ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12997 · 2002-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:997 om vårdgarantin har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att införa en fungerande vårdgaranti. Regeringen lämnade propositionen Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) till . I handlingsplanen redovisar regeringen dels avsikten att förstärka hälso- och sjukvårdens resurser med sammanlagt under åren 2001@2004, dels det avtal som regeringen träffat med och om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen. Målet är att förbättra tillgängligheten och kvaliteten i hela hälso- och sjukvården och stärka patientens ställning. ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) föreslog regeringen dessutom att skulle avsättas för att förbättra vårdens tillgänglighet. Staten och träffade en överenskommelse som innebär ett åtagande från landstingen att vidta kraftfulla åtgärder för att korta väntetiderna till besök och behandlingar vid sjukhus och motsvarande. Överenskommelsen innebär vidare ett åtagande från landstingen att fortsätta förbättra uppföljningen av tillgängligheten. Senast vid utgången av ska rapporteringen till databasen i vården vara 100-procentig avseende förväntade väntetider. Vid utgången av ska även täckningsgraden för faktiska väntetider vara . har beslutat om en rekommendation till landstingen om valmöjligheter i vården. Syftet med rekommendationen är att med patientens bästa för ögonen förtydliga och förenkla patientens möjlighet att söka vård i annat landsting än hemlandstinget. Rekommendationen om fritt vårdval kommer att omfatta samtliga landsting . Sammantaget finns nu en god grund för att en enhetlig nationell vårdgaranti ska kunna genomföras i hela landet . Hela den svenska sjukvården ska präglas av 0-7-90-regeln. Det innebär att det ska vara 0 väntetid för att komma i kontakt med sin vårdcentral, att man ska få träffa sin läkare samt att man ska erbjudas behandling efter diagnos. Regeringen kommer i förhandlingar med att diskutera förutsättningarna och kraven för införande av en nationell vårdgaranti.
frs · GP12998 · 2002-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:998 om obeställd e-postreklam har frågat mig när regeringen avser att lägga ett nytt lagförslag till om obeställd e-postreklam. Frågan om obeställd e-postreklam har under ett par års tid diskuterats livligt både här i och inom EU. förekommer olika lösningar bland medlemsländerna. Enligt svensk marknadslagstiftning får en näringsidkare vid marknadsföring till en konsument bara använda telefax och automatiska uppringningsanordningar om samtycke givits (s.k. opt-in). Andra metoder för att på distans direkt kommunicera med konsumenter (t.ex. e-post) får användas om inte konsumenten uttryckligen motsatt sig detta (s.k. opt-out). lade kommissionen fram ett förslag till direktiv till och rådet om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom sektorn för elektronisk kommunikation. Förslaget är avsett att ersätta det nu gällande teledataskyddsdirektivet (97/66/EG) och innebär att alla medlemsländer ska ha regler som ställer krav på samtycke från mottagaren i fråga om obeställd e-postreklam, såvida det inte redan finns en etablerad kundrelation. Det innebär att det inte längre ska vara möjligt för medlemsländerna att välja mellan regler som kräver samtycke och regler som inte kräver samtycke. Tele- och transportministerrådet beslutade om en gemensam ståndpunkt . Omröstning i parlamentet kommer att ske . har ställt sig positivt till kommissionens förslag om regler för krav på samtycke för obeställd e-postreklam. Betydelsen av att ha enhetliga regler inom gemenskapen och gentemot har haft stor inverkan för denna förändring av den svenska ståndpunkten. Regeringen avvaktar hur vi ska gå vidare i frågan till dess förhandlingarna är slutförda på EU-nivå.
