ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11368 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:368 av () till statsminister om alternativa driftsformer i vården Förskoleminister har hjälpt till med en namninsamling för en folkomröstning om alternativa driftsformer ska tillåtas inom vården i län. Medborgarna uppmanas att ta ställning mot att "bjuda ut sjukvården på entreprenad eller sälja ut en fjärdedel av i län till privata intressen". I budgetpropositionen för står att "regeringen anser att det är önskvärt att mångfalden av vårdgivare ökar genom att fler privata, kooperativa och ideella vårdgivare ges möjlighet att verka inom hälso- och sjukvården". Statsrådet har således verkat för en ståndpunkt som strider mot vad regeringen anger som sin ståndpunkt i budgetpropositionen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om statsministern stöder statsrådet strävan att motverka införande av alternativa driftsformer i hälso- och sjukvården i län.
fr · GQ11369 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:369 av () till justitieminister om barnporrbrott har inte kunnat döma en man åtalad för grovt barnpornografibrott, trots att mannen spelat in porrfilm med minderåriga flickor. Detta på grund av att flickorna skulle kunna tas för 18-åringar. Enligt lagen är det inte barnets faktiska ålder som avgör om någon kan dömas för barnporrbrott eftersom barn definieras som en person "vars pubertetsutveckling inte är fullbordad". beklagar detta i sin dom och kallar detta för en brist i lagstiftningen. En fast åldersgräns , som i om barns rättigheter, kunde ge en större rättstrygghet. Avser justitieministern ta initiativ till en lagändring så att barnpornografibrott i högre utsträckning kan beivras?
fr · GQ11370 · 2002-12-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:370 av () till statsrådet om utvisande av omhändertagna barn Med detta fall vill jag exemplifiera när två myndigheters intressen kommer i konflikt med varandra och på vilket sätt ska beaktas i dilemmat. I är två små flickor, 7 månader och 2½ år gamla, tvångsomhändertagna enligt LVU och fosterhemsplacerade. De biologiska föräldrarna är skilda. Pappan är utvisad och sitter fängslad i på grund av att han begått hemska brott. Mamman har en svår obotlig neuromuskulär sjukdom. Barnen ska nu utvisas tillsammans med sin mamma, det vill säga de ska nu tillbaka till samma olämpliga familj, fast med extremt värre situation. kommer olika myndigheters agerande i konflikt med varandra som till exempel att socialnämnden i en kommun anser att barn ska omhändertas då föräldrarna är olämpliga som vårdnadshavare som beslutar att barnen tillsammans med sina föräldrar ska utvisas. I och med detta uppstår en intressekonflikt och frågan är hur "barnets bästa" ska tillgodoses? Jag vill fråga vad ministern avser att göra för att barnperspektivet och ska beaktas i de ärenden där tvångsomhändertaganden ägt rum och där familjen är asylsökande och riskerar att avvisas.
frs · GQ12160 · 2002-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:160 om ohälsan inom departement har frågat statsminister vilka åtgärder statsministern avser att vidta för att förbättra arbetsmiljön i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har som riksdagsledamot med ansvar för ohälsofrågorna förvånats över arbetstakten och arbetstider i . Att bryta ohälsoutvecklingen i arbetslivet är en av regeringens prioriterade frågor . Vi måste ta ohälsofrågorna på stort allvar och göra arbetslivet mänskligare och minska sjukskrivningarna. Arbetsmiljöarbete bygger på en långsiktig samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. I arbetsmiljöpolicy slås fast att arbetsmiljön ska präglas av respekt och tillit till medarbetarna. I arbetsmiljöarbete prioriteras bland annat systematiskt arbetsmiljöarbete, tydliggörande av ansvar och friskvård. Karaktären på arbetet i är sådan att enskilda frågor kan behöva hanteras brådskande, också på tider som ligger utanför ordinarie arbetstider. Arbetsbelastningen beaktas kontinuerligt i arbetet med att internt fördela resurser. Uppföljning av genomförda åtgärder pekar på att sjukfrånvaron inte ökar jämfört med föregående år. Det är positivt, men det räcker inte! För att ska vara en attraktiv arbetsplats måste vi ständigt arbeta med att förbättra vår arbetsmiljö och våra arbetsvillkor.
