ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12567 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:567 om personlig skyddsmask har frågat om regeringen tillser att upphandling och rekommendationer för personlig skyddsmask sker med senaste kunskapsläge när det gäller såväl konstruktion som värden. Enligt riksdagsbeslut ska det finnas andningsskydd till hela befolkningen. har köpt in andningsskydden i form av skyddsmasker, skyddsjackor och skyddsväskor för spädbarn. De är primärt avsedda att delas ut vid höjd beredskap eller krig till de som inte får tillgång till skydd genom sitt arbete eller krigsplacering. Vidare har andningsskydd inköpts genom försorg till Försvarsmaktens och vissa andra myndigheters behov. Jag utgår från att ansvariga myndigheter vid upphandlingar av nämnda produkter generellt använder sig av den senaste relevanta kunskapen på området. Det pågår ingen upphandling av skyddsmasker varken inom det civila eller det militära försvaret.
frs · GP12568 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:568 om skyddsfilter har frågat mig om jag är beredd att verka för en förändring av nuvarande provningsstandard för skyddsfilter enligt föreskrifter AFS 2001:3. Ansvaret för föreskrifter på arbetsmiljöområdet ligger på . Detta gäller också statens deltagande i standardiseringsarbetet på arbetsmiljöområdet. Jag har inhämtat från att man där tar frågan om den aktuella provningsstandarden på stort allvar. Det har tillsatts en arbetsgrupp inom verket, som ska presentera ett förslag till förändring för den standardiseringskommitté som är berörd. Jag är därför inte beredd att vidta ytterligare åtgärder förrän resultatet av detta arbete föreligger.
frs · GP12569 · 2002-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:569 om vidareutveckling av ungdomars förslag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för ungdomar att mönsterskydda och patentera förslag som tas fram t.ex. vid idétävlingar. Som komplettering till det svar som jag tidigare givit (fråga 2001/02:105) vill jag anföra följande. Det är viktigt att de olika organisationer som anordnar s.k. idétävlingar på ett tidigt stadium i projektet tar kontakt med för att reda ut problematiken kring patent och mönsterskydd i samband med denna typ av tävlingar. För att plocka ut de bidrag som bör bli föremål för förundersökning eller ansökan om patent eller mönsterskydd bör kunskap finnas inom organisationen om och i vilka fall som idéerna bör undantas från publicering. De statliga myndigheter och organisationer som arbetar med näringslivsutveckling och ett förbättrat innovationssystem kan kontaktas för en diskussion om eventuellt stöd eller annan hjälp till det enskilda initiativet. De statliga myndigheter och organisationer som i första hand kan vara möjliga diskussionspartner är , Stiftelsen , Verket för innovationssystem och Verket för näringslivsutveckling.
frs · GP12570 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:570 om kostnader för sjukvård och läkemedel har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller att av kostnadsskäl avstå från sjukvård och läkemedel. Jag vill börja med att säga att en jämställd vård naturligtvis är en självklarhet och en grundförutsättning i den svenska hälso- och sjukvården. Kvinnors och mäns behov är inte identiska utan skiljer sig åt avseende biologiska och psykologiska faktorer samt sociala och kulturella mönster. Kvinnor och män uppfattar t.ex. sin diagnos på olika sätt, interagerar med läkare på olika sätt, följer ordinationer olika osv. Det är därför viktigt att uppmärksamma dessa skillnader i syfte att uppnå bästa möjliga individuella behandling. I Hälso- och sjukvårdsrapport framgår bl.a. att kvinnor oftare söker läkarvård än män. Undersökningar visar också att det till kvinnor förskrivs mer läkemedel än till män. Regeringen har på olika sätt uppmärksammat de problem som kan förekomma i vården, inte minst när det gäller bemötandet och behandlingen av kvinnor. Regeringen har bl.a. föreslagit ändringar i lagstiftningen som trädde i kraft och som syftar till att stärka patientens ställning samt öka patientinflytandet i vården. har fått i uppdrag att följa upp dessa ändringar och en viktig fråga i det arbetet är att se om kvinnliga patienters ställning i vården stärkts. följer även kontinuerligt läkemedelsanvändningen och kommenterar denna ur ett könsperspektiv. bedriver utvecklingsarbetet Genderprogram för social välfärd. Avsikten med projektet är att se till att myndigheter, kommittéer och departementets egna enheter arbetar för att uppmärksamma skillnader mellan kvinnor och män. Genderprogrammet har ett tydligt medborgarperspektiv och dess syfte är att höja kvaliteten och effektiviteten så att alla får en god vård och service oavsett kön. Det är viktigt att det finns ett fortsatt och kontinuerligt arbete som garanterar att alla medborgare får vård på lika villkor. Regeringen har därför för avsikt att ge i uppdrag att ytterligare analysera skillnader mellan män och kvinnors ställning i vården.
