ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12534 · 2002-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:534 om situationen i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder inom vängruppen för , EU och FN för att få till stånd och understödja fredsförhandlingar i . nådde parterna i den colombianska fredsprocessen, den colombianska regeringen och , en överenskommelse genom vilken processen fortsätter till . ska man komma överens om villkor för vapenstillestånd och ett slut på våldshandlingar som kidnappningar samt åtgärder mot paramilitären och hur fredsprocessen ska drivas vidare. Det nya inslaget i den senaste fasen av processen har just varit det som efterlyser, nämligen en aktiv medverkan av det internationella samfundet genom FN och den s.k. tiogruppen, där fyra EU-länder ingår och där svenska diplomater spelat en aktiv roll. En del av överenskommelsen är också att man ska närmare definiera det internationella samfundets roll i den fortsatta processen genom upprättandet av en internationell kommission med uppgift att verifiera avtalen och bistå när problem uppkommer. aktiva deltagande ligger väl i linje med en genomarbetad svensk Colombiapolitik. Den senaste utvecklingen av fredsprocessen innebär dock inte att konflikten i är över utan det kommer att ställas fortsatta krav på ett nära och aktivt stöd från det internationella samfundets sida. Konflikten, som alltjämt utlöser våldshandlingar och militära sammanstötningar, har visat att bristen på förtroende mellan konfliktens parter är så djup att medverkan från en tredje part på ett positivt sätt kan bidra till att minska spänningarna. Jag kan försäkra om att både inom ramen för tiogruppen och inom EU samt i nära samarbete med FN:s generalsekreterares särskilde sändebud för kommer att arbeta aktivt för att om möjligt fredsförhandlingsprocessen ska kunna fortsätta och ge konkreta och för den drabbade colombianska civilbefolkningen märkbara resultat.
frs · GP12535 · 2002-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:535 om har frågat mig om det är min bedömning att deltagande i en gemensam militär operation med en icke-part till som använder antipersonella minor strider mot andan i konventionen. totalförbjuder användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor. ratificerade konventionen 1998 och stöder dess innehåll och syfte till fullo. När det gäller gemensamma internationella fredsoperationer så deltar endast efter beslut av FN eller . Sannolikheten för att antipersonella minor skulle användas i sådana operationer är mycket liten. De s.k. rules of engagement i den multinationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) förbjuder exempelvis antipersonella minor. Jag anser inte att deltagande i en operation där antipersonella minor inte kommer till användning, även om någon av de deltagande staterna inte har tillträtt , kan strida mot andan i konventionen. Problemen med antipersonella minor är något som regeringen tar på största allvar. arbetar aktivt för att öka anslutningen till och bör detta leda till att denna typ av problematik minskar.
frs · GP12536 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:536 om NOU:s framtida organisation har frågat mig om NOU:s framtida organisation kommer att preciseras i propositionen Ändringar i lagen om offentlig upphandling som ska lämnas till . Regeringen har i propositionen 1999/2000:128 Offentlig upphandling i informationssamhället angett att det är viktigt att tillsynen över den offentliga upphandlingen är effektiv och ger upphandlande enheter och anbudsgivare vägledning om hur lagen ska tolkas. Vidare att förslag aktualiserade vissa frågor om den närmare utformningen av en stärkt tillsyn. I propositionen som ska lämnas till avser regeringen att behandla frågan om hur tillsynsmyndigheten bör vara organiserad.
