningsvägar. Bristen på reell konkurrens inom livsmedelssektorn bidrar också till för höga konsumentpriser. Jag vill fråga jordbruksminister : Vad avser ministern att göra för att underlätta försäljningen och distributionen av ekologiska livsmedel?
fr · GP111347 · 2002-06-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1347 av () till näringsminister om den svenska tågproduktionen har företaget varslat personal om uppsägning i både och . I varslas 260, cirka en tredjedel, av personalen om uppsägning. Uppsägningarna drabbar län hårt eftersom vi haft flera varsel och är ett utflyttningslän. tillverkning av tåg och tågvagnar är den sista kvarvarande producenten i . Informationschefen på menar att infrastrukturpropositionen är en bromsande faktor för investeringar eftersom de flesta väntar med att upprusta fordonsstyrkan tills pengarna kommer. Ifrån företagets sida har man förhoppningen att regeringen ska tidigarelägga en del av de investeringar som finns i infrastrukturpropositionen. Med anledning av detta vill jag fråga om näringsministern är beredd att vidta några åtgärder för att trygga den svenska tågproduktionen.
fr · GP111348 · 2002-06-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1348 av () till näringsminister om EU-standard för aluminium gäller en ny EU-standard för gjutlegeringar av aluminium. Denna legering gäller av allt pressgjutgods i . Om den legeringen används, kan förbrukningen av jungfruligt aluminium öka . Tillverkning av jungfruligt aluminium kräver 20 gånger mer energi än att återanvända aluminiumskrot. Detta är inte i linje med de miljömål, som beslutat om. Den nya legeringsstandarden har bestämts för att klara korrosionskraven. Svenska experter anser dock att den gamla standarden på ett enkelt sätt kan modifieras för att klara dessa krav. Den nya standarden innebär i övrigt inte bättre hållfasthet. Snarare är den gamla standarden optimal vid tillverkning av tunnväggigt gjutgods. Den svenska standardiseringsorganisationen, SIS, arbetar för att få en förändring till stånd men tror en ändring kan ta . Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att påskynda arbetet för en aluminiumstandard som bättre överensstämmer med de svenska miljömålen?
fr · GP111349 · 2002-06-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1349 av () till miljöminister om provtagning av döda sälar efter den stora säldöden inträffar återigen säldöd längs , en situation som var oförutsägbar och som inte ingår i ordinarie forskningsplaner. Därför krävs nu akuta åtgärder och insatser för att snabbt kunna samla in prover för forskning. Alltsedan den stora säldöden har sälforskare förklarat vikten av att ha medel fria att använda vid akuta situationer. Några sådana medel har dock inte avsatts, så nu saknas ekonomiska resurser för att kunna ta prover för kommande forskningsinsatser. Att söka forskningsanslag på vanligt sätt tar . Min fråga blir då till miljöminister : Vilka åtgärder kommer miljöministern att vidta för att inte viktiga miljöforskningsuppgifter går förlorade på grund av att erforderliga medel för provtagning av döda sälar saknas?
fr · GP111350 · 2002-06-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1350 av () till statsrådet om politik på arbetsplatserna Det låga valdeltagandet vid val ger anledning till allvarliga eftertankar. Orsakerna till det sviktande förtroendet för vårt demokratiska styrelseskick är sannolikt många och mångfasetterade. I en fungerande demokrati måste politiken finnas med som ett naturligt inslag i vardagslivet. Det gäller i människornas närmiljö såväl som på arbetsplatserna. Att sålunda fritt och öppet få diskutera politik @ som ju ofta innehåller vardagssvar på vardagsfrågor @ på arbetsplatsen måste anses vara en grundläggande demokratisk rättighet. I flera valrörelser har det visat sig allt svårare för politiker att få komma till tals på många arbetsplatser. behandlade i sitt av godkända betänkande 2000/01:AU7 frågan och konstaterade bl.a. att "en stark och livaktig demokrati förutsätter många och skilda typer av mötesplatser där politiska budskap kan förmedlas och debatteras. Arbetsplatsen kan vara en sådan arena". Utskottets beslut utmynnade i ett tillkännagivande med anledning av en motion av undertecknad (A208) med innebörden att "frågan övervägs av en utredning eller på annat sätt som regeringen finner lämpligt". Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att efterkomma beslut innebärande ökade möjligheter till politisk information och opinionsbildning på arbetsplatserna?
