ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12448 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:448 om bostadsförmedling med 35 § hyreslagen har frågat mig om jag har vidtagit någon åtgärd för att bestämmelsen i 35 § hyreslagen om kommuners rätt att ansöka hos hyresnämnd om tillstånd till lägenhetsbyte ska bli det viktiga instrument för bostadsförmedling som var avsett. Enligt använder kommunerna inte den möjlighet som bestämmelsen ger. Enligt 35 § tredje stycket hyreslagen får en kommun som medverkar till att en hyresgäst får en annan bostad genom att anvisa eller förmedla denna, ansöka hos hyresnämnden om att hyresgästens hyresrätt ska överlåtas till någon annan. Syftet med bestämmelsen, som infördes , var att stärka de kommunala bostadsförmedlingarnas ställning. hade bostadsförmedlingarna ofta gått miste om anvisningsrätten till lägenheter därför att hyresgäster som de hade förmedlat bostad till inte medverkade till att deras hyresrätter kunde överlåtas. Genom bestämmelsen blev det möjligt för en bostadsförmedling att självständigt föra talan om att en hyresrätt skulle överlåtas till någon annan bostadssökande. Det kan finnas flera skäl till att bestämmelsen inte tillämpas så ofta. Ett sådant skäl kan vara att hyresgäster, som av en bostadsförmedling anvisas en bostad, medverkar till lägenhetsbyten som bostadsförmedlingen begär eller att hyresvärdar frivilligt går med på att deras lägenheter får överlåtas om en kommun begär det i samband med förmedling av en bostad. Av stor betydelse i sammanhanget bör dock vara att den som har anvisats en bostad inte har någon egen hyreslägenhet som kan bli föremål för ett byte. Endast en lägenhet som hyrs i första hand kan bli föremål för byte. Någon bytesrätt finns således inte om den som har anvisats en bostad hyr sin lägenhet i andra hand. Inte heller om lägenheten utgör del av upplåtarens bostad eller om lägenheten har upplåtits av någon som innehade den med bostadsrätt har hyresgästen bytesrätt. Regeringen har tillsatt flera utredningar som har sett över olika bostadsfrågor och lämnat flera lagförslag som berört bostadslagstiftningen. Bl.a. infördes , efter förslag från regeringen, en lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Enligt den lagen är en kommun skyldig att anordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Jag för också kontinuerligt en dialog med hyresmarknadens parter och med kommuner om olika bostadsfrågor. Bestämmelsen om kommuners rätt att ansöka om lägenhetsbyte har hitintills inte kritiserats. Jag förutsätter att kommunerna känner till den bestämmelsen liksom centrala bestämmelser i hyreslagen.
frs · GP12450 · 2002-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:450 om underlag vad gäller arbetsmarknadsstatistiken har frågat mig hur regeringen kommer att för redovisa underlag inom arbetsmarknadsstatistik. Händelserna har gjort läget svårbedömt. Flera prognoser pekar på konjunkturförbättring . Det är baserat på detta som har gjort bedömningen att en större del av anslagen än vanligt kan användas . Regeringen gör kontinuerligt bedömningar baserade på de data som och gör tillgängliga. Bedömningarna tillkännages regelmässigt i den ekonomiska vårpropositionen och i budgetpropositionen. Därutöver är det naturligt att regeringen under den osäkerhet som råder har en hög beredskap för att återkomma till med information och förslag om läget så kräver.