frs · GP12571 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:571 om proposition om instans- och processordning och 603 om asylprövningsprocessen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förelägga en proposition om en ny process- och instansordning i utlänningsärenden så att den hinner behandlas innan slut. har frågat mig om jag avser förelägga en proposition om bl.a. att avskaffa och att införa en tvåpartsprocess i asylprövningsförfarandet för riksdagsbeslut . Jag har valt att besvara båda dessa frågor i ett sammanhang. Bakgrunden till frågorna är socialförsäkringsutskottets uttalande i betänkandet över budgetpropositionen (SfU 2001/02:2) där utskottet "utgår från att det omfattande beredningsarbete som har genomförts möjliggör att en proposition kan föreläggas , för riksdagsbeslut ." Detta betyder, som också påpekar i sin fråga, att en proposition då skulle behöva lämnas till . Som och känner till är en mycket viktig del i den planerade reformen att stärka rättssäkerheten i utlänningsärenden genom att införa tvåpartsprocess med möjlighet till muntlig förhandling. Härutöver har även föreslagits andra förändringar inom utlänningsrättens område. Bl.a. ingår i arbetet en översyn av den nuvarande utlänningslagstiftningen. Frågan om instansordning har varit föremål för ingående överväganden från olika utgångspunkter. I anslutning till denna centrala fråga, men också i övriga delar, finns alltjämt viktiga frågor som måste få acceptabla lösningar. Vidare har det ökande antalet asylsökande kullkastat de ursprungliga antaganden som lagts till grund för beräkningen av nödvändiga resurstillskott. Innan en proposition kan presenteras måste därtill en behandling av förslaget ske i lagrådet. På grund av förslagets omfattning kommer lagrådet att behöva väl tilltagen tid för behandling. Det återstår således en hel del arbete för att kunna förverkliga intentionerna med reformen. Min målsättning är också att lägga ett förslag med ett i alla avseenden så brett parlamentariskt stöd som möjligt. Som svar på och frågor måste jag dessvärre bekräfta att det mot bakgrund av bland annat ovan nämnda omständigheter, inte är möjligt att lämna en proposition till innan . Däremot är det min avsikt att en proposition ska färdigställas så att den kan behandlas av höstriksdagen.
frs · GP12572 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:572 om flykten av akademiker och 574 om utbildningspremier har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra skattesystemet så att utbildningspremien ökar i . har dessutom frågat statsrådet om vilka åtgärder han avser att vidta för att minska utflyttningen av akademiker från . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på denna fråga. De två frågor som har ställt hänger väl samman och jag väljer därför att svara på båda . I frågorna refereras till en som visar att har den lägsta utbildningspremien för akademiker i . I rapporten framhålls att inkomstskatterna driver på utflyttningen av svenska akademiker och minskar inflyttningen av utländska akademiker. Två avgörande faktorer som har betydelse för svaret på frågorna är dels hur vi ser på en ökad rörlighet över gränserna, särskilt för högutbildad arbetskraft, och dels hur flyttningsströmmarna faktiskt ser ut. Vad gäller den första faktorn kan jag konstatera att välstånd bygger på ett omfattande internationellt utbyte, stort tekniskt kunnande och framgångsrika exportföretag. Globaliseringen innebär nya möjligheter, inte minst för det svenska näringslivet, men kräver också goda kunskaper om omvärlden. I detta perspektiv är en ökad rörlighet över gränserna för exempelvis högutbildad arbetskraft något positivt. Det är bra att unga människor ser sig om i världen. De flesta som bosätter sig i utlandet flyttar tillbaka och tar då med sig värdefulla kunskaper. Beträffande den andra faktorn vill jag påpeka att har redovisat analyser, baserade på statistik från , av flyttningsströmmarna som ger en annan bild än den som ges i rapporten från . Enligt analyser är de högskoleutbildade som rekryterades från utlandet till den svenska arbetsmarknaden ungefär lika många som de som flyttar till utlandet. fokuserar i sina frågor endast på skatterna. Givetvis är det angeläget att det råder goda skattemässiga villkor för arbete och utbildning i . Men det är också väsentligt att relatera skattenivåerna till omfattningen och kvaliteten på de offentligt tillhandahållna tjänster som skatterna finansierar. Slutligen vill jag påminna om den pågående inkomstskattereformen med kompensation för den allmänna pensionsavgiften och höjning av skiktgränserna. Reformen medför lägre marginal- och genomsnittsskatter. För dem som betalar statlig inkomstskatt har skatten genom de tre steg, som genomförts, minskat med mer än . Detta bidrar till att öka utbildningspremien. Fullt genomförd representerar skattereformen ett minskat skatteuttag motsvarande av BNP.
