ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121200 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1200 om nationalarkiv för film har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få en helhetssyn beträffande tillgängligheten och användarvänligheten för rörlig film. Enligt min mening finns redan en sådan helhetssyn. Den kan bl.a. utläsas i de av antagna övergripande kulturpolitiska målen, t.ex. att bevara och bruka kulturarvet. Frågeställaren menar att en viktig del av vårt kulturarv, den s.k. icke-fiktiva filmen, löper stor risk att bokstavligt talat försvinna. Av detta skäl har också frågan utretts och som ett första steg inrättas nu en filmvårdscentral i . Den kommer att ha som uppgift att bl.a. samla in, bevara och tillgängliggöra sådan film. En organisationskommitté lämnade sitt förslag på hur denna verksamhet ska organiseras. har däremot inte lämnat förslag på vilken associationsform filmvårdscentralen ska ha. Detta har heller inte ingått i organisationskommitténs uppdrag. Huvudman för filmvårdscentralen är under innevarande år Stiftelsen . Regeringen avser att i budgetpropositionen , enligt önskemål (bet. 2001/02:KrU1), återkomma i frågan om det framtida huvudmannaskapet. Det är riktigt som frågeställaren påpekar, att det finns flera olika institutioner som ansvarar för film och rörlig bild i olika former: Statens ljud- och bildarkiv, Stiftelsen och . Dessa har visserligen olika ägarformer, men den statliga styrningen som sker genom det årliga regleringsbrevet garanterar insyn i respektive institutions verksamhet. För att sammanfatta menar jag att inrättandet av en filmvårdscentral är ytterligare en del av den helhetssyn som jag anser redan finns rörande det kulturarv som finns i form av film och rörliga bilder.
frs · GP121201 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1201 om nationellt inventeringsarbete av film har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skapa resurser till insamlingsverksamhet av film i alla län och regioner. har ett inventeringsarbete av icke-fiktiv film startat i fyra län: , , och . Arbetet sker i samverkan mellan respektive länsmuseum, den regionala hembygdsrörelsen och de regionala filmpoolerna eller motsvarande. De fyra länsmuseerna har för detta fått ta del av det s.k. utvecklingsbidraget för regionala museer som fördelas av . Självklart är det av största vikt att alla delar av landet, inte endast de fyra nämnda länen, inventeras. Eventuella ytterligare medel från staten för detta ändamål är en fråga för det pågående budgetarbetet.
frs · GP121202 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1202 om filmvårdscentral i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose personalens vid filmvårdscentralen behov av teknisk kompetens. Självklart är det av största vikt att den kompetens inom området som finns tas till vara, och förs vidare bl.a. till de personer som kommer att arbeta vid filmvårdscentralen. Jag är övertygad om att filmvårdscentralen och dess huvudman avser att arbeta på ett sådant sätt och , om behov därutöver finns, utnyttja lämpliga befintliga utbildningar och i förekommande fall initiera tillskapande av sådana.
frs · GP121203 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1203 om sändningskostnader har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte ska tvingas betala mera för sändningsverksamheten än andra TV-företag. Enligt de ägardirektiv som gäller för ska verksamheten indelas i A.kärnverksamhet som är att bedriva utsändning till allmänheten av radio- och TV-program som är tillgängliga i hela eller större delen av landet utan kostnad. Beroende på omständigheterna kan utsändningarna ske med såväl analog som digital teknik. B.övrig utsändning av radio- och TV-program till allmänheten. C.verksamhet där bolaget utnyttjar den infrastruktur som används för verksamhet under A och B. D.annan verksamhet med anknytning till verksamhet under A, B och C. Bolaget ska utgå från att kostnadsbaserad prissättning bör tillämpas för kärnverksamheten och att övrig verksamhet ska bedrivas med marknadsprissättning och under lönsamhetskrav. hävdar att ägardirektiven innebär att bolaget åläggs att ta mer betalt av SVT än av de kommersiella kanalerna för digitala utsändningar. Detta är inte korrekt. Ägardirektiven innebär att bör sträva efter kostnadstäckning i kärnverksamheten och marknadsmässig lönsamhet i den övriga verksamheten. Strävan efter kostnadstäckning ska inte vara begränsad till sändningar.
