ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12506 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:494 och 506 om postservice i glesbygd och har frågat mig vilka åtgärder som avses att vidtas för att gamla och sjukliga människor i glesbygd ska få tillgång till en bra postservice. Frågan är ställd mot bakgrund av att tar ut en särskild avgift för den postservice som går utöver de åligganden som har beträffande den samhällsomfattande posttjänsten. Staten ansvarar för att det ska finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. Genom tillståndsvillkor åligger det att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. Detta innebär bl.a. att tjänsten ska erbjudas i hela landet utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som bedömer utgör skäl för undantag. Indragningar av inlämnings- och utlämningsställen som berör fler än en användare och vilka inte ett godtagbart alternativ anvisas ska godkännas av . är skyldigt att i verksamheten ta hänsyn till äldre och handikappades behov av särskilda posttjänster. Bolaget utformar postservicen på lokal nivå i samråd med kunderna och med beaktande av den utdelningspolicy som har funnits . ska genom upphandling tillgodose funktionshindrades behov av särskilda posttjänster. Det kan innebära att denna grupp är berättigade till utsträckt lantbrevbärarservice oaktat att bostadens belägenhet inte uppfyller utdelningspolicyns krav. Utöver åliggandet att erbjuda den samhällsomfattande posttjänsten och upphandlade tjänster står det fritt att erbjuda tilläggstjänster mot särskild avgift. Regeringen anser det vara självklart att postservicen i landet ska upprätthållas och vara tillgänglig för alla. har därför i uppdrag att tillse att fullgör sina åligganden när det gäller tillhandahållandet av den samhällsomfattande posttjänsten. Om dessa inte skulle uppfyllas rapporterar till regeringen som då bedömer om det finns anledning att vidta åtgärder.
frs · GP12507 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:503 om avvisningar av flyktingar och 507 om avvisningar har frågat mig om jag avser att göra en översyn av gällande lagstiftning om verkställighet av avvisningsbeslut. I frågan refereras bl.a. till uppgifter i ett TV-program om att svenska myndigheter skulle ha "dumpat" flyktingar i . har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förhindra att människor avvisas till stater dit de saknar anknytning. Låt mig först göra ett klarläggande. Flyktingar avvisas inte. Bedöms en person vara flykting har han eller hon rätt till asyl i såvida inte något särskilt föreskrivet undantag föreligger. Frågan till vilket land verkställighet av ett beslut om avvisning kan ske regleras i 8 kap. 5 § utlänningslagen. Där anges att en utlänning som ska avvisas ska sändas till sitt hemland eller till det land från vilket han kom till . Är inte detta möjligt, eller föreligger särskilda skäl, får utlänningen i stället sändas till något annat land. Denna bestämmelse innebär att den myndighet som prövar avvisningsfrågan måste klargöra till vilket eller vilka länder verkställighet kan ske. I annat fall föreligger verkställighetshinder (jfr UN 195-95). När verkställighet ska genomföras har den verkställande myndigheten att följa föreskrifterna i beslutet. Om den verkställande polismyndigheten finner att verkställigheten inte kan genomföras eller att ytterligare besked behövs, ska myndigheten enligt utlänningslagen underrätta om detta. får i ett sådant fall besluta i fråga om verkställigheten eller vidta de åtgärder i övrigt som behövs. Avvisning sker i de flesta fall enligt huvudregeln, dvs. till hemlandet eller det land varifrån den sökande kom till . Avvisning till något annat land än dessa sker, såvitt jag har erfarit, endast då utlänningen bedöms ha anknytning till det landet eller om utlänningen visar att han eller hon tas emot där. Jag finner därför att det inte finns behov av en översyn av gällande regelverk på området. Med hänvisning till det enskilda ärendet kan jag upplysa att saken överlämnats till åklagare för prövning i olika delar, bl.a. vad gäller misstankar om att polisen vid verkställandet använt omotiverat mycket våld och vad gäller den bestämmelse som säger att polisen kan begära instruktion från för såvitt verkställighet inte går att genomföra till det land som anvisats i avvisningsbeslutet. UD har å sin sida instruerat ambassadören i att gå igenom ärendet på plats i med den svenske konsuln.
frs · GP12508 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:508 om avvisning av irakiska kurder har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att garantera asylsökande en human och mänsklig behandling. Som bakgrund till frågan uppger bl.a. att det just nu väntar drygt 3 000 kurder från irakiska på att få sina asylskäl prövade i . vill att regeringen ska besluta om att avvisa dessa kurder och skicka tillbaka dem "frivilligt" som det heter. anför "att låta de avvisade kurder, som inte 'frivilligt' vill åka tillbaka, inkvarteras på flyktingförläggning kommer att leda till att många av dessa individer psykiskt bryts ner." Han anför vidare "att sätta barn i en sådan karantän strider mot såväl som mot grundläggande mänskliga värden". uppger dessutom att detta är det senaste exemplet på människor som varken kan stanna eller återvända och att detta är knappast förenligt med en human och mänsklig behandling av asylsökande. har överlämnat ett antal ärenden till regeringen avseende asylansökningar från kurder från norra . Det är riktigt att förordar avvisning i sitt yttrande och att verket inte anser att det föreligger några asylskäl. Ärendena bereds inom . för ett hypotetiskt resonemang om utgången av ett kommande regeringsbeslut när han anger bakgrunden till frågan. Det är naturligtvis inte möjligt att föregripa regeringens beslut i de aktuella ärendena. Utifrån den bakgrund anger är det därmed inte heller möjligt att ge ett konkret svar på hans fråga. Beträffande asylsökande barn kan generellt sägas att ligger i frontlinjen när det gäller mottagandeförhållanden. påstående om att asylsökande barn riskerar att sättas i karantän stämmer inte med verkligheten. Dessa barn har samma rätt till sjukvård, förskola, grundskola, skolbarnomsorg och i princip samma rätt till gymnasieutbildning som alla barn bosatta i . Detta gäller oavsett om deras asylansökningar inte är avgjorda eller har avslagits genom lagakraftvunna beslut.