frs · GP12573 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:573 om utflyttningen av akademiker har frågat mig hur jag avser att agera för att motivera fler att satsa på långa akademiska utbildningar i . Intresset för långa akademiska utbildningar i är stort. Antalet långa examina (längre än ) har mer än fördubblats . Men jag uppfattar att frågan rör hur vi kan behålla våra akademiker i och hur fler kan motiveras att satsa på akademiska utbildningar. Hög internationell rörlighet bland studenterna och akademikerna är mycket positiv och bör stimuleras. Vi bör därför även fortsättningsvis uppmuntra våra akademiker att skaffa sig arbetslivserfarenhet från andra länder då de vid återvändandet tillför värdefull erfarenhet och kunskap. Jag är övertygad om att om vårt samhälle ska fortsätta en positiv utveckling och klara globaliseringens utmaningar behöver långt fler den erfarenhet som en längre utlandsvistelse ger. Svenska företag borde också mer aktivt söka rekrytera högutbildade från andra EU-länder. Frågeställaren lämnar uppgifter om nettoutflyttningen av civilingenjörer och civilekonomer från . Dessa siffror ger en felaktig bild av verkligheten. Större delen av våra invandrare ingår inte i den beräkningen eftersom närmare uppgifter saknas för deras utbildning. Vi vet att många av dem har akademisk utbildning. Som exempel kan nämnas att för svenskfödda civilingenjörer motsvarade nettoutflyttningen av det totala antalet svenskfödda civilingenjörer som var drygt 60 000. Här ingår inte det invandringsöverskott som får genom utlandsfödda civilingenjörer. Även för ekonomer och naturvetare är nettot litet i förhållande till stockarnas storlek. Slutsatsen är att fortsätter att ha ett överskott på invandrad kompetens. En stor del av våra akademiker som flyttar utomlands återvänder . Ett tydligt exempel är att var det fler svenskfödda sjuksköterskor som flyttade till än från. Detsamma gäller för svenskfödda läkare. När det gäller frågan om att motivera fler till längre akademiska utbildningar är jag inte orolig då söktrycket är fortsatt högt. Dessutom vill jag erinra om den i beslutade propositionen Den öppna högskolan. I den presenteras en rad förslag till hur nya grupper kan stimuleras till att satsa på akademiska utbildningar.
frs · GP12574 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:572 om flykten av akademiker och 574 om utbildningspremier har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra skattesystemet så att utbildningspremien ökar i . har dessutom frågat statsrådet om vilka åtgärder han avser att vidta för att minska utflyttningen av akademiker från . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på denna fråga. De två frågor som har ställt hänger väl samman och jag väljer därför att svara på båda . I frågorna refereras till en som visar att har den lägsta utbildningspremien för akademiker i . I rapporten framhålls att inkomstskatterna driver på utflyttningen av svenska akademiker och minskar inflyttningen av utländska akademiker. Två avgörande faktorer som har betydelse för svaret på frågorna är dels hur vi ser på en ökad rörlighet över gränserna, särskilt för högutbildad arbetskraft, och dels hur flyttningsströmmarna faktiskt ser ut. Vad gäller den första faktorn kan jag konstatera att välstånd bygger på ett omfattande internationellt utbyte, stort tekniskt kunnande och framgångsrika exportföretag. Globaliseringen innebär nya möjligheter, inte minst för det svenska näringslivet, men kräver också goda kunskaper om omvärlden. I detta perspektiv är en ökad rörlighet över gränserna för exempelvis högutbildad arbetskraft något positivt. Det är bra att unga människor ser sig om i världen. De flesta som bosätter sig i utlandet flyttar tillbaka och tar då med sig värdefulla kunskaper. Beträffande den andra faktorn vill jag påpeka att har redovisat analyser, baserade på statistik från , av flyttningsströmmarna som ger en annan bild än den som ges i rapporten från . Enligt analyser är de högskoleutbildade som rekryterades från utlandet till den svenska arbetsmarknaden ungefär lika många som de som flyttar till utlandet. fokuserar i sina frågor endast på skatterna. Givetvis är det angeläget att det råder goda skattemässiga villkor för arbete och utbildning i . Men det är också väsentligt att relatera skattenivåerna till omfattningen och kvaliteten på de offentligt tillhandahållna tjänster som skatterna finansierar. Slutligen vill jag påminna om den pågående inkomstskattereformen med kompensation för den allmänna pensionsavgiften och höjning av skiktgränserna. Reformen medför lägre marginal- och genomsnittsskatter. För dem som betalar statlig inkomstskatt har skatten genom de tre steg, som genomförts, minskat med mer än . Detta bidrar till att öka utbildningspremien. Fullt genomförd representerar skattereformen ett minskat skatteuttag motsvarande av BNP.