frs · GP12999 · 2002-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:999 om ersättning har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att ändra nuvarande sätt att beräkna förtidspensioner och sjukbidrag, och stärka arbetslinjen i försäkringen. Sammanfattningsvis handlar frågan om hur dessa förmåner beräknas när en person som uppburit partiell förtidspension eller sjukbidrag @ t.ex. halv sådan förmån @ med visst förvärvsarbete beviljas hel förmån. konstaterar att den inkomst som personen haft parallellt med den halva förtidspensionen eller sjukbidraget inte påverkar beräkningen av den hela förmånen och anser att detta inte stärker arbetslinjen samt belyser detta med ett exempel. Det är riktigt att regelverket är utformat som beskriver. Motivet för att inte räkna om förmånen, på det sätt anser rimligt, är att inkomstförhållandena före pensionsfallet ska spegla den förväntade inkomstutvecklingen fram till ålderspensionen om inte pensionsfallet hade inträffat samt att detta förhållande inte kan ändras av mer eller mindre tillfälligt ökade arbetsinsatser. Däremot gäller att om en person med partiell sådan förmån återfår hela arbetsförmågan och således lämnar sin förtidspension eller sitt sjukbidrag för att sedan åter bli beviljad förtidspension, blir det aktuellt att göra en ny beräkning av förmånens storlek. Avslutningsvis vill jag erinra om att nya regler införs för beräkning av ersättning vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan i och med att förtidspensionssystemet reformeras och det reformerade ålderspensionssystemet träder i kraft fullt ut. De nya reglerna ändrar dock inte principen att inkomster förvärvade med partiellt utgiven försäkringsförmån inte kan beaktas när hel förmån beviljas.
fr · GP111134 · 2002-05-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1134 av () till miljöminister om strandskyddet har till regeringen överlämnat förslag om åtgärder för att förbättra strandskyddet. På en punkt innebär förslaget enligt min uppfattning inte någon förbättring. Det gäller lättnader i strandskyddsbestämmelserna för lokal och regional utveckling. föreslår visserligen sådana lättnader. Men förslaget berör bara den norra delen av landet. Jag har svårt att förstå varför gör den begränsningen. Från mitt eget hemlän vet jag att nuvarande strandskyddsbestämmelser försvårar utvecklingen av exempelvis turistnäringen. Behovet av regional utveckling finns inte bara i norra . Jag vill fråga miljöministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att nuvarande strandskyddsbestämmelser inte ska utgöra ett hinder för lokal och regional utveckling i hela .
fr · GP111135 · 2002-05-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1135 av () till näringsminister om lönebidragstaket Regeringen har beslutat att höja taket i a-kassan. Dagpenningen för de som har högst a-kassa kommer att från uppgå till , vilket motsvarar av en månadslön på . Ett annat tak som inte höjs och som inte har höjts är taket för lönebidraget för arbetshandikappade. Taket ligger på . Det innebär att med det höjda taket i a-kassan så är det många som tjänar mer på att gå på a-kassan än att ta en anställning med lönebidrag. Vi vet dessutom att många lönebidragsanställda jobbar i ideella föreningar som inte har råd med några högre löner. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är ministern beredd att lägga fram förslag om höjt tak för lönebidragsanställningar?
fr · GP111136 · 2002-05-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1136 av () till jordbruksminister om klövhälsa Dålig klövhälsa är ett allvarligt djurhälsoproblem som är mycket utbrett i svenska mjölkkobesättningar. Problemet är bl.a. relaterat till hur gödselhanteringen utformas och tidigare fanns där möjligheten att använda s.k. kodressörer. Dessa är genom djurskyddslagen numera förbjudna men andra lösningar på problemen med klövhälsa saknas på många gårdar. Det är angeläget att insatser görs för att förbättra djurmiljön i svenska ladugårdar så att problemen med dålig klövhälsa kan undvikas. Det är då viktigt att dessa insatser också kan förbättra arbetsmiljön i ladugårdarna, vilken ofta är påfrestande och leder till förslitningsskador. Insatser måste också vara möjliga att genomföra även i mindre besättningar så att dessa inte slås ut. Det är således ett komplext problem utan enkla lösningar, men klövröta är ett så allvarligt och utbrett problem att förbättringar är nödvändiga. Min fråga till jordbruksminister är: Vad avser ministern att göra för att klövhälsan i svenska mjölkkobesättningar ska förbättras?