frs · GP121204 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1204 om EU:s fiskepolitik har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förhindra en fördröjning av kommissionens förslag till en ny fiskeripolitik för gemenskapen. Reformen av den gemensamma fiskeripolitiken är en av de viktigaste frågorna som rådet har att besluta 2002. Ursprungligen avsåg kommissionen att presentera sina formella förslag . Tyvärr har kommissionen inte kunnat fullgöra sin ambition. Tidpunkten för presentationen av förslaget har skjutits upp. Förseningen har gett anledning till allvarlig oro och jag skrev därför brev till , fiskerikommissionären, för . I brevet framförde jag min oro och påtalade vikten av en reform av den gemensamma fiskeripolitiken mot bakgrund av dagens situation för fiskbestånden såväl inom EU som globalt. En gemensam fiskeripolitik som innebär ett långsiktigt hållbart nyttjande av våra fiskresurser är nödvändig. Jag uppmanade kommissionen att lägga fram förslagen utan ytterligare dröjsmål för att möjliggöra att nödvändiga beslut kan fattas före utgången av året. I går fick vi bekräftat att kommissionen antog sitt förslag vilket kommer att presenteras på fiskerådet .
frs · GP121205 · 2002-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1205 om statlig lönegaranti vid konkurs i utländskt bolag har frågat näringsminister om statlig lönegaranti vid konkurs i utländskt bolag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan rör lagstiftningen inom EU angående den situation då moderbolag med huvudkontor i ett EU-land går i konkurs och anställda finns i ett annat och hur den statliga lönegarantin regleras i sådana fall. nämner i frågan att det finns avgöranden i som ger vägledning i denna fråga men att det saknas lagstiftning och undrar vilka initiativ ministern är beredd att ta för att rådande missförhållanden ska kunna undanröjas. Ett arbete med att anpassa och modernisera gällande direktiv om lönegaranti har redan under det svenska ordförandeskapet inletts och pågår intensivt. Min förhoppning är att det kan fattas beslut om ett ändringsdirektiv. I den mån de svenska lagarna behöver anpassas kommer det att ske därefter.
frs · GP121206 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1206 om vård i semesterkommun och 1226 om hemtjänst till sommargäster och har frågat mig vad jag avser att göra när det gäller vilken kommun som ska betala för beviljat bistånd för personer som vistas i annan kommun än hemkommunen. Bakgrunden till frågorna är enligt frågeställarna att en semesterkommun utan förvarning kan stå inför fullbordat faktum att ordna dygnetruntstöd till en person som fått detta beviljat i sin hemkommun samt att enligt dagens lagstiftning drabbar dessa insatser praktiskt och ekonomiskt vistelsekommunerna med stora ökade kostnader till följd. Att erbjuda omsorg och hälso- och sjukvård är en uppgift för kommuner och landsting. Enligt socialtjänstlagen har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. Den som vistas i en annan kommun än hemkommunen och är i behov av hjälp ansöker om bistånd i vistelsekommunen. Det är vistelsekommunen som utreder och beslutar om insatser och som också utför insatserna. Vistelsekommunen får bära kostnaderna för detta. Frågan om kommunernas betalningsansvar enligt vistelsebegreppet har diskuterats i olika sammanhang. När bestämmelsen om vistelsekommunens ansvar infördes befarades från olika håll att de attraktiva turistkommunerna skulle drabbas av stora kostnader till följd av bestämmelsen. Även om företrädare för enskilda kommuner hävdar att de fått ökade kostnader visar en studie som genomförts av att inga betydande merkostnader uppstått. Enligt ansåg också en majoritet av kommunerna att ett ersättningssystem mellan kommunerna bör undvikas. Jag ser mot bakgrund av detta ingen anledning att vidta några åtgärder.