frs · GQ12167 · 2002-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:167 om skadestånd vid inbrott i bostad har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra möjligheterna för brottsoffer att kunna tilldömas ersättning för kränkning vid inbrott i bostaden. genomfördes ändringar i skadeståndslagen med syfte att stärka den skadelidandes rätt till ersättning för ideella skador, bland annat för kränkning av den personliga integriteten. I likhet med den parlamentariska kommitté som såg över frågan ansåg regeringen och att det inte borde införas någon generell rätt till kränkningsersättning för förmögenhetsbrott. Om ett förmögenhetsbrott däremot innefattar en kränkning av den personliga integriteten, kan ersättning utgå. I propositionen framhåller regeringen @ för att knyta an till fråga @ att en grov stöld som sker genom intrång i annans bostad kan innebära en sådan kränkning som berättigar till ersättning. Ett exempel på det är att bostaden har skövlats eller att brottet har haft andra särskilt hänsynslösa inslag (prop. 2000/01:68 s. 65). Den gällande lagstiftningen gör det alltså möjligt att få kränkningsersättning vid den typ av brott som tar upp. Huruvida kränkningen i det enskilda fallet är så allvarlig att ersättning ska betalas är dock en fråga som domstol eller, i förekommande fall, har att ta ställning till.
frs · GQ12180 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:180 om psykiatrins roll i kampen mot ohälsan har med anledning av vad som i frågan anförts om psykiatrins betydelse frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nå målet att halvera sjukskrivningarna till 2008. Jag kan först konstatera att i ett tidigare frågesvar (2002/03:117) av socialminister fått ett svar vad avser psykiatrins framtida roll inom hälso- och sjukvården. Inledningsvis vill jag framhålla att jag och regeringen ser med stor oro på utvecklingen av sjukskrivningarna. Som känner till har ett omfattande utredningsarbete bedrivits inom med anledning av den ökade sjukfrånvaron och ohälsan i arbetslivet. Resultaten visar bland annat att ökningen av antalet sjukskrivna har många förklaringar och att orsakssambanden är komplexa. Det finns således ingen enskild faktor som kan förklara ökningen av sjukfrånvaron utan flera förklaringsfaktorer måste kombineras. Det är till följd av dessa komplexa orsakssamband som regeringen valt en strategi för ökad hälsa i arbetslivet i elva punkter som innehåller ett brett spektrum av åtgärder. Det innehåller åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, åtgärder för att förbättra rehabiliteringen av dem som drabbas samt vissa åtgärder för förbättrad tillgänglighet till behandling inom hälso- och sjukvården. Bland annat ingår arbetsmiljö, ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare, formerna för sjukskrivningsprocessen samt förbättrad statistik och forskning. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ett mål om att halvera frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar . För detta krävs kraftfulla insatser. Att bryta ohälsoutvecklingen är en av regeringens största utmaningar . De psykiska sjukdomarna utgör en stor del av sjukskrivningarna. Regeringens kommande förslag med inriktning på att öka hälsan i arbetslivet kommer därför bland annat att ha sin utgångspunkt i att rehabiliteringsinsatserna och det förebyggande arbetet ska förstärkas inte minst när det gäller just dessa sjukdomsgrupper.
frs · GQ12181 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:181 om människor som arbetar på båda sidor av har frågat mig om jag är beredd att underlätta för personer som arbetar på båda sidor av genom att pröva det danska förslaget om att dessa personer kan bli beskattade i valfritt land, det vill säga att man betalar skatt endast i ett land och att man också ingår i det landets socialförsäkringssystem (den s.k. frittvalsmodellen). Den fråga som ställts har, tillsammans med många andra frågor, varit föremål för förhandlingar mellan och . Jag kan med beklagande bekräfta att det som påpekar i sin fråga är korrekt, nämligen att förhandlingarna går långsamt och har dragit ut . Det har varit, och är fortfarande, svårt att hitta modeller för beskattning och socialförsäkring som tillfredsställer alla de krav som och uppställer. Eftersom frittvalsmodellen och andra modeller är föremål för en omfattande och komplex förhandling mellan och är jag emellertid inte beredd att närmare kommentera dessa frågor.
frs · GQ12183 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:183 om skattebefrielse för stiftelser har frågat statsrådet vad hon avser att vidta för åtgärder för att stiftelser, vars medel används för att stödja barn och ungdomsidrott, ska få rätt till skattebefrielse. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Stiftelser med huvudsakligt ändamål att främja vård och uppfostran av barn är undantagna från skattskyldighet för vissa inkomster. Vad som ska omfattas av uttrycket "vård och uppfostran" avgörs i huvudsak genom domstolspraxis och stödjande av ren idrottsverksamhet har inte ansetts utgöra "vård och uppfostran" i lagens mening. Jag ser för dagen inte någon anledning att utöka eller ändra de ändamål som begränsar skattskyldigheten för stiftelser.