frs · GP12451 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:451 om yrkesförbud och äldre privatpraktiserande läkare har frågat mig när jag avser att upphäva yrkesförbudet för äldre privatpraktiserande läkare. Det är inte så, som frågeställaren anför, att privatpraktiserande läkare beläggs med "näringsförbud" när de uppnått pensionsåldern. Möjlighet till ersättning från det offentliga har privatpraktiserande läkare som har ingått ett vårdavtal eller ett samverkansavtal med . En läkare som har ingått ett vårdavtal får ersättning från på de villkor och grunder som och vårdgivaren kommit överens om. Det står landstingen fritt att teckna vårdavtal med läkare som är . Någon övre åldersgräns finns inte i lagstiftningen. De flesta besöken hos privatpraktiserande läkare sker hos läkare med vårdavtal. Beträffande läkare som har samverkansavtal utgår ersättning enligt en särskild nationell taxa. Ersättning kan lämnas till läkare fram till det att de har fyllt . Landstingen kan dock medge undantag från denna åldersgräns. Regeringen tillsatte en utredare som har till uppgift att utreda åldersgränsen och konsekvenserna av ett avskaffande. För läkare som är privatpraktiserande, men som inte får ersättning från det offentliga, finns ingen åldersgräns.
frs · GP12452 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:452 om lag om patienträttigheter har frågat mig om när regeringen avser att lägga fram ett förslag om en särskild lag i denna så viktiga ställföreträdarfråga. I propositionen om Patientens ställning (prop. 1997/98:189 ) konstaterade regeringen att det finns behov av en samlad översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen i syfte att bl.a. åstadkomma en patientfokuserad och tydlig reglering av patientens ställning. Regeringen aviserade i samma proposition avsikten att tillsätta en utredning med uppgift att göra denna översyn. Även om någon sådan utredning ännu inte har kommit till stånd anser jag att det är en angelägen uppgift och min avsikt är att återkomma till frågan om en översyn av lagstiftningen. Jag vill påpeka att regeringen i den ovan nämnda propositionen och i propositionen Stärkt patientinflytande (prop. 1998/99:4), som båda fick stöd av , lämnade förslag som betydligt stärkte patientens inflytande och delaktighet i hälso- och sjukvården, även om bestämmelserna inte har sammanförts i en särskild patientlag.
frs · GP12456 · 2002-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:456 om antisemitiskt uttalande har frågat mig vad avser göra för att påtala ett antisemitiskt uttalande som ska ha gjorts av försvarsminister i libanesisk TV . Låt mig först säga att uttalandet sammanfaller i tiden med påvens besök i . I samband med påvens besök höll president ett tal, även det med antisemitiska inslag. Talet väckte anstöt internationellt. Mig veterligen har inga ytterligare antisemitiska kommentarer gjorts av det syriska ledarskapet . accepterar inte antisemitisk retorik. Den är avskyvärd i sig och den skapar rädsla och hat i . Vi kommer därför att följa frågan noga och självklart påtala eventuella ytterligare antisemitiska uttalanden.
frs · GP12458 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:458 om samlokalisering av myndigheter har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att samhällsekonomiska vinster ska tillgodoses och utnyttjas i så hög grad som möjligt inom rättsväsendet. Frågan är ställd mot bakgrund av en diskussion om samlokaliseringen av rättsväsendets myndigheter i anslutning till byggande av nya polishus. Det är viktigt att rättsväsendets resurser utnyttjas effektivt och att de olika myndigheterna samverkar. har gjort bedömningen att förundersökningar kan genomföras mer effektivt om åklagare och polis kan arbeta i lokaler som ligger nära varandra. I finns flera exempel där rättsväsendets myndigheter samlokaliseras. tillsatte regeringen en särskild beredning, Beredningen för rättsväsendets utveckling. En av beredningens uppgifter är att uppmärksamma övergripande frågor om lokaliseringen av rättsväsendets myndigheter. Beredningen ska överväga om det finns anledning att ta några initiativ när det gäller att få till stånd en ökad samordning mellan rättsväsendets myndigheter i lokaliseringsfrågor. Myndigheter i har själva ansvar för sin lokalförsörjning. Det är därför i första hand berörda myndigheter som har ansvar för att den bästa lösningen ur ett samhällsekonomiskt perspektiv genomförs. Myndigheters befogenheter i lokalförsörjningsfrågor regleras i förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning. Av denna förordning framgår att inom ramen för vad regeringen beslutat i fråga om lokalisering av myndigheten får varje myndighet besluta om sin egen lokalförsörjning. Inom ramen för de resurser som myndigheten förfogar över får en myndighet ingå de hyres- och arrendeavtal som myndigheten behöver för sin verksamhet. Mot bakgrund av att det i första hand är berörda myndigheter som ansvarar för sin lokalförsörjning har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder i denna fråga.
