ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121185 · 2002-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1185 om omställningsarbetet i har frågat mig hur regeringen tänker arbeta vidare med att i samarbete med kommunen förverkliga de utlovade 300 statliga och 300 privata arbetstillfällena i . Genom regeringens skrivelse (skr. 1999/2000:33) initierades ett utvecklingsarbete i vissa kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Regeringen avsåg att i konstruktiv samverkan med kommunerna, samt övriga berörda myndigheter och organ, genomföra utvecklingsprogrammen för att stödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden, såväl beträffande existerande som nya näringar. En av huvuduppgifterna var att stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med näringslivsutveckling för att tillvarata befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. En arbetsgrupp, den s.k. Omställningsgruppen, tillsattes inom i syfte att bistå kommunerna och därigenom uppfylla åtagandena i regeringens skrivelse. Omställningsgruppens mandat löpte ut , men omställnings- och utvecklingsarbetet fortgår i de berörda kommunerna. Regeringen har uppfyllt de utfästelser om statliga ersättningsjobb som aviserades i regeringens skrivelse. Enligt skrivelsen skulle ca 300 statliga arbetstillfällen lokaliseras till . Till kommunen har ca 250 statliga arbetstillfällen lokaliserats (, , Visit , SVAR och ). Regeringen har vidare tilldelat berörda kommuner medel för att genomföra åtgärder inom utvecklingsprogrammen. Ett syfte med programmen är att skapa förutsättningar för nya privata arbetstillfällen i kommunerna. Arbetet med detta är av naturen långsiktigt och drivs vidare av kommunerna. Regeringen räknar med att förutsättningar skapas i samtliga kommuner för att uppfylla regeringens utfästelser, bl.a. ca 300 privata arbetstillfällen i .
frs · GP121186 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1186 om Trustoraffären har @ mot bakgrund av att Riksåklagaren beslutat att inte överklaga den frikännande domen i det s.k. Trustormålet @ frågat mig om jag avser att föreslå ändrade regler för att öka möjligheterna att få domar prövade i . Som minister kan jag givetvis inte uttala mig om det aktuella målet eller ha några synpunkter på Riksåklagarens ställningstagande till frågan om domen ska överklagas. påstår i sin fråga att Riksåklagaren inte har någon legal begränsning för att begära prövning av ett mål hos . Detta är inte riktigt. Enligt instruktionen för Riksåklagaren ska Riksåklagaren verka för en enhetlig rättstillämpning. Det är således inte en uppgift för Riksåklagaren att till föra alla mål som han anser felaktigt avgjorda. Begränsningen hänger samman med Högsta domstolens roll som prejudikatinstans. Några planer på att ändra denna roll finns inte. Mot denna bakgrund finns ingen anledning att ändra reglerna för att öka möjligheterna att få domar prövade i . Generellt kan konstateras att ekobrottmål vid ett flertal tillfällen har varit föremål för debatt . Kritik har riktats mot hur brottsutredningarna bedrivs och hur målen hanteras i domstol. Regeringen överväger därför handläggningsformerna för ekobrottmålen och sammansättningsreglerna i dessa mål. Vidare pågår arbete med att utveckla en ny regeringens strategi mot den ekonomiska brottsligheten, där tyngdpunkten kommer att ligga på förebyggande åtgärder. Regeringen har för avsikt att presentera denna strategi .
frs · GP121187 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1187 om polisens övningsammunition har frågat mig om jag avser att agera så att polismän slipper betala sin övningsammunition. Som jag svarade på en liknande fråga har ansvar för inköp av övningsammunition. För att poliserna ska få tillräcklig kunskap övar de med tjänstevapnen dels vid instruktörsledda tjänsteskjutningar, dels vid andra tillfällen i samband med tjänstgöring. Det är viktigt att reglerna för polisens användning av skjutvapen är ändamålsenliga. trädde en reviderad version av föreskrifter och allmänna råd angående polisers användning av skjutvapen i tjänsten i kraft. Förändringarna innebär huvudsakligen att det införs krav på fortbildning, kontinuerliga kompetensprov och åtgärder som ska vidtas mot de poliser som inte klarar kompetenskraven. Det är angeläget att polisen kan minimera våldsanvändningen vid ingripanden. arbetar med att finna hjälpmedel som inte är lika kraftiga som skjutvapen men som ändå på ett effektivt sätt bidrar till att polisen kan utföra sitt uppdrag. arbetar således aktivt för att än mer förbättra polisernas användning av skjutvapen. Det behov som kan finnas av fortsatt utveckling ligger också inom ansvarsområde.