frs · GP12537 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:537 om kunskap om elöverkänslighet har frågat mig om jag kan tänka mig ett ökat stöd för att få till stånd en mer intensiv forskning om elektromagnetiska fält och dess följder. () presenterade en sammanställning av den befintliga kunskapen om elektromagnetiska fält. I bedrivs forskning om elektromagnetiska fält vid universitet och högskolor och . för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har dessutom ett bevakningsansvar för forskning inom detta område. Under perioden 2000@2004 höjs anslagen till forskning och forskarutbildning med , medel som även kan komma forskningen om elektromagnetiska fält till del. Forskningen om elektromagnetiska fält konkurrerar dock om medlen på samma villkor som övriga forskningsområden, dvs. med utgångspunkt i vetenskapliga kriterier. Detta system med konkurrens om forskningsmedlen är en grundbult i den svenska forskningspolitiken. Ansvarsfördelningen mellan regering, riksdag och myndigheter är sådan att regering och riksdag fattar de övergripande forskningspolitiska besluten, medan universitet, högskolor, forskningsråd och andra organisationer med sakkunskap beslutar om den närmare medelsfördelningen och verksamheten. Det är en ansvarsfördelning som skapar grundläggande förutsättningar för att svensk forskning håller hög kvalitet.
frs · GP12538 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:538 om dokumentation av den folkliga dansen har frågat mig om jag avser att ta något initiativ för att garantera den framtida dokumentationen inom folkdansområdet. Folkdans är en viktig kulturform som röner stort intresse, inte minst genom att dansen kan underlätta kontakterna mellan olika grupper i vårt samhälle och öka förståelsen för olika kulturer. verksamhet bedrivs av en stiftelse och erhåller statligt bidrag; . Arkivet för folklig dans grundades och är en ideell förening med egen styrelse. Arkivet är knutet till , där det utgör en egen enhet med inriktning på folk- och sällskapsdans. inrättades en personlig tjänst med inriktning på den folkliga dansen. Tjänsten har varit vakant . Jag har förstått att haft svårigheter att finna rätt kompetens för att återbesätta tjänsten men att man fortsätter att diskutera hur frågan bäst kan lösas.
frs · GP12539 · 2002-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:539 om överlastade fordon på vägar har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma till rätta med överlaster på tunga fordon av typ timmerbilar. Frågan är ställd mot bakgrund av resultatet av de mätningar som utförde i . Det visade att av alla fullastade fordon som passerade mätpunkten hade för tung last. Jag vill först framhålla att resultatet av mätningar är mycket allvarligt. har internationellt sett generösa viktbestämmelser med en högsta tillåtna bruttovikt på . Överlasterna medför en kraftigt ökad förslitning av vägar, skador på broar och ökade olycksrisker med tunga fordon. Dessutom, inte minst allvarligt, medför överlast en snedvridning av konkurrensförhållandena inom åkerinäringen. Mätningen i omfattar dock bara en punkt på vägnätet med en speciell trafiksammansättning. Jag välkomnar därför avsikt att utöka mätningarna på vägnätet till övriga delar av landet. mätningar ger emellertid i första hand en bild av trafiktillståndet och för att nå ett godtagbart resultat krävs att dessa mätningar även följs upp med direkta insatser mot lagöverträdarna. Kontroll av överlast på väg är en uppgift som inte omfattas av fordonskontrollerna på väg de s.k. flygande inspektionerna utan får enbart utföras av polisman. En skärpning av kontrollen av överlast kommer därför att beredas i samråd med . har initierat tre uppdrag som avser att förbättra regelefterlevnaden och kontrollen av vägsäkerheten: uppdrag till och att genomföra en analys av omfattningen och utfallet de flygande inspektionerna och överväga vilka åtgärder som bör vidtas för att nå en förstärkt samordning av verksamheten. Uppdraget redovisades och beredning av förslagen pågår uppdraget om organisation av trafiksäkerhetsarbetet, vägtrafikinspektion m.m. som ska redovisa sitt uppdrag uppdraget om effektivare bötesverkställighet vid trafikbrott, m.m. (dir 2001:50). Jag avser att återkomma med långsiktiga åtgärder för att komma till rätta med överlasterna med stöd av ovanstående utredningar.