frs · GP12459 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:459 om polisen och vårdmyndigheten har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att kommunikationen mellan polis och vårdutförande myndighet ska förbättras. Personer som dömts till rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning får inte vistas utanför vårdinrättningens område i annat fall än om länsrätten gett sådant tillstånd enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV). Enligt lagen finns det ingen uttalad skyldighet att informera polis. Lagen ger dock målsäganden, dvs. personen som utsatts för brottet, rätt att få underrättelse om permission. Vid varje prövning av vistelse utanför vårdinrättningens område beaktar länsrätten arten av den brottslighet som föranlett beslutet om särskild utskrivningsprövning, risken för återfall i brottslighet samt verkan av den vård och behandling som patienten genomgått. Allmänt gäller att möjligheten till vistelse utanför vårdinrättningen bestäms av patientens hälsotillstånd och rutinerna vid inrättningen. Vid prövningen är det dessutom väsentligt att skyddsbehovet för närstående och omgivningen blir beaktat i tillräcklig utsträckning. Det är angeläget att patienten ges möjligheter att successivt anpassa sig till ett liv utanför vårdinrättningen. Vid prövningen bedöms särskilt i vilka former permissionen är avsedd att ske, t.ex. vilka övervakningsarrangemang som är avsedda att vidtas för patienten under utevistelsen. Enligt LRV ska rätten i mål som avser permission för denna grupp, om det inte är uppenbart obehövligt, ge åklagare i det mål där beslutet om rättspsykiatrisk vård har meddelats, tillfälle att yttra sig innan beslut om vistelse utanför vårdinrättningens område meddelas. Jag avser inte vidta några åtgärder mot bakgrund av ovanstående.
frs · GP12461 · 2002-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:461 om färdtjänst för barn har frågat socialminister vad han avser göra för att barns villkor, enligt , tillgodoses också vid behovet av färdtjänst. Ansvarsfördelningen inom är dock sådan att frågor som rör färdtjänsten hanteras inom , varför det ankommer på mig att besvara fråga. Jag vill betona att regeringen är angelägen att tillgängligheten i transportsystemet är god för alla resenärer. Regeringen är också medveten om att det har framförts kritik vad gäller färdtjänsten. Regeringen beslutade därför att särskilt skulle utvärdera färdtjänsten inom ramen för en omfattande utvärdering av handikappolitiken inom hela transportområdet. relaterar i sin fråga till och konstaterar att det i rapporten påvisas brister inom färdtjänsten vad gäller barns villkor. remissbehandlas och jag är därför inte beredd att kommentera eventuella åtgärder eller förslag i syfte att förbättra färdtjänsten. Självfallet är dock regeringen beredd att vidta åtgärder om den fortsatta beredningen av visar att detta är nödvändigt.