frs · GP121188 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1188 om alkoholservering under Per har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att tillse att svenska krogar får servera alkohol i samband med sändningarna av matcherna från . Jag finner inte anledning att vidta några sådana åtgärder. Frågor om serveringstillstånd hanteras av kommunala myndigheter. Av alkohollagen (1994:1738) framgår att servering av spritdrycker, vin och starköl får påbörjas tidigast , om inte tillståndsmyndigheten beslutar annat. Vid prövningen om undantag från bestämmelsen om serveringstidens början ska kommunen särskilt beakta risken för alkoholpolitiska olägenheter. Tillsyn över kommunernas tillståndsgivning utövas av . Restaurangkulturen är viktig för allmänhetens attityder och hållning till alkohol. Den svenska restaurangnäringen har därför en viktig roll att spela när det gäller att skapa förståelse för ett ansvarsfullt och måttligt bruk av alkoholdrycker samt motverka missbruk och de sociala eller medicinska problem som följer i dess spår. Regelverket kring servering av alkohol bidrar till att uppfylla de alkoholpolitiska målen som restaurangnäringen ges möjlighet att erbjuda sina gäster god service. Det är de kommunala myndigheternas ansvar att tillämpa bestämmelserna på ett riktigt och ansvarsfullt sätt.
frs · GP121189 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1189 om assistansersättningen de har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att allmänna råd till lagen om assistansersättning utformas i enlighet med motiv och avsikter med lagen. Bakgrunden till frågan är att () är i färd med att utarbeta förslag till ändringar i sina föreskrifter, sina nya allmänna råd och sin nya vägledning om assistansersättning. skickade RFV förslagen på remiss, bl.a. till delar av handikapprörelsen. Enligt vad jag erfarit behandlas remissvaren nu på myndigheten, vilket kommer att föranleda en ny remissrunda . Jag förutsätter att RFV:s föreskrifter, allmänna råd och vägledning utformas i enlighet med motiv och avsikter med lagen om assistansersättning.
frs · GP121190 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1190 om och 1191 om ÖCB i har frågat mig hur jag kommer att agera för att så många arbetstillfällen som möjligt kan skapas vid () i enligt bl.a. de förslag som beskrivits samt vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att utöka antalet ledningsutbildare och då i första hand i . En särskild utredare förbereder och genomför bildandet av med planeringsuppgifter för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred och för höjd beredskap. Den enhet som () på regeringens uppdrag har inrättat i kommer att knytas till den nya myndigheten. I ett uppdrag till ÖCB angav regeringen att enheten i inledningsvis ska bestå av ca 60 årsarbetskrafter. Enligt regeringens direktiv till utredaren ska denna överväga om ytterligare funktioner ska överföras från till . Det åligger utredaren och att enligt givna direktiv och uppdrag detaljreglera myndighetens verksamhet och organisationsstruktur. Av de redovisningar som jag har fått framgår att verksamhetsvolymen i ska prioriteras på bekostnad av verksamhet i . Utredaren har redovisat de enheter som har verksamhet som bör bedrivas i . Det är Krishanteringsenheten, Tekniska enheten, Informationsenheten och Administrativa enheten. I Krishanteringsenheten avses funktionerna samverkansstöd till frivilliga försvarsorganisationer och trossamfund överföras till . Jag instämmer i vad frågeställaren säger om betydelsen av en god krishanteringsförmåga hos bl.a. kommuner och länsstyrelser och andra myndigheter. Regeringen har redovisat förslag i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap som innebär en betydande förstärkning av samhällets krishanteringsförmåga. I instruktionen för föreskriver regeringen att i samarbete med ansvariga samhällsorgan ska bidra till att minska samhällets sårbarhet samt utveckla och stärka samhällets krishanteringsförmåga och bl.a. verka för samverkan mellan offentliga organ, organisationer och näringsliv. Ett samarbete med Fredscentret i kan, enligt min uppfattning, vara en del av det breda nätverk ska verka för.