frs · GP12540 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:540 om arbetsrehabilitering har frågat mig vad jag avser att göra för att försäkringskassornas hantering av rehabilitering vid funktionshinder bättre ska anpassas efter de behov och möjligheter som finns. beskriver i sin fråga de svårigheter som finns för synskadade att få utbildning i skriftspråk. Som framgår av mitt svar på en likartad fråga från är jag väl medveten om denna problematik. Under den senaste månaden har jag fått fyra skrivelser, bl.a. från , som beskriver problemet. Det är alla människors rätt att få tillägna sig ett skriftspråk och det är samhällets skyldighet att medverka till att var och en får det. Ett skriftspråk är grundläggande för utbildning och studier, i arbetslivet och för att i övrigt kunna delta i samhällslivet. Jag har för avsikt att bjuda in berörda myndigheter och organisationer för att diskutera hur det aktuella problemet kan lösas.
frs · GP12542 · 2002-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:542 om förhandlingar mellan och har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få till stånd förhandlingar mellan den tibetanska exilregeringen och . Regeringen ser allvarligt på utvecklingen i och bristerna i respekt för de mänskliga rättigheterna där. verkar för att situationen för de mänskliga rättigheterna i inklusive , där kränkningarna är särskilt allvarliga, ska uppmärksammas i internationella sammanhang. Förutom att delta i arbetet inom FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och i andra FN-sammanhang bedriver en dialog med , både enskilt och genom EU. Vi framhåller där vikten av att respekterar den tibetanska befolkningens mänskliga rättigheter och uppmanar att utveckla kontakter med för att få till stånd samtal om framtid. uppmanas också att samarbeta med FN:s mekanismer för mänskliga rättigheter, såsom högkommissarie kontor och de olika specialrapportörerna. Regeringen anser det synnerligen önskvärt att samtal kan komma till stånd mellan och den kinesiska ledningen om framtid. har dock alla ansträngningar att åstadkomma ett närmande misslyckats. Det internationella samfundet fortsätter sina ansträngningar för att övertyga om nödvändigheten av att finna former för att inleda en dialog. Frågan måste lösas på politisk väg.
frs · GP12543 · 2002-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:543 om transportupphandling har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att statliga bolag och verk vid sina transportköp inte medverkar till att olagliga transporter utförs med bl.a. övervikter. Som påpekar är transportköparens ersättningssystem för transporten viktig för hur transporten utförs. De som köper transporter har ett stort ansvar för säkerheten och att inte vägarna slits ned . Jag vill här ta upp arbetet med kvalitetssäkring av transporter som ett sätt att komma åt problem som bl.a. övervikter. Enligt riksdagsbeslutet om nollvisionen ligger ansvaret för att utforma transportsystemet så att det uppfyller trafiksäkerhetskraven inte bara på väghållaren utan även bl.a. på de som ansvarar för yrkesmässiga vägtransporter. Detta innebär att statliga myndigheter och bolag bör kvalitetssäkra sina vägtransporter, de anställdas tjänsteresor och resor till och från arbetet från trafiksäkerhets-, arbetsmiljö- och miljösynpunkt. Det är även önskvärt att andra offentliga organ och näringslivet på motsvarande sätt kvalitetssäkrar sina vägtransporter. Om detta sker på ett organiserat och rätt sätt bör det kunna leda till betydande effekter på trafiksäkerheten. En sådan kvalitetssäkring bör även omfatta en översyn över ersättningssystemen för transporterna så att de inte leder till överlaster. När det gäller statliga myndigheter har självt börjat ställa krav i sina entreprenadupphandlingar. Med utgångspunkt i riksdagsbeslutet har inom ramen för sin sektorsuppgift haft till uppgift att påverka och stödja köpare och säljare av transporter att kvalitetssäkra sin egna och köpta transporter ur angivna aspekter. Ett antal kommuner, landsting och företag har visat intresse för och påbörjat arbete i denna riktning. Ett stort antal myndigheter har redan påbörjat arbetet med att kvalitetssäkra sin verksamhet avseende miljöpåverkan. I regeringens elvapunktsprogram för ökad trafiksäkerhet tas frågan upp om att utöka antalet statliga myndigheter att kvalitetssäkra sin egna och köpta transporter avseende trafiksäkerhet. Regeringen förbereder nu att ge myndigheter med större transportbehov direktiv om att kvalitetssäkra egna och upphandlade transporter vad gäller både trafiksäkerhet och miljöpåverkan.