frs · GP121207 · 2002-05-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1207 om intellektuella i och 1239 om rättssystemet i har frågat mig om svenska åtgärder för att förbättra villkoren när det gäller mänskliga och demokratiska rättigheter för intellektuella och kulturarbetare i . har frågat mig om hur avser att agera bilateralt och inom EU för att i dialogen med verka för att juridiska instanser följer FN:s konventioner om mänskliga rättigheter så att förföljelser av intellektuella och jurister stävjas. Jag väljer att besvara dessa frågor i ett gemensamt svar. Frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter inklusive yttrandefrihet samt frågor som rör rättssystemet och rättssäkerheten är centrala ämnen i de samtal för med företrädare för den iranska regeringen. Dessa frågor ingår även i den allomfattande politiska dialog som EU för med . Denna dialog syftar till att söka påverka bl.a. vad avser mänskliga rättigheter, demokrati och yttrandefrihet. Som generell utgångspunkt anser den att dialog är att föredra framför isolering. respekt för mänskliga rättigheter behandlas även i olika forum i FN, som i FN:s kommission för mänskliga rättigheter och i den kommitté som övervakar FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilken är part. Under mitt besök i den 16@17 april tog jag i samtal med utrikesminister upp försvinnandet av föreståndaren för Siamak Porzand, och efter att Porzand återfunnits, den efterföljande rättsprocessen mot honom. Vid dessa samtal lyfte jag även fram situationen inom rättsväsendet och bristerna i rättssäkerheten. har bilateralt med också tagit upp frågan om de tre parlamentariker som dömdes till fängelse för kritik mot rättsväsendet. Jag hade under besöket i också möjlighet att samtala med en av dessa parlamentariker. Ett möte hölls även med , redaktör för tidskriften som behandlar kvinnofrågor. Vid dessa möten fick jag bl.a. information om det viktiga arbetet med att förbättra kvinnans situation i och uttryckte stöd för detta arbete. har i bilaterala kontakter och genom EU tagit upp frågan rörande ett antal politiska oliktänkande som ställts inför rätta i . Vidare har EU vid upprepade tillfällen påtalat fall i där det framgått eller med fog kunnat misstänkas att politiska eller religiösa uppfattningar varit skälet till åtalet. Ett ytterligare exempel på detta är domarna mot iranska intellektuella för att de deltagit i en konferens om i . Regeringen följer mycket noga utvecklingen av situationen för de mänskliga rättigheterna i . kommer fortsatt i bilaterala kontakter med föra en dialog om vikten av respekt för och utveckling av demokratiska principer och mänskliga rättigheter inte minst vad gäller kvinnors rättigheter samt frågor gällande yttrandefrihet och medier. Vidare kommer att aktivt verka inom EU för att dessa frågor fortsätter utgöra en viktig del av dialogen med .
frs · GP121208 · 2002-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1208 om förnyande av pass har frågat mig om jag tillsett att svenska medborgare som lever utomlands utan fast adress ska få sina pass förnyade. Den nya svenska medborgarskapslagen, som trädde i kraft , medger innehav av dubbelt medborgarskap. En svensk medborgare som före efter ansökan eller uttryckligt samtycke förvärvade annat medborgarskap förlorade automatiskt sitt svenska medborgarskap. En svensk medborgare var inte skyldig att anmäla sådan förlust till svenska myndigheter, och svenska myndigheter underrättades sällan av det andra berörda landets myndigheter om en svensk medborgare förvärvat annat medborgarskap. När det gäller ansökningar om pass för svenska medborgare bosatta i utlandet där motsvarighet till svensk folkbokföring och personbevis saknas, måste passmyndigheten därför tills vidare alltid göra en medborgarskapsprövning, eftersom den nya medborgarskapslagen inte gäller retroaktivt. För svenska medborgare bosatta i utlandet är svensk utlandsmyndighet (ambassader och vissa konsulat) passmyndighet, men en sådan person kan också ansöka om förnyelse av sitt svenska pass hos passmyndighet i , dvs. Polismyndigheterna har emellertid svårighet att göra den erforderliga medborgarskapsprövningen. När det gäller personer som saknar fast adress i utlandet och inte heller är skrivna någonstans, gör utlandsmyndigheten medborgarskapsutredningen med utgångspunkt i hur länge den sökande vistats i respektive land. Om en sådan person ansöker om förnyelse av sitt pass hos passmyndighet i , rådgör normalt berörd polismyndighet med rörande medborgarskapsprövningen. Svenska medborgare som lever utomlands utan fast adress ska därför alltid kunna få sina pass förnyade efter den erforderliga medborgarskapsprövningen. Eftersom den nya lagen trätt i kraft, måste medborgarskapet fortfarande prövas vid varje passansökan. På , när den nya medborgarskapslagen fått fullt genomslag, kommer sådan prövning emellertid inte längre att vara erforderlig.