frs · GP121191 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1190 om och 1191 om ÖCB i har frågat mig hur jag kommer att agera för att så många arbetstillfällen som möjligt kan skapas vid () i enligt bl.a. de förslag som beskrivits samt vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att utöka antalet ledningsutbildare och då i första hand i . En särskild utredare förbereder och genomför bildandet av med planeringsuppgifter för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred och för höjd beredskap. Den enhet som () på regeringens uppdrag har inrättat i kommer att knytas till den nya myndigheten. I ett uppdrag till ÖCB angav regeringen att enheten i inledningsvis ska bestå av ca 60 årsarbetskrafter. Enligt regeringens direktiv till utredaren ska denna överväga om ytterligare funktioner ska överföras från till . Det åligger utredaren och att enligt givna direktiv och uppdrag detaljreglera myndighetens verksamhet och organisationsstruktur. Av de redovisningar som jag har fått framgår att verksamhetsvolymen i ska prioriteras på bekostnad av verksamhet i . Utredaren har redovisat de enheter som har verksamhet som bör bedrivas i . Det är Krishanteringsenheten, Tekniska enheten, Informationsenheten och Administrativa enheten. I Krishanteringsenheten avses funktionerna samverkansstöd till frivilliga försvarsorganisationer och trossamfund överföras till . Jag instämmer i vad frågeställaren säger om betydelsen av en god krishanteringsförmåga hos bl.a. kommuner och länsstyrelser och andra myndigheter. Regeringen har redovisat förslag i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap som innebär en betydande förstärkning av samhällets krishanteringsförmåga. I instruktionen för föreskriver regeringen att i samarbete med ansvariga samhällsorgan ska bidra till att minska samhällets sårbarhet samt utveckla och stärka samhällets krishanteringsförmåga och bl.a. verka för samverkan mellan offentliga organ, organisationer och näringsliv. Ett samarbete med Fredscentret i kan, enligt min uppfattning, vara en del av det breda nätverk ska verka för.
frs · GP121192 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1192 om överlikviditetsbeskattning i företag har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förändra regelverket beträffande förmögenhetsbeskattningen av s.k. överlikviditet i företag. Vid beräkning av skattepliktig förmögenhet ska icke marknadsnoterade aktier tas upp som tillgång. Vid värderingen av sådana aktier beaktas dock tillgångar och skulder i bolaget i den omfattning som skulle ha gällt om de innehafts direkt av delägaren. Det innebär att man vid värderingen av aktierna endast ska beakta sådana tillgångar som är skattepliktiga enligt förmögenhetsskattelagen. Arbetande kapital, dvs. företagstillgångar hänförliga till rörelse och jordbruk, är inte skattepliktigt och undantas därför vid värderingen. Det betyder alltså att aktieägaren inte beskattas för det arbetande kapitalet. Tillgångar i kapitalförvaltning är däremot skattepliktiga enligt förmögenhetsskattelagen och beaktas således vid värderingen av aktierna. Om så inte vore fallet skulle en ägare kunna uppnå skattefrihet genom att lägga in förvaltningen i ett bolag. Tillgångar i form av aktier och andra värdepapper skulle därmed kunna försvinna som underlag för förmögenhetsbeskattningen. Det bör tilläggas att tillgångar i form av pengar, aktier och andra värdepapper ingår i vad som kan betraktas som normal likviditet i det aktuella företaget. Hur gränsen ska dras får bedömas från fall till fall och då måste sådana omständigheter som t.ex. vilken typ av verksamhet det är fråga om, omsättningens storlek och liknande vägas in. Det finns alltså goda skäl för att vid förmögenhetsbeskattningen upprätthålla en gräns mellan arbetande kapital och kapitalförvaltning. är jag därför inte beredd att föreslå några ändringar av gällande rätt. vill jag nämna att regeringen kommer att tillsätta en utredning som ska se över reglerna om förmögenhetsbeskattningen.
