ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111477 · 2002-08-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1477 av () till kulturminister om stölder av medeltida kyrkoskatter har rapporterats om att svenska antikviteter nu köps upp i stora mängder och förs ut ur landet. äger även en ur europeisk synpunkt unik skatt av medeltida antikviteter: medeltida bemålade träskulpturer som finns i vissa gamla kyrkor. stals kyrksilver som snabbt kunde omsättas i pengar. började stölder förekomma av just gamla medeltida bemålade träskulpturer. Lidens vackra medeltidskyrka i storslagna dalgång har t.ex. drabbats av inbrott 1995 och 2001. Länsmuseerna erbjuder nu kyrkorna att deponera träkonsten på museerna i stöld- och brandsäkra klimatsäkrade lokaler. De erbjuder även församlingarna elektronisk övervakning samt mekaniskt skydd i form av smidat koppel som håller fast de unika bilderna. Arbetet går dock trögt och är beroende av intresse och engagemang ute i församlingarna. Men hela landets kulturskatter är en riksangelägenhet! anser att svenska antikviteter ska förbli i landet och inte exporteras och säljas till rika samlare i andra länder. anser även att stölder av unik medeltida träkonst ur våra kyrkor kan accepteras. Det är helt oacceptabelt och jag vill därför fråga ministern: Avser ministern att verka för att omedelbara åtgärder vidtas för att bevara landets antikviteter och unika medeltida kyrkoskatter kvar i ?
fr · GP111478 · 2002-08-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1478 av () till kulturminister om nationellt stöd till Koppardalen i Det råder ingen tvekan om att de kulturmiljöer som finns i Koppardalen i är av mycket stort värde. Kopparmynten som präglades , kopparindustriernas samband med . Åren 1636@1872 var en kopparstad. Därefter uppfördes det första storjärnverket i , 1874 togs den första masugnen i drift och valsverk för grovplåt startades. Masugnarna drevs till 1938, då järnverket tog nya metoder i anspråk. Hyttanläggningarna lämnades kvar och är en unik skatt. är hyttans rosthus en välkänd och uppskattad konsthall, där äger rum . Kommunen har gjort stora insatser för att göra området mer tillgängligt. Stöd har erhållits via länsstyrelse och EU-medel. Det statliga engagemanget kan och bör dock utvecklas, då det är orimligt att en liten kommun ska klara den fortsatta utvecklingen. Formerna för detta bör, enligt min mening, utredas i särskild ordning, vilket jag också föreslagit i . Jag har också noterat att kulturministern uttalat sig positivt om Koppardalen. Dessa uttalanden förpliktar självfallet. Min fråga till kulturministern är: Avser kulturministern att utreda det nationella ansvaret för och ekonomiskt stödja de världsunika kulturhistoriska industriarven i ?
fr · GP111479 · 2002-08-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1479 av () till kulturminister om kartellbildning uppmärksammade i ett reportage problem med kartellbildning inom konst- och allmogemarknaden. Storhandlare bjuder inte över varandra på de offentliga auktionerna utan fördelar sedan konstföremålen på en efterauktion. Konsumenternas roll på marknaden är mycket svag. Dyra föremål säljs utan varudeklaration, certifiering eller ens prismärkning. Konsumenterna i antikbutiker blir lidande av detta, liksom dödsbodelägare som försöker ropa in släktklenoder på auktioner. Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern vad hon avser att göra för att komma åt kartellbildningen och konsumenternas svaga roll på konstmarknaden.
fr · GP111480 · 2002-08-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1480 av () till jordbruksminister om exportförbud av Östersjöfisk har beslutat förbjuda all export av fisk, såsom sill och lax, fångad i på grund av för höga dioxinhalter från . Detta i enlighet med . uppges det vara så att fisk fångad söder om innehåller lägre dioxinhalter än vad EU:s gränsvärde är. Likväl omfattas även dessa fångster av exportförbudet. Detta hotar slå ut en hel fiskerinäring och förefaller dessutom inte vara underbyggt vad gäller fångsterna i södra . Dessutom lär över huvud taget inte besluta om något förbud. Det förefaller mer rimligt att fisk fångad i söder om undantas förbudet och får fortsätta exporteras. Det synes vara behov av regelförändring . Avser ministern att företa åtgärd som leder till regelförändring, så att fisk fångad i södra kan fortsätta att exporteras?