fr · GP111137 · 2002-05-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1137 av () till finansminister om näringsbetingade andelar I ett frågesvar till mig har finansministern meddelat följande vad gäller den aviserade propositionen om skattebefrielse för kapitalvinster på näringsbetingade andelar: "Arbetet bedrivs nu med inriktning på att en lagrådsremiss skall kunna beslutas och en proposition samt att de nya reglerna ska kunna träda i kraft ." Jag har nåtts av information om att en lagrådsremiss i denna fråga inte kommer förrän , proposition /mars och att ikraftträdande beräknas ske . Om detta stämmer, vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att åstadkomma ett snabbare beslut i detta ärende?
fr · GP111138 · 2002-05-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1138 av () till finansminister om expertskatten Problem med expertskatten, på grund av långa handläggningstider och stränga kriterier för godkännande, har uppmärksammats . Flera stora företag vittnar emellertid om att problemen kvarstår. I ett frågesvar skriver finansministern: "Om det visar sig att administrationen blir betydande och att måste utvidgas kommer regeringen att väga in det vid bedömningen av verkets kommande anslagsbehov." Mot denna bakgrund frågar jag: Vilka åtgärder kommer att vidtas för att påskynda handläggningen?
fr · GP111139 · 2002-05-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1139 av () till statsrådet om Tjernobylkatastrofen anser att den senaste stora internationella utvärderingen av olyckans konsekvenser visar att den extra stråldosen till följd av olyckan inte innebär något allvarligt hälsoproblem för flertalet människor i . I är läget annorlunda. Katastrofen i Tjernobyl orsakade utgifter motsvarande 32 statsbudgetar. Direkta kostnader för olyckan var . Förluster genom inkomstbortfall 14 miljarder och utgifterna för att eliminera följderna 192 miljarder. Två miljoner människor, varav 500000 barn, har fått i sig långtidsverkande radioaktivt plutonium, cesium och strontium. I nedsmittade områden har hos småbarn kunnat mätas en hög cesiumhalt (upp till 2,6 kBk). Cesium i en sådan halt leder till hjärtfel och ökad dödlighet i hjärtsjukdomar. av barnen födda i har hjärtfel. Drygt 100000 personer har flyttats från nedsmutsade områden, varav 31000 till . Dessa har sexdubbel cancerförekomst jämfört med övrig befolkning. Vad gäller cancer i sköldkörteln är koefficienten 34. I finns ett statligt program för rehabilitering, som syftar till att ge människor som blev lidande av olyckan ett anständigt liv. Det måste konstateras att enbart med egna resurser kan detta inte . och EU bör öka insatserna för att stödja de drabbade. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stödja rehabiliteringen av dem som drabbats av Tjernobylkatastrofen?
fr · GP111140 · 2002-05-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1140 av () till jordbruksminister om ersättning för viltskador Regeringen föreslår i vårpropositionen att ersättningen för rovdjursskador, inom anslag 42:6, räknas upp med . Denna korrigering är logisk med motiveringen att ersättningen för lodjursrivna renar ska vara i nivå med ersättningen för renar rivna av järv. Detta enligt vad regeringen tidigare anfört i proposition 2000/01:57, Sammanhållen rovdjurspolitik. Däremot följer regeringen ännu inte den princip som beslutade om vid behandlingen av den nämnda propositionen, dvs. att rennäringen ska erhålla full ekonomisk kompensation till följd av rovdjursangrepp. Av regeringens expertmyndighet, , framgår att full kompensation enligt resultatet av rovdjursinventeringen skulle innebära en uppräkning med ytterligare ca för att nå den utfästelsen. Miljö- och jordbruksutskottet betonade i sitt betänkande att man utgår från att regeringen i sin anslagsberäkning utgår från faktiska förhållanden enligt de principer lagt fast för rovdjursersättningen. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Regeringen har dock ännu inte följt beslutet. I vårpropositionen saknas medel för en full ekonomisk kompensation. Min fråga till ministern är: Ämnar jordbruksministern inför kommande budgetarbete följa tidigare beslut när det gäller principen för ersättningen till rennäringen, dvs. att anslaget ska grundas på faktiska förhållanden i enlighet med den senaste rovdjursinventeringen?