frs · GP12544 · 2002-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:544 om såddfinansiering har frågat mig vad jag avser att göra för att värna den så värdefulla såddfinansieringen. Det har den privata kapitalmarknaden vuxit markant. Trots detta finns det fortfarande många projekt och företag som har svårt att attrahera kapital i mycket tidiga skeden. Detta beror bl.a. på att den affärsmässiga risken är för hög och kapitalinsatsen ofta är för liten. Såddfinansiering är en statlig stödform för finansiering av projekt i sådana mycket tidiga skeden som tidigare främst har hanterats av Verket för näringslivsutveckling (). Verket har haft ett omfattande samarbete med bl.a. teknopoler för att få såväl en regional kompetens som möjlighet att få in intressanta projekt från stora delar av landet. Även länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen har möjlighet att besluta om såddfinansiering enligt teknikförordningen. Anslaget till verkets såddfinansiering har varit 23 miljoner . (1999@2001) har en tillfällig förstärkning skett med ytterligare 50 miljoner. Regeringen anser att denna insats har och har haft en stor betydelse för att få fram nya konkurrenskraftiga produkter. och fick därför i uppdrag att ge förslag på en mer samordnad och långsiktig hantering av finansieringsfrågorna. /har på grundval av detta uppdrag slutit avtal om samarbeten med Industrifonden och Innovationscentrum. Samarbetet med Industrifonden avser främst hantering och finansiering av lån till teknikbaserade företag i tidiga skeden och finansiering av företag i tidig tillväxtfas. Samarbetet med Innovationscentrum avser innovations- och affärsutvecklingsområdet. Avtalen kommer att främja dels tillgången på kapital i tidiga skeden, dels administrativ samordning och samverkan. Regeringens förhoppning är att detta samarbete kan ge en trygg och långsiktig hantering av såddfinansieringsärenden. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen .
frs · GP12545 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:545 om mänskliga rättigheter i har frågat mig om jag för den nigerianska regeringen avser påtala att den nigerianska lagstiftningen strider mot FN:s konventioner om mänskliga rättigheter. Bakgrunden till frågan är att en kvinna, , dömts i första instans till döden genom stening i en lokal domstol för äktenskapsbrott. Hon har sedan överklagat domen i högre instans i den delstat där hon bor. Denna domstol har ajournerat sig till för att ta ställning till nya uppgifter som kan leda till att kvinnan frias helt. Hon har också möjligheter att överklaga domen till ytterligare högre nivå. Svensk uppfattning är att dödsstraffet i alla dess former är djupt inhumant och avskaffandet är en prioriterad uppgift för regeringen i arbetet med att främja och öka respekten för de mänskliga rättigheterna. Det gäller självfallet även stening. Regeringen arbetar med att förmå stater som fortfarande har dödsstraffet i sin lagstiftning att ändra inställning. prioriterade dödsstraffets avskaffande under ordförandeskapet i EU. Detta ledde till att EU uppvaktade i dödsstraffsfrågan och påminde om efterlevnaden av de för mänskliga rättigheter som ställt sig bakom. Regeringen arbetar för att EU ska göra en ny uppvaktning hos . Jag har också tagit upp frågan direkt med utrikesminister vid mitt senaste möte här i . Jag markerade då uppfattning i frågan om dödsstraffet. Jag tänker också fortsätta denna dialog. Husainifallet har väckt stor debatt även i . Den federala regeringen har gett juridiskt biträde men avvaktar den juridiska processen innan den tar ställning till eventuellt ytterligare agerande. Vissa delstaters lagstiftning står i strid med internationella åtaganden. Vi för inom EU en kontinuerlig dialog med i denna fråga och jag avser bidra till att denna dialog förstärks.