frs · GP12462 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:462 om rekrytering av personliga assistenter har frågat vad jag avser att göra för att stimulera rekryteringen av personliga assistenter. uppföljningar har visat att tillgången på personliga assistenter har varit god. Det finns dock tydliga signaler på att rekryteringen på många håll i landet har blivit svårare. Därför tillsatte regeringen en arbetsgrupp inom som bl.a. skulle analysera de villkor som påverkar möjligheterna till rekrytering och vid behov föreslå åtgärder för att motverka en framtida brist på assistenter. I arbetet ingick också att titta på bl.a. schablonersättningen. Arbetsgruppen redovisade sitt arbete veckan . Rapporten ska nu remissbehandlas. Jag vill först närmare granska arbetsgruppens förslag och ta del av remissvaren innan jag tar ställning till vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GP12463 · 2002-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:463 om har mot bakgrund av att "lägger ut" sömnadsarbeten till frågat mig vilka åtgärder som bör vidtagas för att ska leva upp till sitt uppdrag att verka för att de anställda utvecklas genom meningsfullt arbete. primära uppdrag är att, genom produktion av efterfrågade varor och tjänster, skapa meningsfullt och utvecklande arbete för personer med arbetshandikapp. Enligt avtalet med staten ska detta uppdrag bedrivas med affärsmässig effektivitet på marknadens villkor. är en stor underleverantör. För att klara det uppdraget i konkurrens med andra företag, vilka kan ha verksamhet både i och utanför , måste i vissa fall köpa rå- och insatsvaror som t.ex. olika halvfabrikat utomlands för att sedan kunna tillverka och sälja slutprodukten. När det gäller verksamheten i köper stolsitsar från till kontorsstolar som färdigställs i egna fabriker för leverans till kunden. På detta sätt kan , enligt uppgift från bolaget, tillverka kontorsstolar till ett marknadsmässigt pris i och härigenom kunna skapa ca 250 meningsfulla arbetstillfällen för personer med arbetshandikapp. Jag kan till viss del dela frågeställarens oro över det olyckliga i att av konkurrensskäl behöver lägga ut jobb utomlands då det saknas meningsfullt arbete i för många Samhallsanställda. Jag har för avsikt att föreslå regeringen en utredning om förutsättningarna för verksamhet.
frs · GP12466 · 2002-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:466 om kristna minoriteter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta i syfte att förmå de turkiska myndigheterna att säkra de kristna minoriteternas rätt att utöva sin religion också i . Jag delar oron över situationen för de mänskliga rättigheterna i i allmänhet och intoleransen gentemot landets etniska och religiösa minoriteter i synnerhet. har inom ramen Europarådskonvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna åtagit sig att garantera religionsfriheten i . Den turkiska regeringen har dessutom undertecknat, om än inte ratificerat, FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. finns begränsningar av religionsutövningen i . Det är oacceptabelt att myndighetsingripanden på grund av religionsutövning förekommer. Frågan har tagits upp av det lokala EU-ordförandeskapet i med turkiska myndigheter. kommer både bilateralt och inom EU att fortsatt verka för att ord och handling i turkisk politik stämmer överens. Alla människor, även de som tillhör minoriteter, ska ha möjlighet att fritt utöva sin religion. I om från noteras glädjande nog vissa tecken på ökad tolerans gentemot icke-muslimska religiösa samfund. Exempelvis har turkiska myndigheter gett sitt stöd till vissa ekumeniska evenemang och genom ett presidentdekret tillåtit syrisk-ortodoxa turkiska medborgare som emigrerat att återvända. Vid ett EU-besök konstaterades att syrianska präster kunde verka relativt fritt i dessa områden. De turkiska myndigheterna har gett tillstånd till öppnande av en protestantisk kyrka i och givit en utländsk präst möjlighet att arbeta i församlingen. I EU:s partnerskapsdokument, där det fastslås vilka prioriteringar den turkiska regeringen bör göra för att uppfylla Köpenhamnskriterierna, utgör religionsfrihet ett viktigt krav. Andra prioriteringar rör bl.a. ekonomisk och social utveckling, ratificering av , kulturella rättigheter och respekt för minoriteter. driver inom EU linjen att ska uppfylla alla de krav som finns i EU:s partnerskapsdokument. Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra religionsfriheten i enlighet med sina internationella åtaganden.