frs · GP121209 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1209 om antalet sjukskrivningar har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att de höga sjukskrivningstalen inom framför allt offentlig sektor ska minska. Inledningsvis vill jag framhålla att jag och regeringen ser med stor oro på utvecklingen av sjukskrivningarna. Som känner till har ett omfattande utredningsarbete bedrivits inom med anledning av den ökade sjukfrånvaron och ohälsan i arbetslivet. Resultaten visar bl.a. att ökningen av antalet sjukskrivna har flera förklaringar och att orsakssambanden är komplexa. Det finns således ingen enskild faktor som kan förklara ökningen av sjukfrånvaron utan flera förklaringsfaktorer måste kombineras. Det är till följd av dessa komplexa orsakssamband som regeringen valt en strategi för ökad hälsa i arbetslivet i elva punkter som innehåller ett brett spektrum av åtgärder. Det innehåller åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, åtgärder för att förbättra rehabiliteringen av dem som drabbas samt vissa åtgärder för förbättrad tillgänglighet till behandling inom hälso- och sjukvården. Bl.a. ingår arbetsmiljö, ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare, hälsobokslut, formerna för sjukskrivningsprocessen samt förbättrad statistik och forskning. Inom ramen för elvapunktsprogrammet har regeringen även avsatt särskilda medel för att bedriva försök inom den offentliga sektorn i syfte att förebygga och minska ohälsan inom denna sektor. Avslutningsvis vill jag meddela att regeringen planerar att i olika sammanhang återkomma med ytterligare förslag med inriktning på att öka hälsan i arbetslivet bl.a. med utgångspunkt i de olika utredningsförslag som finns.
frs · GP121211 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1211 om barns fysiska aktiviteter har frågat mig vilka åtgärder jag tänker att vidta för att utöka antalet idrottstimmar i . Jag delar oro över att övervikt och vällevnadsrelaterade sjukdomar ökar bland barn och unga. Att barn och unga rör sig allt mindre är ett folkhälsoproblem som måste mötas av hela samhället. Skolan har dock en central roll i detta arbete. Regeringen har stått bakom flera satsningar som syftar till att stimulera till ökad fysisk aktivitet bland barn och unga, fysiska aktivitetsår 2001 och anvisandet av pengar från Allmänna arvsfonden till lokala utvecklingsprojekt är två exempel. Som aviserats i budgetpropositionen kommer regeringen också att ta initiativ till inrättandet av ett nationellt resurscentrum som ska stödja skolor i arbetet med att stimulera till ökad fysisk aktivitet. Regeringen har även i regleringsbrevet gett i uppdrag att utvärdera och analysera ämnet idrott och hälsa i förhållande till kursplanerna samt utvärdera i vilken utsträckning eleverna deltar i och fullföljer utbildningen. Orsaker till bristande måluppfyllelse ska analyseras. Verket ska analysera hur undervisningens uppläggning påverkar elevernas inställning till ämnet och förståelse för behovet av fysisk aktivitet. Uppdraget ska redovisas i anslutning till årsredovisning . Jag anser att arbetet även fortsättningsvis bör bedrivas genom att regeringen på olika sätt stimulerar till lokala initiativ för att öka barns och ungdomars lust att röra på sig och att kommunerna utnyttjar de möjligheter till ökad fysisk aktivitet i skolan som finns med gällande regelverk. Det finns ett betydande friutrymme i timplanen som den enskilda skolan kan disponera för t.ex. mer undervisning i ämnet idrott och hälsa eller till en integration mellan idrott och hälsa och andra ämnen. Genom att fortsätta det arbete som påbörjats anser jag att det finns goda möjligheter att få till stånd en positiv utveckling beträffande barns och ungdomars fysiska aktivitet.
frs · GP121212 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1212 om skatt på arv och gåva har frågat mig om när jag ska informera om direktiv, tidsplan och ledamöter i den av regeringen aviserade utredningen om arvs- och gåvobeskattningen. Direktiven till utredningen håller på att färdigställas och kommer att presenteras . När det gäller arvs- och gåvoskattefrågor i samband med generationsskiften i mindre företag behandlas dessa av den s.k. 3:12-utredningen (Fi 1999:12). Utredningens uppdrag ska vara avslutat . Regeringen kommer att ta ställning till förslagen efter sedvanlig remissbehandling.
frs · GP121213 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1213 om ägare i fåmansbolag har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att begränsa den vida definitionen av kvalificerade ägare i fåmansbolag. Hon tar särskilt upp tjänsteföretag med över hundra delägare där varje enskild delägare äger av företaget men ändå anses ha ett kvalificerat innehav. Som fåmansföretag räknas bl.a. aktiebolag där fyra eller färre delägare äger andelar som motsvarar av rösterna för samtliga andelar i företaget. Vid bedömningen av om ett fåtal personer äger andelar i ett företag gäller den s.k. utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Denna innebär att sådana delägare som själva eller genom någon närstående varit verksamma i betydande omfattning i företaget eller i ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som ägs av företaget ska anses som en enda delägare. Som känner till så ser den s.k. 3:12-utredningen över de regler som gäller för beskattning av ägare i fåmansföretag. Även frågan om vem som ska anses som kvalificerad ägare i fåmansbolag ingår i utredningens uppdrag. Eventuellt behov av förändrade regler kommer således att övervägas av utredningen. Utredningen ska avsluta sitt arbete . Regeringen kommer att ta ställning till förslagen efter sedvanlig remissbehandling.