fr · GP111481 · 2002-08-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1481 av () till kulturminister om exportförbud Svenska allmogemöbler i originalskick , och i viss mån även , har blivit mycket värdefulla på konstmarknaden. Många av dem har dock inte bara ett ekonomiskt värde utan hör till det svenska kulturarvet och är viktiga att behålla inom landet. Sådana föremål har belagts med exportförbud. För att avgöra vilka konstföremål som får föras ut eller inte ska exporttillstånd sökas hos . För det första är det dock bara en liten andel av de föremål som exporteras som har granskats av . För det andra förs föremål ut, trots att Nordisak museet anmält till tullen att de ska beläggas med exportförbud. Dessa förhållanden har avslöjats i reportage i och bekräftas av tjänstemän på . Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern vad hon avser att göra för att förhindra att unika kulturobjekt illegalt förs ut från .
fr · GP111482 · 2002-08-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1482 av () till näringsminister om avgift för resande över "nya " I norra har man på olika håll arbetat för att underlätta för människor som vill bo i ett land och arbeta i ett annat. Antalet personer som bor i och arbetar i och vise versa är också i stigande. Handeln över gränsen är också mycket omfattande. Den positiva utvecklingen motarbetas av det förslag som föreligger att det ska tas ut en avgift för resande över "nya ". Ämnar näringsministern ta initiativ till att de dagliga pendlarna inte ska påföras en orimlig avgift?
fr · GP111483 · 2002-08-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1483 av () till näringsminister om som gått uttsattes i för så våldsamma skyfall att kommunen utlystes som katastrofområde. Vägar har förstörts, hus och hem har ställts under vatten. Kostnaderna för att enbart reparera vägarna beräknas till ca 15@20 miljoner kronor. Dessutom finns även skador på enskild egendom att ta hänsyn till. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att hjälpa dem som drabbades av helgens våldsamma skyfall på ?
fr · GP111484 · 2002-08-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1484 av () till justitieminister om våld mot homosexuella Enligt regeringens intentioner ska särskild uppmärksamhet ägnas åt brott som drabbar särskilt utsatta grupper. Bekämpningen av brott med bl.a. homofobiska motiv ska ha hög prioritet för polisväsendet. Att vara homosexuell ska inte vara orsak till rädsla eller till att man ska bli nedslagen. Detta är en uppfattning som de flesta delar. ser vi i rapporter både i medierna, hos polisen samt från BRÅ att just homosexuella är en utsatt grupp. Mycket har gjorts, och görs, för att skydda denna grupp. Trots det sker övergrepp som enbart beror på grupptillhörigheten. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att uppfylla tidigare nämnda intentioner att prioritera bekämpning av brott med homofobiska motiv?
fr · GP111485 · 2002-08-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:1485 av () till justitieminister om skuldtyngda barn i län har det största antalet skuldsatta barn i . 1058 ungdomar är registrerade hos i . I landet totalt finns 5800 skuldsatta minderåriga. Skulderna består till största delen av skatteskulder. Men en annan stor del av skulderna består av obetalda parkeringsböter och fordonsskatter. Detta trots att barn inte har körkort. Anledningen till detta är att föräldrarna skriver över bilarna på barnen som då också tar över skuldansvaret för bilen. På detta sätt slipper föräldern att få betalningsanmärkningar när fordonsskatt och parkeringsböter inte betalas. I landet finns tusentals bilar registrerade på minderåriga som oftast saknar både tillgångar och inkomster. Inte sällan drabbas de unga av betalningsanmärkningar som ligger kvar efter det att de fyllt . Detta leder till en svår start i vuxenlivet. Det kan bli svårare att få arbete, lån och att få en lägenhet. I synnerhet blir det svårt att göra köp på avbetalning. Betalningsanmärkningen ligger kvar även om skulden betalas. Det är självklart orimligt att barn får stå för föräldrarnas skulder vilket dessutom får konsekvenser som påverkar dem negativt när de blir myndiga. Vad avser regeringen att göra för att förhindra att föräldrar skriver över bilar på sina barn och därefter låter dessa ta konsekvenserna av obetalda böter och skatteskulder?