frs · GP12575 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:575 om ersättning för skada orsakad av björn har frågat miljöminister vilka åtgärder han tänker vidta för att garantera att personer som skadas av björn får lika behandling och en likvärdig ekonomisk bedömning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Viltskadeförordningen (SFS 2001:724) trädde i kraft . Enligt förordningen ska , precis som tidigare, lämna bidrag för att förebygga skada av vilt och ersätta uppkommen skada av vilt. I förordningen infördes också en möjlighet för att lämna ersättning om en person dödats eller skadats av björn. En förutsättning för ersättning är att det är uppenbart oskäligt att den skadelidande själv ska svara för de kostnader som skadorna föranleder. Närmare föreskrifter om bidrag och ersättningar enligt viltskadeförordningen meddelas av . Verket arbetar nu med föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Jag utgår från att de blir klara innan björnarna lämnar sina iden. Enligt min uppfattning tillämpar länsstyrelserna gällande bestämmelser och allmänna råd likartat och på ett utmärkt sätt när det gäller beslut om bidrag för att förebygga skada av vilt och ersättning för inträffad skada. Jag är övertygad om att länsstyrelserna även när det gäller ersättning för skada av björn på person kommer att tillämpa bestämmelserna och de allmänna råden på ett sådant sätt att de personer som skadas av björn får en lika behandling och likvärdig ekonomisk ersättning. Den som inte är nöjd med beslut om ersättning för sina skador av björn har dessutom i sista hand möjlighet att överklaga beslut hos allmän förvaltningsdomstol.
frs · GP12577 · 2002-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:577 om ädellövskog Mot bakgrund av att EU:s behandling av bestämmelserna om det svenska bidraget till plantering av ädellövskog efter stormfällningarna i har dragit ut har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att påskynda kommissionens notifiering. Bidrag av det här slaget måste granskas av kommissionen. Syftet är att se till att det inte strider mot gällande statsstödsregler inom EU. Regeringen överlämnade därför en detaljerad redovisning av innebörden av stödet och utkast till de bestämmelser som vi avses införa. Kommissionen har dock rätt att återkomma med kompletterande frågor, något man vid ett antal tillfällen har gjort. Detta är förklaringen till att notifieringen dragit ut . Att processen tagit så är naturligtvis något jag beklagar. Vi har från svensk sida erinrat om betydelsen av skyndsammast möjliga behandling av ärendet och haft omfattande löpande kontakter med ansvarigt generaldirektorat. Jag har även personligen erbjudit mig att resa ner till för att svara på frågor om det kan påskynda ett beslut. Vi har @ äntligen @ fått muntligt besked om att bidraget kommer att godkännas. Vi väntar nu enbart på att kommissionen ska överlämna det formella beslutet. Därmed räknar vi med att förordningen om bidrag till plantering av ädellövskog på stormfällda områden kan träda i kraft .
frs · GP12579 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:579 om god man har frågat mig vad jag avser att göra för att personer som är gode män inte ska behöva kvarstå i uppdraget mot sin vilja. Enligt lagen har en god man rätt att på begäran bli entledigad från sitt uppdrag. Ska den enskilde även ha en god man, är dock den gode mannen skyldig att kvarstå till dess att en ny god man förordnats. Tanken bakom den regeln är att en enskild person som behöver en god man inte ska ställas utan en sådan. Även om jag ställer mig frågande till just den situation som tar upp, har möjligheterna för en god man att bli entledigad från sitt uppdrag uppmärksammats inom . Frågan kommer att övervägas i samband med den utredning om förmynderskap som regeringen avser att tillsätta .