fr · GP111351 · 2002-06-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1351 av () till statsrådet om integritetsskyddets framtida utformning har vi moderater framfört krav på lagreglering av den personliga integriteten. Vi menar att det föreligger ett stort behov av en omfattande analys av grunderna för integritetsskyddets framtida utfomning i syfte att ta fram en allmän teknikoberoende integritetslagstiftning. En central fråga i detta sammanhang är hur skyddet för den personliga integriteten ska utformas, utan att begränsa medborgarnas yttrandefrihet och insyn i myndigheternas verksamhet och ge betryggande vägledning för det framtida bruket av personuppgifter. Regeringen har lov att tillsätta en utredning. Men det har inte blivit något av detta löfte. Så var regeringen mer preciserad och uttalade i samband med en proposition att ett regeringsbeslut är att vänta . Sedan det löftet avgavs har det gått mer än . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppfylla löftet från regeringen och tillsätta utredningen?
fr · GP111352 · 2002-06-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1352 av () till justitieminister om friköp av historiska arrenden fattade riksdag med stor majoritet det historiska beslutet att avskaffa den förmodligen sista kvarlevan från det gamla feodalsamhället genom att medge jordbruksarrendatorer rätt att friköpa sina gårdar vid s.k. historiska arrenden. I sin motivering för beslutet skrev lagutskottet (bet. 1989/90:LU6) bl.a.: "Det värde som arrendegårdarna representerar för jordägarna har således till stor del skapats genom det arbete som arrendatorerna och deras släkt utfört och de ekonomiska uppoffringar som de gjort. Det är därför inte svårförståeligt att arrendatorerna önskar att genom en friköpsrätt få trygghet för att de gjorda investeringarna kommer dem och deras familjer till gagn." yttrande sammanfattar i ett nötskal hela problematiken. Arrendebönder som i generationer bebyggt, bebott och brukat sina gårdar under adelns s.k. fideikommisser lever fortfarande i någon sorts livegenskap. Och detta missförhållande består fortfarande efter ovannämnda riksdagsbeslut. beslutade efter motioner från bl.a. undertecknad i ett tillkännagivande till regeringen att frågan om friköp på nytt borde utredas. Ännu så sent som hade utredningsarbetet dock inte kommit igång. Såväl sociala som medborgarrättsliga och politiska skäl talar fortfarande starkt för införande av laglig rätt till friköp av historiska arrenden. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att det av beställda uppdraget nu utan ytterligare dröjsmål ska kunna fullföljas?
fr · GP111353 · 2002-06-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1353 av () till statsrådet om persontrafiken över Svinesundsbroarna Handelsminister har tillsatt en utredning för översyn av gränsregionala hinder, i syfte att nå överenskommelser med övriga nordiska länder, om att underlätta för människor att bo och verka i gränsregioner utan hinder. Regeringen har beslutat att en broavgift om 20kr i varje riktning, både på den planerade nya och den över 50-åriga gamla bron, ska tas ut av alla lätta fordon. Med tanke på det mångåriga arbetet som den svensk-norska har lagt ned på att finna former, i likhet med ministerns utredning, för att underlätta vardagsrörligheten mellan människor i Svinesundsområdet så slår broavgiften undan fötterna för detta mångåriga arbete och människors fria vardagsrörelser. Min fråga till ministern blir då: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att människor i Svinesundsområdet även fortsatt ska kunna bo och verka i regionen utan att detta försvåras av nya avgifter för persontrafiken över Svinesundsbroarna?