fr · GP111486 · 2002-08-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1486 av () till justitieminister om parkeringsböter för utländska bilister Med dagens lagstiftning är det inte möjligt att driva in parkeringsböter från en person som inte är svensk medborgare. Detta förorsakar ordningsproblem särskilt i gränsområden med mycket bilar från ett grannland och dessutom blir effekten ett inte oväsentligt inkomstbortfall för kommunen. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att parkeringsböter ska kunna drivas in också från utländska medborgare?
fr · GP111487 · 2002-08-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1487 av () till kulturminister om litteraturpris tillkännagav kulturminister att regeringen har för avsikt att med godkännande instifta ett årligt internationellt litteraturpris till minne. Inriktningen ska vara barn- och ungdomslitteratur och prissumman . gav regeringen i uppdrag att föreslå den närmare utformningen av priset. I uppdraget angavs att skulle formulera förslag till bestämmelser som ska gälla litteraturpriset och juryn, förslag på lämplig tidpunkt och plats för prisutdelning samt beräkna den årliga kostnaden för administrationen av priset. har svarat på uppdraget. I svaret framkommer att utöver prissumman kommer kostnader för löner på som ytterligare ekonomiska medel krävs för juryns arbete, ceremonin och informationsinsatser. Administrativa kostnader kommer att belasta den myndighet eller organisation som blir värd för uppdraget. Ingenstans framkommer var dessa pengar ska tas. Med tanke på den hårt ansträngda ekonomin för barn- och ungdomskultur utgår jag från att detta område snarare får högre anslag än lägre. Min fråga till kulturministern är således: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta så att kostnaden för litteraturpriset, prissumma och omkostnader, inte ska drabba övrig barnkulturverksamhet?
fr · GP111488 · 2002-08-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1488 av () till utbildningsminister om resurser till Campus Enligt uppgifter från en intervju i har utbildningsministern uttalat att satsningen på Campus är framför allt en utbildningssatsning. Därför anslås i alltför begränsad omfattning medel till forskarutbildning och forskning. anser att det är av stor vikt att grundutbildningen är forskningsanknuten och den ska med fördel bedrivas nära aktuell forskning. Campus tillhör (LiU). Tyvärr har detta universitet lägre anslag än något annat universitet i jämförbar storlek. Skulle samma principer för anslag gälla för LiU som för skulle LiU få ytterligare . En icke oansenlig summa som skulle ge och Campus bättre möjligheter än . Jag utgår från att fakultetetsanslagen ses över och en rättvis fördelning med utgångspunkt i prestationer görs. Den ekonomiska situationen för LiU är ansträngd och man får i hög grad förlita sig på externa finansiärer. är av tradition en arbetarstad med relativt låg utbildningsnivå. har på olika sätt engagerat sig i Campus vilket bidragit till stor framgång för verksamheten. arbetar såväl näringslivet, kommunen som för att få en god forskningsmiljö och nå den s.k. "kritiska massan" som krävs för en sådan. Det är därför av stor vikt att reella möjligheter finns för Campus att bedriva forskarutbildning och forskning. Min fråga till statsrådet är om statsrådet är beredd att anslå erforderliga medel till Campus så att där kan bedrivas forskarutbildning inom de områden som man specialiserat sig på.
fr · GP111489 · 2002-08-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1489 av () till näringsminister om efterlevnad av SFS 1998:1634 Lag 1998:1634 stadgar att myndigheter vid verksamhetsminskningar, särskilt i stödområden, ska undersöka möjligheter till samverkan och alternativa lösningar. Lagen säger också att för att minska verksamheten på sådana orter ska det finnas särskilda skäl. Försäkringskassor och arbetsförmedlingar har de restriktioner som lagen stadgar, men följer dem . Ett exempel är kommun i . Avser näringsministern att se till att både arbetsförmedlingar och försäkringskassor tillämpar lagen korrekt?