frs · GP121193 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1193 om moms på taxibilar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla momsredovisningen för taxiåkare. Grundprincipen i mervärdesskattelagen (1994:200) är att den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för ingående skatt som hänför sig till förvärv i verksamheten. Vissa begränsningar av avdragsrätten gäller dock. Bl.a. får ingående skatt som hänför sig till förvärv av personbilar för andra ändamål än persontransporter, återförsäljning, uthyrning, transporter av avlidna eller körkortsutbildning inte dras av. Bakgrunden till avdragsförbudet är att det bedömts att fordonen i dessa andra fall till stor del kan användas även för privat bruk. Avdragsförbudet ska vidare ses i kombination med att det råder full avdragsrätt för ingående skatt som hänför sig till driftskostnader i de fall personbilen används i en verksamhet som medför skattskyldighet. Med driftskostnader avses bl.a. kostnader för drivmedel, service, reparation och underhåll. Någon uppdelning av den ingående skatten, med hänsyn till användningen av personbilen för t.ex. persontransporter respektive varutransporter, behöver således inte göras när det gäller driftskostnader. De besvär som uppdelning av skatten kan medföra och som tar upp i sin fråga är därför begränsade till det tillfälle personbilen förvärvas. Mot bakgrund av det anförda avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · GP121194 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1194 om tandhygienistutbildningen har frågat mig när en förlängning av tandhygienistutbildningen tidigast kan genomföras. Enligt finns det mycket som talar för att en sådan bör ske. Tandhygienistutbildningen är en tvåårig utbildning inom högskolan som leder till legitimation som tandhygienist. Tandhygienisten arbetar som legitimerad med vissa hälsobefrämjande åtgärder inom tandvården, inte minst inom barn- och ungdomstandvården. Vilka övriga arbetsuppgifter som avser diagnostik och terapiplanering som får delegeras från en legitimerad tandläkare till en tandhygienist regleras av . gjorde en utredning om tandhygienisternas framtida uppgifter och kompetens. En slutsats som denna rapport redovisade var att tandhygienisterna då inte ansåg sig arbeta på den högsta nivån av sin kompetens. Regeringen har tillkallat en särskild utredare som ska utvärdera den tandvårdsreform som trädde i kraft . I uppdraget till utredningen ingår också att bedöma framtida tillgång och efterfrågan på personal med olika typer av kompetens inom tandvården. En viktig fråga kommer att bli fördelningen av arbetsuppgifter mellan olika yrkeskategorier inom tandvården. Utredningen kommer att lägga fram sina förslag och i avvaktan på den har jag inga ytterligare kommentarer.
frs · GP121195 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1195 om rabattsystem för studenter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att alla studenter även fortsättningsvis ska kunna använda reserabatten. Sedan beslutade att slopa de statliga medlen för subventionerade studeranderabatter har () och () m.fl. lyckats behålla ett fungerande rabattsystem för studerandekollektivet. Statens åtaganden bör begränsas inom områden där det finns alternativa lösningar. I de överenskommelser som ligger till grund för dagens reserabatter har inte tagit någon aktiv del. I det befintliga studiestödssystemet bidrar regeringen i stället till att mer generellt stödja studerande på andra sätt än genom direkta rabatter hos vissa affärsdrivande företag. Studerandegruppen är en mycket viktig grupp resenärer för de olika reseföretagen. Därför har CSN och studerandesammanslutningarna goda möjligheter att genom förhandlingar med trafikföretagen söka olika rabattsystem för alla studerandegrupper. Tveklöst är möjligheten till rabatterade resor för studerande viktiga för att öka tillgängligheten till den högre utbildningen och för att bidra till att minska den sociala snedrekryteringen. Jag utgår därför ifrån att CSN och studerandesammanslutningarna även i fortsättningen kommer att utnyttja sina möjligheter att söka reserabatter för så breda studerandegrupper som möjligt. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GP121196 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1196 om sotningsmonopolet de har frågat mig när jag avser att lägga förslag om sotningsmonopolets avskaffande. I regeringsförklaringen inför öppnandet av 2001/anfördes att regeringen kommer att ta initiativ till en omfattande och förutsättningslös utvärdering av de genomgripande avregleringar och förändringar av offentlig verksamhet som genomdrivits . En reformering av sotningsväsendet får därmed anstå till dess att resultatet av denna utvärdering är klar. I betänkande 2001/02:FöU4 uttalade försvarsutskottet att det förutsätter att regeringen återkommer till med förslag när utredningen är genomförd. beslutade att som sin mening ge regeringen detta till känna.