frs · GP12580 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:580 om israeliska parlamentet och yttrandefriheten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka de israeliska arabernas demokratiska fri- och rättigheter, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. är en parlamentarisk demokrati vars självständighetsförklaring stipulerar respekt för de mänskliga rättigheterna utan hänsyn till etniskt ursprung, religion, politisk tillhörighet, kön eller individuella åsikter. De israeliska araberna är en utsatt grupp inom det israeliska samhället. Den israeliska regeringen tilldelar generellt mindre offentliga medel till arabiska städer, kommuner och institutioner. Arbetslösheten är högre inom denna grupp (jämfört för befolkningen i övrigt). De israeliska araberna är proportionellt mindre representerade inom offentliga beslutande organ. Inskränkningar gäller beträffande rätten att förvärva fast egendom. Israeliska araber är också undantagna värnplikt. beslutade genom omröstning att häva immuniteten för ledamoten , efter krav från statsåklagaren. Misstankarna mot Bishara gäller för det första att han ska ha uttalat stöd för motståndskamp mot ockupation av och samt södra . Den andra misstanken gäller att Bishara anses ha brutit mot israeliska bestämmelser om krav att söka tillstånd för resor till länder med vilka det råder krigstillstånd. Bishara ska ha anordnat resor för familjeåterförening till och ha brustit i detta hänseende. I varje demokrati är det av stor vikt att företrädare för olika grupper tillåts verka som parlamentsledamöter utan otillbörliga inskränkningar. Parlamentsledamöters immunitet får inte hävas för politisk verksamhet eller politiska uttalanden. Vi kommer också följa utvecklingen av de israeliska arabernas situation.
frs · GP12582 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:582 om har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att nå en genomsnittlig handläggningstid hos i asylärenden. Korta handläggningstider leder till minskade kostnader i asyl- och flyktingmottagandet samt gynnar den sökande som slipper leva i osäkerhet så . Därför är det av stor vikt att handläggningstiderna blir så korta som möjligt. Strävan efter att ha så korta handläggningstider som möjligt får dock aldrig gå ut över kvaliteten i handläggningen av ärenden. Asylprocessen måste vara rättssäker och det individuella behovet av skydd ska stå i centrum. Många ärenden med förfrågningar inom ramen för samt oklara identiteter är mycket resurskrävande och påverkar i väsentlig grad handläggningstiden. Av de personer som söker asyl i är det som saknar pass eller andra identitetshandlingar. I syfte att förkorta och effektivisera handläggningstiderna har regeringen både föregående år och detta år förstärkt förvaltningsanslag med 90 respektive . avgjorde ungefär hälften av asylärendena , mycket beroende på extraordinära personalinsatser. sökte nästan 23 600 personer asyl i . Det var en ökning med jämfört med . Detta är delvis en följd av inträde i . Det ökade antalet asylansökningar ger konsekvenser både på och handläggningstider och därmed vistelsetiderna i mottagandesystemet. Regeringen följer utvecklingen och analyserar fortlöpande vilka konsekvenser antalet asylansökningar har på handläggningstiderna och de ekonomiska följderna därav för att bedöma behovet av åtgärder. Målet är fortsatt att ska uppfylla det av regeringen uppsatta verksamhetsmålet om sex månaders handläggningstid.
frs · GP12583 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:583 om tandvårdsstödet har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för ett tydligare och enklare ansökningssystem när det gäller tandvårdsstödet. Hon tar upp stödet till personer som har väsentligt ökade tandvårdsbehov på grund av långvarig sjukdom eller funktionshinder. Utredningen om en samlad utvärdering av tandvårdsstödet m.m. (S 2000:03) har bl.a. i uppdrag att analysera orsakerna till att betydligt färre personer än beräknat sökt och erhållit förhöjd tandvårdsersättning på grund av långvarigt och väsentligt ökat tandvårdsbehov vid långvarig sjukdom och funktionshinder. Utredningen ska vidare bedöma om det finns skäl att ändra förutsättningarna för stödet. Enligt direktiven ska utredningen överlämna sitt slutbetänkande . Regeringen kommer därefter att ta ställning till vilka förändringar som bör göras i tandvårdsstödet.
frs · GP12584 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:584 om fri abort har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att föra upp frågan om fri abort på EU:s dagordning. Enligt fördraget kan EU inte anta direktiv och bindande regler om abort. Däremot kan en informell debatt föras mellan medlemsländerna, vilket jag också informerat mig om att så sker.