fr · GP111490 · 2002-08-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1490 av () till näringsminister om tågtrafiken på ostkusten Med början inledde kommuner och näringsliv längs ostkustbanan en offensiv för förbättrad tågtrafik på sträckan . Det har lett fram till en järnväg som på stora delar byggts om och snabbtågsanpassats. Och snabbtågsanpassningen fortsätter på återstående delar. Restiderna har blivit mycket kortare med påföljd att arbets- och studiependling har vuxit snabbt. Antalet resenärer har ökat särskilt kraftigt de två, tre , trots SJ:s stora problem med försenade och inställda tåg under vissa tider. Genom att flygplatserna i , och nu lagt ner personflyget har konkurrenssituationen för tåget blivit än mer gynnsam och alltfler har också övergett bilen till förmån för tåget. I detta läge drar nu SJ plötsligt ner på tågtrafiken, glesar ut avgångar och tar till och med bort vissa tåg. Det innebär bl.a. att det nu under inte går ett enda tåg mellan . Och från det tidiga X2000-tåget kl. 6.17 dröjer det hela innan nästa snabbtåg går. För alla resenärer och för näringslivs- och kommunföreträdare som berörs framstår detta som ytterst märkligt och oroande. När alla förväntar sig en successiv utökning av trafiken i takt med det ökade resandet drar SJ i stället ner. Enligt min mening är det nu dags att överväga om alternativa lösningar kan ge en bättre tågtrafik på ostkustbanan. Den nattågstrafik till övre som bedrivit visar att det finns kompetenta och driftiga tågoperatörer som kan konkurrera med SJ. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att säkerställa att tågtrafiken på ostkustbanan utvecklas i stället för att inskränkas.
fr · GP111491 · 2002-08-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:1491 av () till utrikesminister om implementering av förändrad lagstiftning i De förändringar i den turkiska lagstiftningen som beslutats i parlamentet har fått stor uppmärksamhet. De flesta medierapporterna är mycket positiva. Allmänheten uppfattar detta som att kurdernas situation nu drastiskt kommer att förbättras och att förhandlingar om EU-medlemskap kommer att inledas . Det är då dags att påminna om alla de beslut fattat tidigare när det gäller förbättring av mänskliga rättigheter och om t.ex. förbud mot tortyr. Erfarenheten har tyvärr visat att besluten sällan implementeras i verkligheten. Dessutom fanns ett betydande nationellt motstånd mot de fattade besluten och enligt uppgift finns krafter som vill ta upp detta i författningsdomstolen. Därför är det återigen nödvändigt att framhålla vikten av att EU innan förhandlingar inleds mycket noga kontrollerar att besluten efterlevs och inte bara är kosmetiska åtgärder för att tillfredsställa omvärlden. I det arbetet bör kontakter tas med MR-organisationer som har erfarenheter och kunskaper om situationen i fängelser, häkten, för folkgrupper som kurderna, kvinnornas situation och när det gäller yttrande- och organisationsfriheten. bör i EU-samarbetet vara fortsatt aktivt. På vilket sätt avser regeringen att inom EU arbeta för de mänskliga rättigheterna i , med särskild vikt på uppföljning av de senaste besluten om det kurdiska språket och avskaffande av dödsstraffet?