fr · GP111141 · 2002-05-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1141 av () till statsrådet om inflyttningskrav på bostadssökande Tillgången på bostäder hos Bostadsförmedlingen i är beroende av frivilliga avtal med främst allmännyttan, men också med privata hyresvärdar. Tillgången på bostäder är begränsad. Kötiden för en lägenhet i centrala stadsdelar är . När man sedan som bostadssökande kan få tillgång till en bostad, så ställs en rad villkor på den bostadssökande bl.a. ekonomiska. Bostadsförmedlingen i ställer tydligen upp på de flesta villkor som hyresvärdarna ställer på de bostadssökande, utom olaglig diskriminering av invandrare. Ett skäl som accepteras är att hyresvärden inte tar emot barnfamiljer. Ett märkligt krav som inte kan acceptera! Orsaken till bostadsförmedlingens svaga möjlighet att få lägenheter för förmedling är troligen avsaknad av en lagstiftning som reglerar förhållandet mellan bostadsförmedlingen och fastighetsägarna, där förmedlingen borde ha en starkare ställning och inflytande över valet av hyresgäster. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att begränsa fastighetsägarnas möjligheter att ställa orimliga villkor, t.ex. att inte ta emot barnfamiljer, på en av bostadsförmedlingen anvisad lägenhet?
fr · GP111142 · 2002-05-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1142 av () till utrikesminister om På grund av de oroande händelser vi har bevittnat i föreligger skäl att hysa misstanke om att kan ha brutit mot de mänskliga rättigheterna på ett sätt som kan utgöra brottsliga gärningar. Har brott blivit begångna ska detta bli föremål för en rättslig prövning. Allvarligt är att synes ovilligt att acceptera en av FN ledd . ovilja att få till stånd en oberoende undersökning gagnar inte någon part i konflikten, allra minst , samt medför än mer spekulation om vad som har hänt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern hur hon och den har för avsikt att agera för att få till stånd en oberoende undersökning av händelserna i Israel@Palestina.
fr · GP111143 · 2002-05-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1143 av () till försvarsminister om ubåtars agerande till sjöss inträffade en incident mellan ett handelsfartyg och en av marinens ubåtar. Handelsfartyget siktade utanför något som först upplevdes som sjöfåglar. Men det visades vara ett periskop tillhörande en av marinens ubåtar som höll på att gå upp i övervattensläge. Handelsfartyget som låg i en babordsgir lyckades undvika en kollision med tillgodo. Ubåten svarade inte på anrop. Denna incident kunde ha resulterat i en allvarlig sjöolycka. Enligt svarar informationschefen på på frågan varför man går upp mitt i en farled att "förmodligen för att det var trångt om utrymme och befälhavaren inte känt till området tillräckligt väl" och att "i undervattensläge väjer ubåtar för alla farkoster i ytläge". Eftersom farlederna på är livligt trafikerade är det mycket allvarligt när sådana incidenter uppkommer. Med tanke på hur nära det var en kollision måste något ha brustit i ubåtens befälhavares agerande eller instruktioner. Med anledning av det inträffade vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Avser ministern att verka för en tydligare instruktion vad avser ubåtars agerande gentemot andra fartyg och båtar till sjöss?