frs · GP12546 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:546 om EU-stöd till rysk nedrustning har frågat mig vilka initiativ jag tänker ta för att öka EU:s bidrag till eliminering av taktiska och strategiska kärnvapen i . Kärnvapennedrustning, inklusive förstörelse av frigjort vapenplutonium, är en högprioriterad fråga för regeringen. Vi driver på både inom den s.k. Ny agendakoalitionen, inom EU-samarbetet och i internationella fora. När det gäller finns, som påpekar, internationella program för att förstöra massförstörelsevapen @ inte bara kärnvapnen. Här deltar såväl EU gemensamt som flera EU-länder nationellt, även om är den ojämförligt största aktören. EU:s anslag till kärnvapenstudier inom ramen för den gemensamma åtgärden @ ca totalt @ är onekligen anspråkslösa, inte minst med hänsyn till de enorma behoven (vilka har beräknats till ca ). Men man bör då komma ihåg att vi befinner oss alldeles i början av insatsen att förstöra plutoniumöverskott. Dessutom har EU länge bidragit till ISTC, ett institut som sysselsätter vetenskapsmän som var anställda i de sovjetiska vapenprogrammen (under perioden 1994@2000). Flera EU-länder har också ett ganska omfattande bilateralt samarbete med . Totalt har EU och dess medlemsländer anslagit ca för kärnvapendestruktion och kontroll av kärnämne, som är en viktig icke-spridningsinsats. Detta hindrar inte att jag delar uppfattning att EU borde kunna göra mer på detta område. De medel som står till förfogande under den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken är tyvärr inte särskilt omfattande (totalt för ; varav en betydande del går till den gemensamma åtgärden) men EU samarbetar också med på kärnsäkerhets- och icke-spridningsområdet under Tacisprogrammet. Under det svenska ordförandeskapet tog vi initiativ till att utreda om dessa medel även skulle kunna tas i anspråk för konkreta kärnvapennedrustningsinsatser i . Detta förslag utreds fortfarande internt inom kommissionen. Vi har alltså redan försökt gå vidare och jag är beredd att aktivt följa upp de initiativ vi tog då.
frs · GP12547 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:547 om funktionshinder har frågat mig om jag avser att skriva in i högskoleförordningen att lärarstudenter ska få kunskap om funktionshinder som försvårar elevernas lärande. ställer sin fråga mot bakgrund av uppgifter från om att det kan komma ut lärare på skolorna som inte har någon utbildning alls om möjliga funktionshinder hos eleverna. Svaret på frågan är att det redan i den gällande högskoleförordningens (1993:100) beskrivning av de mål som studenten ska uppnå för att få lärarexamen framgår att studenten ska ha de kunskaper och de färdigheter som behövs för att förverkliga förskolans, skolans eller vuxenutbildningens mål samt för att medverka i utvecklingen av respektive verksamhet enligt gällande föreskrifter och riktlinjer. Vidare anges att studenten bl. a. ska kunna omsätta goda och relevanta ämneskunskaper så att alla elever lär och utvecklas enligt skolans mål. I detta ligger att den blivande läraren förväntas ha kunskap om skollagen (1985:1100), vilken anger att alla barn och ungdomar ska ha lika tillgång till utbildning och att det i utbildningen ska tas hänsyn till elever med särskilda behov. Enligt 4 kap. 1 § skollagen ska särskilt stöd ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. I förarbetena till högskoleförordningens bilaga med målbeskrivning för lärarexamen, propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) framhåller regeringen det som angeläget att förstärka skolans samlade specialpedagogiska kompetens. Regeringen anser därför att olika former av specialpedagogisk utbildning bör ingå i lärarutbildningen och att utbildningen bör ingå som ett moment i det allmänna utbildningsområdet. I propositionen anför