frs · GQ12184 · 2002-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:184 om utvecklingen inom kriminalvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kriminalvården ska få de platser som krävs för att rättsväsendet ska fungera. Jag är väl medveten om den besvärliga beläggningssituation som råder inom kriminalvården. För att komma till rätta med problemen behöver kriminalvården inrätta fler platser. Kriminalvården har fått ett tillskott på för att kunna möta det ökade platsbehovet. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att kriminalvården ska tillföras ytterligare för samma ändamål. Fram planerar att inrätta ca 350 nya häktes- och anstaltsplatser.
frs · GQ12185 · 2002-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:185 om överträdelse av besöksförbud har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att brottet överträdelse av besöksförbud ges en högre straffsats och kommer att ingå som en del i brottsrubriceringen "grov kvinnofridskränkning". Straffskalan för överträdelse av besöksförbud var ursprungligen böter eller fängelse . Genom en lagändring höjdes straffmaximum till . Frågan om en ytterligare skärpning av straffskalan har därefter övervägts , bland annat av den så kallade som i sitt betänkande Brottsoffer Vad har gjorts? Vad bör göras? (SOU 1998:40) konstaterade att det redan inom gällande straffskala finns utrymme för att döma till förhållandevis långa fängelsestraff för mer allvarliga överträdelser. Mot den bakgrunden, menade utredningen, fanns inte skäl att skärpa straffskalan ytterligare. utarbetade en departementspromemoria med förslag till lagändringar som syftar till att förbättra skyddet för dem som utsätts för våld och trakasserier av någon närstående eller tidigare närstående (Ds 2001:73; Ytterligare åtgärder för att motverka våld i nära relationer). I promemorian förs även ett resonemang om straffskalan för överträdelse av besöksförbud bör ändras eller inte. Slutsatsen är densamma som den kom fram till; nämligen att det inom gällande straffskala finns utrymme för att döma till förhållandevis långa fängelsestraff för mer allvarliga överträdelser. Promemorian har remissbehandlats och i stort sett samtliga remissinstanser har delat nämnda bedömning. I departementet pågår just nu arbete med att förbereda lagrådsremissen. Jag räknar med att vi kommer att kunna lämna den . En proposition till bör därefter kunna beslutas . Den andra frågan som har tagit upp, det vill säga frågan om straffbestämmelsen om grov kvinnofridskränkning bör omfatta inte bara brott mot liv och hälsa, frihet och frid samt sexualbrott utan även brott mot besöksförbudslagen har även den tidigare varit föremål för överväganden och ställningstagande. När straffbestämmelsen om grov kvinnofridskränkning infördes i gjordes bedömningen att brott mot besöksförbudslagen bör lämnas utanför den nya straffbestämmelsens omedelbara tillämpningsområde (prop. 1997/98:55 s. 80). Skälet till detta var att brott mot besöksförbudslagen är att betrakta som en överträdelse av en påbjuden ordning eftersom det för sådant brott inte krävs att hot eller liknande har uttalats eller ens att den person som skyddas av förbudet har lagt märke till att förbudet har överträtts. Om överträdelsen har lett till förfång för den skyddade kan dock ansvar även för till exempel olaga hot, hemfridsbrott eller ofredande aktualiseras. För dagen kan jag inte finna skäl att frångå tidigare gjorda ställningstaganden.
frs · GQ12186 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:186 om EU:s jordbrukspolitik har ställt frågan på vilket sätt jag kommer att verka för att den av föreslagna parlamentariska kommittén, med uppgift att utarbeta en svensk strategi för reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU, tillsätts. Arbetet med att utforma direktiv till den parlamentariska kommittén om EU:s jordbrukspolitik pågår i . meddelande om en halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken presenterades . Förhandlingarna om är inne i ett intensivt skede. På Europeiska rådets möte i antogs slutsatser om nästa finansiella perspektiv som kan komma att ha inflytande på reformarbetet på det jordbrukspolitiska området. Förhandlingarna om utvidgningen går in i en slutfas. Det finns således oklarheter inom EU kring hur arbetet med den framtida gemensamma jordbrukspolitiken kommer att fortskrida. Mot bakgrund av de nämnda förhållandena kan arbetet med direktiv till den parlamentariska kommittén inte slutföras. Så snart det finns förutsättningar för detta kommer givetvis kommittén att tillsättas.