fr · GP111354 · 2002-06-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1354 av () till statsrådet om individuell prövning av asylsökande bosnier Vid flyktingförläggningarna i och har bosniska asylsökande till fått avslag på sina asylansökningar. Alla avslagsbeslut ser likadana ut, skrivna efter en mall, oavsett om brevet kommer från , eller . Breven kommenterar inte den enskildes skäl för att söka asyl utan hänvisar endast till två regeringsbeslut som fattades 1999 och 2000. Varje asylsökande person har rätt till en individuell prövning. I socialförsäkringsutskottets betänkande SfU8 om migration och asylpolitik framhålls att varje ansökan om uppehållstillstånd ska prövas individuellt och att det måste vara en rättssäker process där samtliga omständigheter och skäl för beslutet utreds. säger att särskild hänsyn ska tas till barnens intressen. UNHCR:s rapport säger att det inte är säkert att avvisa alla kategorier av asylsökande till Bosnien och att det finns vissa delar av Bosnien som man inte bör avvisa bosnier till. Dagens förhållanden i Bosnien måste vara vägledande för beslut och varje person måste få sitt fall prövat individuellt. Ett beslut om avvisning handlar om en människas hela livssituation och kan inte skrivas efter en mall. För sökande är det viktigt att få en klar motivering till beslutet och en förklaring till varje enskilt avslag. Jag vill fråga migrationsministern om han avser att vidta åtgärder för att handläggning av asylsökan ska ske i enlighet med en individuell prövning.
fr · GP111355 · 2002-06-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1355 av () till kulturminister om PBL och estetiskt tilltalande byggnadsmiljö Under förra mandatperioden utreddes, debatterades och togs beslut om en ny kulturpolitik. När det gäller arkitektur och formgivning skulle ett handlingsprogram utarbetas där statens insatser bl.a. skulle medverka till att kvalitet och skönhetsaspekter inte underställs kortsiktiga ekonomiska överväganden, att kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer tas tillvara och förstärks samt att intresset för hög kvalitet inom arkitektur och formgivning stärks. Det sades också att "arkitektur och formgivning är problemlösning @ en kreativ process i formgivningen av produkter, byggnader och platser". föreslog ändringar i både väglagen, och lagen om byggande av järnväg så att de estetiska värdena skulle kunna lyftas fram; tog sedan beslut i enlighet med utskottets förslag. Det finns frågor kring vad som hänt avseende just ändringarna i PBL, t.ex. om landets byggnadsnämnder implementerat skönhet och estetik i sitt byggande. Min fråga blir: Avser ministern att verka för att utfallet av paragrafändringarna i PBL utvärderas så att vi kan se om ändringarna har blivit ett verkningsfullt instrument för att åstadkomma en skönare och mer estetiskt tilltalande byggnadsmiljö?
fr · GP111356 · 2002-06-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1356 av () till försvarsminister om GFU Regeringen har beslutat att flytta den grundläggande militära flygutbildningen (GFU) från F10 /03. Utbildningen ska etableras på Malmen sista dit också den taktiska flygutbildningen (TFU) flyttar då ska läggas ned. Den grundläggande flygutbildningen kommer med detta , januari@juni 2003, att finnas på . Den tillfälliga etableringen i är mycket olycklig. Flygutbildning är en känslig verksamhet som bygger på etablerad och förtroendefull kontakt mellan flyglärare och elev. När försvarsutskottet behandlade frågan i betänkandet FöU6 uttalade utskottet sig så här: "Enligt utskottets mening är det angeläget att regeringen ytterligare överväger om det är möjligt att överföra slutfasen av den aktuella GFU-omgången direkt från F10 till Malmen i stället för ." Med stöd av detta vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder i syfte att överföra GFU direkt till Malmen utan att ta omvägen via ?