frs · GP121214 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1214 om mervärdesskatten Med anledning av att i ett beslut tillkännagivit för regeringen att en utredning om mervärdesskattesatserna ska tillsättas, har frågat mig när jag ämnar offentliggöra direktiven till denna utredning. Det riksdagsbeslut som syftar på är riksdagsskrivelse 2001/02:199 som fattade beslut om . I skrivelsen bifaller det förslag till tillkännagivande som skatteutskottet lämnade i betänkandet Allmänna motioner om mervärdesskatt, 2001/02:SkU18, och som innebär att regeringen ska se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna. I skatteutskottets betänkande anges bl.a. att översynen bör beakta de förslag till förändringar som kommer att lämnas av (dir. 1999:10) och (dir. 2000:51). Min ambition är att arbetet med utredningen om skattesatser m.m. ska kunna påbörjas i anslutning till att nämnda utredningar lägger fram sina förslag. Ett arbete med att ta fram direktiven till utredningen pågår inom .
frs · GP121215 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1215 om förmögenhetsskatten har frågat mig när jag ämnar presentera uppgifter om direktiv, tidsplan och ledamöter i den av regeringen aviserade utredningen om förmögenhetsbeskattningen. Direktiven till utredningen håller på att färdigställas och kommer att presenteras . Jag avser att återkomma till frågor om tidsplan, ledamöter etc. sedan direktiven har presenterats.
frs · GP121216 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1216 om andelsbyteslagen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att undanröja oklarheterna när det gäller att kontantersättningen vid andelsbyte maximalt får uppgå till av nominellt värde på mottagna andelar. tar upp att frågan har behandlats i en dom från Regeringsrätten. För att det ska vara fråga om ett andelsbyte krävs bl.a. att det är fråga om byte av andelar i ett företag mot andelar i det köpande företaget. Vidare krävs att det köpande företaget betalar en marknadsmässig ersättning för den överlåtna andelen i form av andelar i detta jämte kontant ersättning motsvarande högst av de mottagna andelarnas nominella belopp. I ett till Regeringsrätten överklagat förhandsbesked har prövats om nämnda bestämmelse ska förstås så att bedömningen ska ske separat för varje avyttrad aktie eller andel, eller om samtliga aktier och andelar som avyttrats ska bedömas i ett sammanhang. I det aktuella fallet skulle enligt ett avtal hälften av aktierna bytas mot aktier i det köpande bolaget och den andra hälften avyttras mot kontant betalning. Enligt Regeringsrätten kunde hinder för uppskov med beskattningen för ett på detta sätt begränsat andelsbyte inte anses föreligga för de aktier som bytts. Gränssatsen på överensstämmer med vad som anges i det s.k. fusionsdirektivet. Direktivet syftar till att underlätta gränsöverskridande omstruktureringar och procentsatsen torde återspegla vad som normalt gäller internationellt. Mot denna bakgrund är jag för dagen inte beredd att vidta några åtgärder.
frs · GP121217 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1217 om mervärdesskatt vid begravningsuppdrag har frågat mig om jag avser att återinföra den praxis som tidigare rått på begravningsområdet och låta begravningar mervärdesbeskattas i sina respektive beståndsdelar. uppger att en begravning i praktiken setts som en mängd olika tillhandahållanden av varor och tjänster (kista, balsamering, transport av avliden, bisättning, blommor och minnesstund). En begravningsfaktura har därför kunnat vara uppdelad på flera olika skattesatser och även kunnat innehålla tillhandahållanden som är undantagna från mervärdesskatt. har genom en skrivelse valt att ändra praxis på sådant sätt att begravning anses som en enda tjänst och således ska beskattas med skattesatsen oavsett evenemangets beståndsdelar. I det aktuella fallet har (se skrivelse dnr 8930-01/120) gjort en tolkning av vissa grundläggande mervärdesskatterättsliga principer, tillämpliga för såväl den svenska mervärdesskattelagen som för motsvarande EG-lagstiftning. har som underlag för sitt ställningstagande analyserat rättsfall från både Regeringsrätten och . En begravningsfirma kan dock självfallet begära domstolsprövning av slutsatser i ett konkret skatteärende. finner jag inte skäl att vidta någon lagstiftningsåtgärd med anledning av den ställda frågan.