frs · GQ12187 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:187 om partiinformation inom SVT har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att SVT inför nästa val ska sända program som redovisar skillnader mellan de politiska partierna. Det är viktigt att de politiska partierna har ett tydligt budskap. Som själv påpekar i sin fråga så faller ansvaret tungt på oss politiker. Som politiker kan vi inte styra journalisternas arbete men vi kan underlätta deras arbete genom att föra fram ett klart budskap. När det gäller så beslutar de självständigt om innehållet i sitt programutbud. De har dock att följa villkoren som ställs upp i företagets sändningstillstånd. Villkoren i sändningstillståndet anger riktlinjerna för sändningarna när det gäller bland annat opartiskhet och saklighet, insatser för funktionshindrade samt språkliga och etniska minoriteter.
frs · GQ12188 · 2002-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:188 om den organiserade pälshandeln har frågat näringsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att göra det möjligt för den organiserade pälshandeln att fortsätta driva sin verksamhet. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Uppfödning av pälsdjur och handel med pälsar är tillåten i . Det innebär att den som driver en sådan rörelse har rätt att göra det utan att bli hotad och trakasserad. En av demokratins hörnstenar är att vi kan ha en öppen debatt i frågor där vi inte är överens. Men vi får aldrig tolerera att vissa människor brukar våld mot andra bara för att de har en annan uppfattning och själva anser sig ha moralen på sin sida. Detta är en central princip i en demokrati. Utredning av brott av det slag som skriver om ska hanteras enligt gängse rutiner av den lokala polismyndigheten. Här fyller polisens kriminalunderrättelseverksamhet en viktig funktion när det gäller att exempelvis göra hotbildsbedömningar. Även inom det lokala brottsförebyggande arbetet i kommunen är det viktigt att den här typen av brottslighet uppmärksammas. Jag kan dock inte se att det finns behov av några åtgärder från regeringens sida för att underlätta den här typen av brottsbekämpning.
frs · GQ12189 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:189 om skolans värdegrund Skånberg har frågat på vilket sätt jag tänker verka för ett genomförande av riksdagsbeslutet om värdegrunden i läroplanerna för och gymnasiet. Jag delar helt Skånbergs uppfattning att riksdagsbeslutet om värdegrunden för grund- och gymnasieskolan gäller. Värdegrunden är en ständigt aktuell och högprioriterad fråga för regeringen. En mängd kraftfulla insatser och åtgärder har genomförts och vidtas för att läroplanernas övergripande mål och värden ska få fullt genomslag i skolans verksamhet, som exempel kan nämnas: inrättandet av nationella värdegrundcentrum vid och i samverkan med , revideringen av grund- och gymnasieskolans kursplaner där värdegrunden särskilt uppmärksammats, skärpningen av rektors ansvar i Lpo94, kompetensutveckling av skolledare, pedagoger, förvaltningschefer och politiker i värdegrundsfrågor, den nationella med mera. Arbetet med att lyfta fram och värna de grundläggande demokratiska värdena fortsätter målmedvetet att prioriteras högt. I regeringens skrivelse 2001/02:188 Utbildning för kunskap och jämlikhet @ regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning lyfts skolans värdegrunds- och demokratiuppdrag särskilt fram. Detsamma görs i budgetpropositionen (prop.2002/03:1). Den skrift Värdegrund och samhällsutveckling som Skånberg hänvisar till togs fram inom ramen för satsning inom värdegrundsområdet 1999@2000. Den är en av de tre forskarrapporterna @ så kallade fördjupningsrapporter @ som producerades inom ramen för för att öka kunskapen om värdegrunds- och demokratifrågorna och för att stimulera till samtal och diskussion bland professionella i skolan. Ett avsnitt i denna skrift @ Värdegrundens stöttepelare @ behandlar frågor om etik och västerländsk humanism i Lpo94 och Lpfö98. Författarna lyfter fram, resonerar om och tolkar skillnaderna mellan de två läroplanerna samt mellan Lpo94 och tidigare läroplaner. I Lpo94 ligger exempelvis tyngdpunkten på tolerans. I äldre läroplaner lyfts solidariteten fram tydligare. Författarna konstaterar vidare att skrivningarna om den kristna etiken och den västerländska humanismen inte finns med i Lpfö98. I denna läroplan finns de värderingar med som ska styra arbetet, men inget om att dessa förvaltats av tradition och västerländsk humanism. Jag vill klarlägga att författarna till rapporten är två forskare och lärarutbildare vid i @ religionshistorikern och . I förordet till rapporten markeras att åsikterna och slutsatserna är författarnas egna.