fr · GP111144 · 2002-05-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1144 av () till statsminister om statsråds deltagande i möten Efter att beslut om nedläggning av tagits i har inte mycket energi lagts på att diskutera framtiden för regionen från regeringens sida, trots idoga försök till detta. Man kan inte underskatta de problem som nedläggningen av för med sig, framför allt vad gäller förlorade arbetstillfällen i regionen. Eftersom de uppgår till inte mindre än 750 stycken behövs en bra diskussion om hur man ska kunna förhindra att detta får alltför långtgående och negativa konsekvenser. Eftersom kommunen inte räknar med att få några statliga medel för att klara detta behövs en seriös diskussion kring bl.a. utbildning, den regionala tillväxten och kommunikationer. Mot bakgrund av detta har kommunledningen vid ett flertal tillfällen inbjudit ministrar till kommunen för att diskutera de utmaningar som ligger framför nordvästra som region. Ministrarna som har inbjudits är , (), och . Tyvärr har alla konsekvent tackat nej till en sådan inbjudan, vilket får ses som en aning nonchalant. Vi får hoppas att någon från regeringen känner ansvar för att ta diskussionen om denna regions framtid och att ansvariga återigen inte tackar nej till en sådan diskussion. Man kan t.o.m. fråga sig om denna ovilja till diskussion har att göra med den majoritet som styr kommunen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsministern följande: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att statsråden ska bli mer tillgängliga så att möten kan komma till stånd i de fall som ovan beskrivits?
fr · GP111145 · 2002-05-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1145 av () till finansminister om yrkesfiskaravdrag begärde /riksdag att regeringen skulle återkomma till med ett förslag om yrkesfiskaravdrag. Detta ärende har emellertid dragits i långbänk. Jag har under via skriftliga frågor och interpellationer försökt få ett besked om när ett förslag i detta ärende kommer att föreläggas . När jag senast tog upp frågan med finansministern, , fick jag svaret: "Jag har förklarat att beredning av ett förslag till yrkesfiskaravdrag pågår och att det inte är möjligt att närmare precisera när det kan läggas fram. Det går inte att ge något annat svar ." Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet följande: Kan finansministern närmare precisera när ett förslag om yrkesfiskaravdrag kommer att föreläggas ?
fr · GP111146 · 2002-05-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1146 av () till utrikesminister om kulturarv i Myndigheterna i har börjat riva gamla traditionella hus nära Lhasas historiska centrum. Hela det berörda området finns på ! Det är svårt att hitta ett försvar för detta barbariska tilltag. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att skydda det historiskt värdefulla världsarvet?
fr · GP111147 · 2002-05-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1147 av de () till finansminister om cement- och kalkindustrin Jag frågade finansministern när regeringen avser att lämna besked om vilka energi- och miljöskatteregler som ska gälla för cement- och kalkindustrin /2003. Bakgrunden till min fråga var och är fortfarande att dessa industrier omfattas av den s.k. 1,2-procentsregeln och att denna upphör att gälla . Jag är medveten om att () utreder utformningen av regler för nedsättning av skatt på energi för sektorer som är utsatta för konkurrens. Jag är också medveten om de diskussioner som förs med kommissionen om statsstödsreglerna och att allt detta måste få en långsiktig lösning. Cement- och kalkindustrin behöver, precis som all annan näringsverksamhet, få långsiktiga och hållbara regler för sin verksamhet. förslag kommer inte att kunna behandlas av . Om inget särskilt skattenedsättningsbeslut fattas innebär det stora risker för att cement- och kalkindustrin kommer att drabbas av nedläggningar. Detta kommer i så fall att vara ett hårt slag för bl.a. . Tyvärr fick jag inget svar på min fråga om när besked om de framtida reglerna kommer. Inget besked finns heller i vårpropositionen. Därför upprepar jag min fråga om tidpunkten för besked och ber finansministern observera att jag nu inte frågar om innehållet i beskedet. När avser finansministern att lämna besked om vilka energi- och miljöskatteregler som ska gälla för cement- och kalkindustrin /2003?