fr · GP111492 · 2002-08-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:1492 av () till utrikesminister om villkor för kurderna i norra Kurderna i norra har skapat en, om än ofullständig, demokratisk organisation som förtjänar all uppmuntran, särskilt i beaktande av de omgivande ländernas brist på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. De strävar mot autonomi och visst självstyre inom . Kurderna i norra har uttryckt farhågor för vad som ska hända dem om sanktionerna mot skulle upphöra, vilket varit föremål för behandling och debatt i . Det finns många argument mot ett, som det verkar, annalkande amerikanskt anfall mot . Ett av dem är ytterligare ett hot mot kurdernas demokratiska experiment. Det är att , med ett absolut motstånd till varje form av kurdisk administration i norra , villkorar sitt eventuella samarbete med om . inställning förefaller oförenlig med folkrätten och är självfallet en moraliskt förkastlig ståndpunkt. Det får inte bli så att i sin iver att störta faller till föga och raserar möjligheterna för kurderna i norra att utforma sin framtid. bör i diskussionen om i EU, i diskussioner med och bilateralt med starkt poängtera skyddet för kurderna i norra . Jag vill därför fråga utrikesministern: På vilket sätt avser regeringen att arbeta för att den begynnande demokratin i norra ska säkras även vid ett eventuellt amerikanskt anfall mot denna region?
fr · GP111493 · 2002-08-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:1493 av () till justitieminister om ordningsbot på sjön har inte rätt att utfärda ordningsbot för förseelser på sjön @ det rör sig om hastighetsöverträdelser eller brist på lanternor. De måste skriva en rapport till polisen som sedan har att driva processen vidare. Är det fråga om icke svensk medborgare, vilket är vanligt i t.ex. norra , är processen omfattande. Detta kan tyckas vara en onödig omväg och förorsakar polisen ett inte ringa arbete. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att ska få rätt att utfärda ordningsbot på sjön?
fr · GP111494 · 2002-08-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:1494 av () till socialminister om Uppsalamodellen I har utvecklats ett samarbete mellan olika myndigheter för narkotikabekämpning. Denna modell har uppmärksammats vida omkring och samarbete mellan i första hand polisen och i flera kommuner. Uppmärksamheten har lett till bl.a. ett EU-projekt och ett samarbete med staden i . Den svenska, av regeringen tillsatta, har fått utstå viss kritik för bristen på förslag och idéer om hur narkotikamissbrukets utbredning kan stoppas. Med anledning av ovan nämnda vill jag fråga ministern: Avser statsrådet att vidta åtgärder som syftar till att sprida den s.k. Uppsalamodellen över hela ?
fr · GP111495 · 2002-08-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1495 av () till statsrådet om broavgiften på har blivit en besvikelse för dem som hoppats på ökat utbyte mellan och . På grund av de höga broavgifterna ger biltrafiken mycket lägre inkomster än förväntat och finansieringen av bron hotar att spricka. De höga avgifterna på fungerar uppenbarligen som ett hinder för handel, arbete och turism. I en utredning av , Öresundsförbindelse med ett hinder mindre, framförs att broavgifterna fungerar som ett handelshinder, jämförbart med tullavgifter. Avgifterna motverkar lönsamhet för bron. En nolltaxa för brotrafik skulle, enligt utredningen, uppvägas av högre tillväxt i och . Enligt min mening borde man se på som på andra väg- och broprojekt inom det egna landet. Staten står för investeringskostnaderna, eftersom fördelen i ekonomisk tillväxt för landet förväntas uppväga de statliga utgifterna. Handelsminister , med ansvar för den nordiska integrationen, har tidigare uttalat att broavgifterna borde sänkas. finns goda argument för att överväga total avgiftsfrihet, vilket skulle medföra att avtalet med måste omförhandlas. Därför vill jag ställa följande fråga till handelsministern: Avser handelsministern att vidta några åtgärder för att utreda om avgiftsfrihet på är sakligt motiverad?
fr · GP111496 · 2002-08-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1496 av () till statsrådet om namn på valsedlar I län har personer fått sina namn på en valsedel utan att de blivit tillfrågade. Detta gäller ett parti som inte registrerats hos . Enligt i finns inga lagliga möjligheter att få sitt namn struket, om inte det parti som ansvarar för valsedeln självmant gör detta. Detta förfaringssätt är säkerligen korrekt, men inte rätt mot enskilda personer. Det måste vara varje människas okränkbara rätt att själv avgöra om man vill stå på en valsedel för ett politiskt parti. Om våra lagar inte skyddar enskilda personer så är min uppfattning att vi måste ändra lagen så att detta inte kan ske i framtida val. Det kan inte vara rimligt att det finns en skillnad i bedömningen beroende på om partiet registrerat sig hos eller ej. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder så att enskilda personer inte ska kunna föras upp på valsedlar utan att vara tillfrågade?