regeringen vidare att specialpedagogisk utbildning ska kunna ingå inom den nya lärarutbildningens inriktningar och specialiseringar. Inom ramen för den nya lärarutbildningens struktur har således möjligheterna för lärarna att få en specialpedagogiska kompetens ökat kraftigt. Till den grundläggande lärarutbildningen kommer den påbyggnadsutbildning som examinerade lärare med yrkeserfarenhet kan genomföra med ett antal inriktningar och som leder till specialpedagogexamen. Denna utbildning har regeringen framhållit som särskilt lämplig att genomföra inom projektet lärarutbildningar @ ett omfattande vidareutbildningsprojekt för lärare. Jag förutsätter att ingen lärare lämnar sin utbildning utan kunskap om vilka problem som elever med funktionshinder kan ha. Alla utbildade lärare förutsätts också ha kunskap om hur dessa elever ska få bästa möjliga stöd med hjälp av egen och specialisters kompetens. har i uppdrag att systematiskt utvärdera all högskoleutbildning. När det gäller lärarutbildningen ska verket bl. a. bedöma om utbildningens struktur och innehåll följer vad som framförs i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135). Skulle verket finna att någon högskola inte bedriver utbildningen i enlighet med vad som anförs i propositionen förutsätter jag att verket vidtar lämpliga åtgärder.
frs · GP12548 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:548 om lagring av det digitala kulturarvet har frågat om vilka åtgärder jag kommer att ta initiativ till för att Kunglliga (KB) ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete med att samla, bevara och tillhandahålla det digitala kulturarvet. Vårt digitala kulturarv är viktigt inte minst för den framtida forskningens skull. Därför är det angeläget att vi redan nu tar initiativ till att samla in och bevara elektronisk information. Jag är stolt över att vi i har ett nationalbibliotek som utifrån tydliga visioner har startat det projekt som KB självt kallar "Projekt " (www). Jag har tagit del av Datainspektionens beslut avseende Kungl. insamlande av svenska webbsidor på Internet och den problematik som uppstår i och med att insamlande och bevarande av personuppgifter från svenska webbsidor inte har stöd i nu gällande lagstiftning. Datainspektionen uttalar att det finns ett starkt behov av skyndsam särreglering av den behandling av känsliga personuppgifter som KB utför i projektet. Frågan bereds nu inom med målsättningen att lösa problemet . Jag vill också hänvisa till det svar som statsrådet har lämnat på fråga 2001/2002:550, EG-direktiv för datalagring.
frs · GP12549 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:549 om prövning av Posten AB:s begäran om portohöjning har frågat mig om regeringen avser att höra representanter från näringslivet, särskilt småföretagare, i samband med det uppdrag som har erhållit för att utreda Posten AB:s hemställan om en förändring av den nuvarande prisregleringen i 9 § postförordningen. har av regeringen fått i uppdrag att följa upp och utvärdera den nuvarande prisregleringen i 9 § postförordningen. I detta får anses ingå att ta hänsyn till användarna av de tjänster som prisregleringen omfattar, t. ex. småföretagare. Vid beredningen av ett eventuellt förslag till förändring ska detta remitteras och berörda sammanslutningar och enskilda ska få tillfälle att yttra sig. Enligt den s.k. Simplexförordningen ska också en särskild konsekvensanalys avseende små företag göras. Av denna ska bl.a. framgå hur samråd har skett med företrädare för näringslivet samt med myndigheter som särskilt berörs. Sammanfattningsvis vill jag betona att regeringens viktigaste näringspolitiska mål är att öka tillväxt och sysselsättning i och regeringen arbetar därför med att skapa rätt förutsättningar för företagen så att de kan växa och öka antalet anställda.