frs · GP12467 · 2002-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:467 om transportörsansvaret har frågat om utrikesministern avser åberopa artikel 249 i och därigenom avstå från att införa ett utvidgat transportörsansvar. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag vill börja med att påpeka att med stor majoritet har beslutat att ska delta i . Av den konvention som reglerar samarbetet framgår att de deltagande staterna förbinder sig att införa sanktioner mot de transportörer som transporterar passagerare utan erforderliga dokument till Schengenområdet. Konventionens regler har i ett rådsdirektiv ytterligare kompletterats. Direktivet innehåller ett undantag som innebär att den som transporterar en flykting kan befrias från sanktioner. Denna undantagsklausul togs med i direktivet i hög grad tack vare svenska ansträngningar. Av artikel 249 i framgår följande. Ett direktiv ska med avseende på det resultat som ska uppnås vara bindande för varje medlemsstat till vilket det är riktat, men ska överlåta åt de nationella myndigheterna att bestämma form och tillvägagångssätt för genomförandet. Artikel 249 handlar inte om överlåtande av beslutsbefogenhet till EG. Artikelns tillämpningsområde berör frågor där medlemsstaterna redan överlåtit beslutsbefogenhet till EG. Av artikeln framgår att ett direktiv är bindande med avseende på det resultat det ska uppnå. Sedan är det, som uppmärksammat, medlemsstaterna som själva avgör hur direktiv ska genomföras i nationell rätt, t.ex. om det ska göras i lag eller i förordning. överlämnade en interdepartemental arbetsgrupp sin rapport, Tranportörsansvaret i utlänningslagen. Den ska nu ut på remiss och regeringen får sedan, bl.a. i ljuset av remissvaren, besluta om ärendets vidare beredning. Som svar på fråga kan jag bara svara att jag inte har för avsikt att agera i strid med ingångna överenskommelser.
frs · GP12472 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:472 om EU:s arealstöd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att EU:s arealstöd ska betalas ut under innevarande år som var utlovat. Utbetalningen av EU:s arealersättningar och flera andra EU:stöd skedde helt enligt planerna . Totalt gjordes drygt 140 000 stödutbetalningar om sammanlagt . var det inte möjligt att i den första utbetalningsomgången få med samtliga de jordbruksföretag som varit uttagna för kontroller . Så snart handläggningen av dessa företag är klar kommer dock stödet successivt, , att betalas ut. De uppgifter som hänvisar till om att medlen redan kommit till del är felaktiga. Efter det att utbetalningen till lantbrukarna skett kan rekvirera medel från EU. erhåller i sin tur dessa först efter det att utbetalningen ägt rum.
frs · GP12473 · 2002-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:473 om förmögenhetsskatten har frågat mig om jag avser att i direktiven till en kommande utredning om förmögenhetsskatten skriva in att utredningen ska belysa vilka effekter en avveckling av förmögenhetsskatten får för företagsklimatet i . I budgetpropositionen aviserade regeringen att den avser att tillsätta en utredning med uppgift att se över reglerna om förmögenhetsbeskattningen. Mot bakgrund av att de nuvarande reglerna har kritiserats bl.a. för bristande enhetlighet i behandlingen av olika tillgångar och för de fördelningspolitiska effekterna, menade regeringen att det finns anledning att nu göra en generell översyn av förmögenhetsskatten. Arbetet inom med att utforma utredningsdirektiven pågår och har ännu ej slutförts. Jag är därför inte beredd att, utöver vad som angavs i budgetpropositionen, närmare ange vilka aspekter av förmögenhetsbeskattningen som ska belysas av den kommande utredningen.
frs · GP12475 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:475 om högkostnadsskydd för erektionsmedel har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att högkostnadsskyddet för erektionsmedel återinförs. Regeringen beslutade om att överlämna propositionen De nya läkemedelsförmånerna till . I propositionen föreslås bl.a. att en ny ordning för subventionering av läkemedel införs. Regeringen föreslår att en ny självständig nämndmyndighet inrättas som kommer att ansvara för subventionerings- och prisregleringsbeslut om varor som ingår i läkemedelsförmånerna. Nämnden föreslås fatta sina beslut utifrån vissa kriterier. De överväganden som blir aktuella vid bedömningen av om ett läkemedel ska subventioneras med allmänna medel bör bl.a. utgå från de allmänna och övergripande mål och principer för hälso- och sjukvården som framgår av hälso- och sjukvårdslagen @ människovärdesprincipen och behovssolidaritetsprincipen @ samt de prioriteringsriktlinjer för hälso- och sjukvården som har antagit. Nämnden föreslås kunna besluta om att ett visst läkemedel ska ingå i förmånerna för ett visst användningsområde och den kommer även att ha möjlighet att förena sina beslut med andra särskilda villkor. Enligt regeringens förslag kommer det företag som marknadsför ett receptbelagt läkemedel att ha möjlighet att ansöka hos nämnden om att läkemedlet ska ingå i förmånerna. Det blir sedan en uppgift för nämnden att besluta i frågor om subventionering.