fr · GP111497 · 2002-08-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:1497 av () till näringsminister om preliminärdebitering på elmarknaden "Alla elkunder ska slippa preliminärdebitering", skrev i ett pressmeddelande . Detta sedan en omfattande utredning, i bl.a. och regi, konstaterat att en slopad preliminärdebitering skulle innebära stora fördelar. mätvärdesrapportering av samtliga konsumenters elförbrukning och en ökad andel kunder med timmätt förbrukning skulle bl.a. innebära begripliga elräkningar, miljövinster till följd av elbesparing, ökad effektivitet på elmarknaden samt en samhällsekonomisk vinst på , enligt utredningens slutrapport. förslag är att detta nya system införs etappvis och att elanvändare med en årlig förbrukning av över ska ha avläsning . Övriga ca 3,5 miljoner elanvändare ska omfattas av samma system . Trots att de föreslagna regeländringarna ligger så långt fram i tiden, förutsätter ett genomförande enligt denna tidtabell möjliga beslut i frågan. Mätperiodens längd regleras av förordningen om mätning, beräkning och rapportering av överförd el (1999:716), vilket innebär att regeringen inte behöver invänta ett riksdagsbeslut i den specifika frågan. Avser näringsministern att vidta någon åtgärd för att säkerställa att föreslagna tidtabell för avskaffande av preliminärdebitering på elmarknaden ska kunna hållas?
fr · GP111498 · 2002-08-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1498 av () till näringsminister om statens ägande av AB Vin & Sprit har ofta syftet med statligt ägda bolag diskuteras. Ett vanligt återkommande argument handlar om viktiga samhällsfunktioner eller socialt ansvarstagande. Mot en sådan bakgrund ter sig statens ägande av AB Vin & Sprit allt märkligare. Enligt uppgift lanserar nu företaget en ny spritsort, OP, i , bl.a. genom att samarbeta med herrtidningen och genom att bjuda på gratis sprit. Det är ett märkligt agerande för ett företag som i förväntas agera med socialt ansvar och rimligen är det nu hög tid att avyttra företaget. Min fråga till näringsministern är därför: Avser näringsministern, mot denna bakgrund, att verka för att sälja AB Vin & Sprit?
fr · GP111499 · 2002-08-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1499 av () till näringsminister om tågoperatörernas säkerhetsrutiner utbröt brand ombord på ett av SJ:s X2000-tåg i trafik mellan och . Först rapporterades branden vara släckt. Vittnesmål har berättat att evakueringen av de 270 passagerarna fungerade dåligt. Tågets dörrar förblev låsta och fönstren gick inte att öppna. Först öppnades dörrarna manuellt av tågpersonalen. Informationen till passagerarna var bristfällig. När inte den dominerande aktören kan uppvisa ett förtroendefullt agerande vid en brandolycka finns det anledning att närmare se över beredskapen för sådana olyckor hos tågoperatörerna. har i uppgift att överinse säkerheten i svensk spårtrafik, i syfte att förebygga olyckor. Mot denna bakgrund vill jag fråga om näringsministern avser att vidta några åtgärder beträffande tågoperatörernas rutiner vid utbrott av brand ombord tåg?
fr · GP111500 · 2002-08-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:1500 av () till näringsminister om uppdelning av arbetslösa Regeringen har lanserat förslaget att subventionera företag som anställer människor av annan etnisk härkomst. Avsikten bakom förslaget är, enligt LO:s ordförande och ledamoten i socialdemokraternas valledning , att "man stuvar om i arbetslöshetskön" (SvD ). Förslagets syfte är alltså att sortera arbetslösa människor på ett sådant sätt att en viss grupptillhörighet ger särbehandling och förtur till arbetsmarknaden. Avser ministern att även för andra grupper göra avsteg från principen om likabehandling när det gäller tillträde till arbetsmarknaden?