frs · GP121197 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1197 om radioaktivt avfall har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra kontrollen och hanteringen av radioaktivt avfall i . Omhändertagandet av radioaktivt avfall från kärnteknisk verksamhet är väl reglerat i svensk lagstiftning genom lagen om kärnteknisk verksamhet, strålskyddslagen och lagen om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. Enligt denna lagstiftning är det förbjudet att slutförvara utländskt kärnavfall i även om det från strålskyddssynpunkt inte utgör någon fara. Tillsynen över lagstiftningen sköts av de två tillsynsmyndigheterna () och (). Det avfall som frågeställaren åsyftar är material som förts till för återvinning av de uranrester som materialet innehåller. Mängden uran i detta material utgör endast en bråkdel av den mängd som Atom har tillstånd att hantera . När materialet infördes till tillämpades lagen annorlunda än . Material av denna typ klassades då som kärnämne. Detta innebar att restprodukten efter bearbetning kunde friklassas och läggas på en deponi eftersom den innehöll så låga halter av radioaktivitet. När delar av det aktuella materialet bearbetades för återvinning upptäcktes dock att det även innehöll plutonium i sådana mängder att det sannolikt skulle överskrida gränsvärdena för friklassning. stoppade därför deponeringen av materialet. Även all fortsatt bearbetning stoppades tillfälligt. har myndigheterna fr.o.m. klassat sådant material som kärnavfall och inte som kärnämne. Därför får restprodukten efter behandling av utländskt material inte längre slutförvaras i utan kommer att återsändas till ursprungslandet. Det aktuella materialet väntar nu på att antingen bearbetas för återvinning och därefter återsändning av restprodukterna till ursprungslandet eller att det återsänds utan bearbetning. Jag har förvissat mig om att myndigheterna har god kontroll över denna verksamhet och att det inte föreligger någon risk för människors hälsa och miljö. I sammanhanget kan jag också nämna att regeringen tillsatt en utredning om radioaktivt avfall utanför det kärntekniska området. Utredningen ska ta fram förslag till ett nationellt system för omhändertagande av radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet.
frs · GP121198 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1198 om vård till asylsökande har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att asylsökande vid ska få den vård de behöver. En person som vistas i ett landsting utan att vara bosatt där ska av erbjudas omedelbar hälso- och sjukvård i enlighet med 4 § hälso- och sjukvårdslagen. Begreppet hälso- och sjukvård omfattar både sjukdomsförebyggande åtgärder och den egentliga sjukvården. I detta ingår även psykologisk och psykiatrisk vård till personer som på grund av exempelvis traumatiska upplevelser och övergrepp är i behov av omedelbar vård. Vad som kan anses vara omedelbar vård avgörs av den läkare som har behandlingsansvar. Asylsökande och personer som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 a § utlänningslagen får hälso- och sjukvård samt tandvård med stöd av en överenskommelse mellan staten och . Denna överenskommelse går utöver landstingens skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen genom att den förutom omedelbar sjuk- och tandvård även inkluderar sådan vård som inte kan anstå. Därutöver lämnas även viss annan vård. Barn som inte fyllt erbjuds i princip samma vård som barn vilka är bosatta i landet, vilken även inkluderar psykologisk och psykiatrisk vård. I den omfattning som landstingen ger vård enligt överenskommelsen lämnas statlig ersättning till landstingen för denna vård. Med utgångspunkt från denna överenskommelse är det upp till läns landsting att bestämma hur vården till de asylsökande vid i bäst ska organiseras och hur den statliga ersättningen som lämnas till kan användas i detta syfte. Jag ser det som utomordentligt viktigt att och samråder i dessa frågor. Vad jag bl.a. erfarit vid mitt besök vid verkets anläggning i har förstärkt de psykiatriska vårdinsatserna främst för de asylsökande barn och ungdomar som vistas där.
frs · GP121199 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1199 om skyddet för bondesamhällets kulturarv har frågat mig om jag avser att arbeta för en lagändring så att landsbygdens kulturella särdrag och kulturarvet från det gamla bondesamhället kan skyddas för framtiden. tar upp frågor om hot och skydd av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som ligger utanför planlagt område. För all bebyggelse gäller 3 kap. 10 och 12 §§ i . Dessa bestämmelser avser varsamhet vid ändring av byggnad respektive att kulturhistoriskt värdefull bebyggelse eller bebyggelse som ingår i en kulturhistoriskt värdefull miljö inte får förvanskas. ger vidare kommunerna en möjlighet att genom områdesbestämmelser höja bygglovsplikten eller precisera andra krav i fråga om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Det är dock viktigt att se till att de lagar som berör bevarandet av kulturarvet regelbundet utvärderas och ses över så att de är användbara instrument i arbetet för bevarandet.