frs · GP12477 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:477 om en ny kriminalvårdsanstalt i har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att komma till rätta med bristen på anstalts- och häktesplatser i . Först vill jag säga att jag delar oro för en situation där en del häkten har en mycket hög beläggning. Kriminalvården har en ansvarsfull uppgift att se till att det finns tillgängliga häktesplatser på de ställen och under de tider som dessa behövs. Med tanke på att behoven varierar starkt över tiden krävs det ett flexibelt system för att utnyttja de tillgängliga resurserna på bästa sätt. Den enskilt mest verkningsfulla åtgärden på kort sikt för att förbättra beläggningssituationen vid vissa häkten är den ambitiösa insats som kriminalvården just nu genomför för att öppna nya platser inom häkte och anstalt. Kriminalvården har ökat antalet anstaltsplatser med 132. Fram planeras en ökning av antalet anstaltsplatser med ca 200. Vidare har 28 häktesplatser öppnats under föregående år och ytterligare platser kommer att öppnas . I detta sammanhang är det viktigt att påpeka att de problem som uppstått på vissa häkten i hög grad hänger samman med ett stort antal s.k. verkställighetsfall, dvs. fall där personer med en lagakraftvunnen dom sitter kvar i häkte i avvaktan på placering i anstalt. Problemen med hög beläggning på häkten kan alltså delvis lösas genom att platsantalet på anstalterna utökas. När det gäller frågan om en eventuell ny kriminalvårdsanläggning vill jag klargöra att det formellt sett är en fråga som råder över. har inte fattat något beslut i frågan. Däremot har ett projekteringsarbete inletts inom kriminalvården med målet att ta fram ett så fullödigt beslutsunderlag som möjligt. Jag anser att en investering av skattemedel av den storleksordning som det nu är fråga om bör föregås av noggranna överväganden när det gäller fördelar och nackdelar samt alternativa handlingsmöjligheter. Det kommer alltså att finnas anledning för mig att återkomma i denna fråga.
frs · GP12478 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:478 om hemvärnets verksamhet har frågat om jag avser arbeta för att undanta hemvärnet från eventuella nya sparkrav på Försvarsmakten. Försvarsmakten har varit tvungen att vidta åtgärder för att komma i ekonomisk balans. Åtgärderna som beslutades av överbefälhavaren innebar en minskning i Försvarsmaktens verksamhet, däribland hemvärnets verksamhet. Hemvärnet spelar en viktig roll i dagens försvar och kommer att göra så även . I regeringens proposition Fortsatt förnyelse av totalförsvaret som överlämnades till redovisar regeringen sin syn på de nationella skyddsstyrkorna. Hemvärnet spelar här en viktig roll. I samma proposition tar regeringen upp frågor kring hemvärnets numerär. Regeringen konstaterar att det finns relevantare sätt att beskriva behovet av hemvärnsresurser än i antalet personer. Hemvärnets volym borde i stället uttryckas i antal förband, exempelvis bataljoner. I den insatsorganisation har beslutat om ingår 170 hemvärnsbataljoner. De besparingar hänvisar till är inte besparingar utan en del av Försvarsmaktens interna planeringsprocess där förbandschefer anpassar sin verksamhet till beslutade ekonomiska ramar. beslutade om de ekonomiska ramarna för Försvarsmaktens verksamhet. Av detta beslut framgår att några nya besparingar inom försvaret inte är aktuella.