fr · GP111148 · 2002-05-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1148 av de () till statsrådet om Sjukskrivningarna skenar och därmed ökar trycket och arbetsbelastningen på försäkringskassornas personal. Alltmer tid och alltfler resurser går åt att betala ut sjukpenning. Rehabiliteringen av sjuka hinns inte med i den omfattning som är önskvärd och nödvändig. Det är inte ovanligt att kassorna vid arbetsmiljöinspektioner får påpekanden om att de bör prioritera vilka arbetsuppgifter som är viktigast. Detta låter självklart men är inte lika lätt att göra i praktiken, då det finns mängder av rikspolitiska mål som ska uppnås. Ett sådant är att öka antalet pappor som tar ut föräldraledighet. Jag har personligen synpunkter på om detta verkligen är en uppgift för . I dagens ansträngda sjukskrivningssituation måste man starkt ifrågasätta om försäkringskassorna verkligen ska prioritera uppgifter som tar resurser från kassornas huvudsakliga verksamhet, t.ex. åtgärder och insatser för aktiv rehabilitering av sjukskrivna människor. Avser statsrådet att ta initiativ till att ge försäkringskassorna större individuell självständighet att vid behov prioritera mellan sina arbetsuppgifter?
fr · GP111149 · 2002-05-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:1149 av () till utrikesminister om FN:s resolution 425 har i FN-resolution 425 uppmanats att dra sig tillbaka från södra . har å sin sida bedömt att hotbilden från shiamuslimska Hizbullah motiverat en buffertzon. Men uppfyllde sin del av resolutionen och lämnade . har därefter beskjutits ett flertal gånger från den libanesiska sidan. ska enligt resolution 425 ansvara för lag och säkerhet i det återlämnade området. Ska FN-systemet ha trovärdighet är det inte bara som ska vara skyldigt att leva upp till FN:s resolutioner. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att i internationella sammanhang ta upp frågan om efterlevnaden av FN:s resolution 425 i sin helhet?
fr · GP111150 · 2002-05-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1150 av () till näringsminister om förbindelsen mellan och fastlandet Jag har vid ett flertal tillfällen tidigare tagit upp frågan om förbindelsen mellan och fastlandet men problemet har fortfarande inte fått någon lösning. ligger utanför i och är, tillsammans med de närliggande öarna, största naturskyddsområde i marin miljö. Ön har omkring 90 åretruntboende, ett antal som tredubblas . Vägen fram till färjeläget på fastlandssidan och vägen från hamnen på är klassificerade som allmänna vägar, däremot råder oklarhet kring vem som har ansvar för förbindelsen mellan vägarna. Det finns inget beslut från om vem som ska vara huvudman för förbindelsen trots påtryckningar från både , kommunen och . driver färjetrafiken under de isfria årstiderna men inte . Resultatet har blivit att de bosatta på kan ha stora svårigheter att ta sig till och från fastlandet t.ex. i samband med arbetsresor eller för att besöka någon av vårdinrättningarna. Regeringen har tidigare hänvisat ärendet till den utredare som skulle se över de enskilda vägarna men enligt vad jag har erfarit har inte heller denna utredare tagit ställning i frågan. kommer en ny vinter och då måste ett beslut vara fattat. Min fråga blir följaktligen: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att skyndsamt lösa ansvarsfrågan angående förbindelsen mellan och fastlandet?
fr · GP111151 · 2002-05-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1151 av () till försvarsminister om import och export av krigsmateriel har stränga regler för vapenexport. Nya uppgörelser om export får inte slutas med länder som befinner sig i krig eller som riskerar att hamna i krig, inte heller med länder där grova och omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna förekommer. Detta medför att vapenexport till är utesluten. har det framkommit uppgifter att importerar krigsmateriel från . Export och import bör rimligen behandlas på samma sätt när det gäller lämpligheten avseende de länder vi handlar med @ annars riskerar politiken att bli motsägelsefull, för att inte säga präglad av dubbelmoral. Jag vill fråga försvarsministern om samma regler i praxis fortsättningsvis avses tillämpas när det gäller såväl import som export av krigsmateriel till och från respektive andra länder.