frs · GQ12190 · 2002-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:190 om närpolisverksamheten i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utveckla och inte avveckla närpolisverksamheten i . Jag har förstått att den ekonomiska situationen är ansträngd i . Artiklar i lokalpressen vittnar om att detta är något som oroar medborgarna. Låt mig bara förtydliga att det är () som fördelar polisens resurser. Det ankommer alltså inte på regeringen att bestämma hur resurserna ska fördelas över landet. RPS ska emellertid fördela anslagna medel så att de bidrar till att uppfylla de övergripande mål för polisväsendet som regeringen och fastställt. Jag har uttalat min förståelse för att förslaget om att utbilda 4000 poliser kommer att leda till merkostnader för polisen. Regeringen kan dock tidigast i samband med den ekonomiska vårpropositionen föreslå förändrade utgiftsramar. Jag kan därför inte uttala mig om polisens anslag . Beredningen av polisens totala resursbehov har dock påbörjats. Frågan om de nya poliserna och övriga frågor som berör polisens resursbehov diskuteras naturligtvis i dessa sammanhang.
frs · GQ12191 · 2002-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:191 om polismyndigheter över flera län har frågat mig vad jag avser att göra för att polisen framgent kan arbeta lokalt med god lokalkännedom. Det finns inte några planer på att slå samman polismyndigheter. Däremot kan vissa funktioner samordnas mellan myndigheterna. Modern teknik kan till exempel möjliggöra för polisen att låta en kommunikationscentral täcka ett större område . Detsamma gäller vissa specialistfuktioner vid polismyndigheterna. Detta samarbete över länsgränserna innebär dock inte med automatik att ledningsfunktioner centraliseras. Det är viktigt att vi ser till effektiviteten i polisarbetet och inte fokuserar alltför mycket på antalet polisstationer eller närpolisområden. En erfarenhet som har blivit tydlig är att närpolisområden måste vara tillräckligt stora för att självständigt och med eget ansvar kunna bedriva en slagkraftig och flexibel polisverksamhet med hög kompetens. Alltför små närpolisområden riskerar att bli sårbara för olika typer av störningar, som exempelvis vakanser, sjukskrivningar och ledigheter. Det problemorienterade, långsiktigt brottsförebyggande arbetet riskerar dessutom att få stå tillbaka i små närpolisområden för att resurserna bara räcker till akuta insatser. Frågeställaren skriver också om en växande polisbrist. Jag vill här understryka att antalet poliser faktiskt ökar tack vare regeringens satsningar på polisen . Den senaste i raden av dessa är beslutet om att öka utbildningstakten till 4000 poliser . Högre utbildningstakt är enligt inte möjlig om man vill bibehålla en hög kvalitet på utbildningen. Denna resursförstärkning kommer också närpolisverksamheten till del, vilket innebär att polisen även i fortsättningen kan arbeta lokalt och med god kännedom om lokala förhållanden. Även inrättandet av polisutbildning på två nya orter, och , innebär i förlängningen förstärkning av den lokala polisverksamheten. Blivande poliser som bor och vill arbeta i glest befolkade delar av landet kan på detta sätt studera avsevärt närmare hemorten, vilket underlättar rekryteringen av poliser med lokal förankring.
frs · GQ12192 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:192 om torskfiskestopp har frågat mig om jag fortfarande avser att verka för ett förslag om ett ensidigt svenskt fiskestopp för torsk. Situationen är bekymmersam för många fiskbestånd, det gäller särskilt torsken. föreslog regeringen i en proposition att det svenska fisket ska bedrivas på ett hållbart sätt och fiskbestånden nyttjas genom att försiktighetsprincipen tillämpas och så att den biologiska mångfalden kan säkerställas. Ett ekologiskt hållbart fiske innebär ett långsiktigt lönsamt fiske för våra yrkesfiskare som beredningsindustrin får en jämn tillgång på råvaran. På detta sätt kan även konsumenternas krav på livsmedel av god kvalitet och till skäliga priser tillgodoses. Kraftfulla åtgärder behövs både internationellt och nationellt för att rädda torskbestånden. I redovisas både biologiska effekter och ekonomiska konsekvenser av ett svenskt unilateralt torskstopp. Bland annat framgår att de flesta torskbestånden är i allvarligt skick. Jag avser därför att verka för ett ensidigt svenskt fiskestopp. förbereds en notifiering till i syfte att möjliggöra ekonomisk ersättning till dem som får ett inkomstbortfall det tillfälliga stoppet ska verka.