frs · GP12509 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:509 om yttrandefrihet och pressfrihet i och 510 om utvecklingen i har frågat hur jag avser agera i och EU dels för att yttrande- och pressfriheten i ska värnas, dels för att visa att omvärlden inte accepterar den rådande ordningen i landet. Jag delar den djupa oro som ger uttryck för i sina frågor. har tydligt och tidigt uttalat sin kritik mot utvecklingen i . tog som första EU-land beslutet om att inställa vårt bilaterala utvecklingssamarbete med . Vi har bilateralt och genom EU under vårt ordförandeskap och därefter hävdat betydelsen av dialog kring frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter. Betydelsen av sådan dialog framstår som särskilt angelägen i ett skede när landet förbereder sig för allmänna val. EU:s allmänna råd beslutade att inleda konsultationer med i enlighet med föreskrifter. hade då inte uppfyllt sina åtaganden vad gäller respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer och rättsstaten, vilka enligt ska utgöra stommen i samarbetet mellan och . En första runda av dessa konsultationer inleddes . Om inte läget förbättras kommer biståndet att upphöra och eventuellt ytterligare åtgärder att införas. De angränsande länderna i södra har en utomordentligt viktig roll att spela för att vända utvecklingen i i positiv riktning. Jag hade tillfälle att vid det informella mötet mellan nordiska och nio afrikanska utrikesministrar, som jag stod värd för , diskutera situationen i och understryka den betydelse som agerande har i rådande läge. Jag noterar också att SADC håller ett extrainkallat toppmöte för att bl.a. diskutera situationen i .
frs · GP12510 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:509 om yttrandefrihet och pressfrihet i och 510 om utvecklingen i har frågat hur jag avser agera i och EU dels för att yttrande- och pressfriheten i ska värnas, dels för att visa att omvärlden inte accepterar den rådande ordningen i landet. Jag delar den djupa oro som ger uttryck för i sina frågor. har tydligt och tidigt uttalat sin kritik mot utvecklingen i . tog som första EU-land beslutet om att inställa vårt bilaterala utvecklingssamarbete med . Vi har bilateralt och genom EU under vårt ordförandeskap och därefter hävdat betydelsen av dialog kring frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter. Betydelsen av sådan dialog framstår som särskilt angelägen i ett skede när landet förbereder sig för allmänna val. EU:s allmänna råd beslutade att inleda konsultationer med i enlighet med föreskrifter. hade då inte uppfyllt sina åtaganden vad gäller respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer och rättsstaten, vilka enligt ska utgöra stommen i samarbetet mellan och . En första runda av dessa konsultationer inleddes . Om inte läget förbättras kommer biståndet att upphöra och eventuellt ytterligare åtgärder att införas. De angränsande länderna i södra har en utomordentligt viktig roll att spela för att vända utvecklingen i i positiv riktning. Jag hade tillfälle att vid det informella mötet mellan nordiska och nio afrikanska utrikesministrar, som jag stod värd för , diskutera situationen i och understryka den betydelse som agerande har i rådande läge. Jag noterar också att SADC håller ett extrainkallat toppmöte för att bl.a. diskutera situationen i .
frs · GP12511 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:511 om företagsklimatet i har frågat näringsministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förbättra situationen för sysselsättning och näringsliv i . Bakgrunden till frågan är att företaget i beslutat lägga ned verksamheten. Detta berör 65 anställda, vilket enligt , motsvarar 1 000 personer i exempelvis . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag är väl medveten om att strukturomvandlingen inom näringslivet medför besvärliga situationer för många människor och för många orter, framför allt i mindre industrisamhällen. Jag förstår att en nedläggning innebär ett hårt slag för kommun vars näringsliv ju i många fall också har att övervinna geografiska lägesnackdelar. Samhället måste naturligtvis medverka till att eventuella negativa följder blir så begränsade som möjligt. Regeringen för en långsiktig och strategisk inriktad politik för att förbättra de lokala arbetsmarknadernas funktion och för att utveckla näringslivet i . Detta innebär bl.a. en långtgående decentralisering av olika insatser till främst den regionala nivån. Inom ramen för arbetsmarknads-, närings- och den regionala utvecklingspolitiken har bl.a. länsarbetsnämnderna och länsstyrelserna stora resurser och befogenheter för att möta kriser i samband med strukturomvandlingar och för att verka för en hållbar tillväxt. Både arbetsmarknadspolitiken och den regionala utvecklingspolitiken bygger således på en stark lokal och regional förankring, men de har också ett nationellt perspektiv. För att ytterligare effektivisera de arbetsmarknadspolitiska insatserna, utan att företagen tar det som intäkt för att undandra sig sitt ansvar, har regeringen givit uppdraget att etablera en operativ grupp för att på olika sätt möta större varsel i orter som drabbas särskilt hårt. Regeringens och min roll i detta sammanhang är att nationellt prioritera statliga åtgärder och se till att regelverket möjliggör, stödjer och underlättar detta arbete. har även godkänt regeringens förslag till utvecklingsfrämjande åtgärder i prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. I den konstateras att det finns behov av särskild stimulansåtgärder i vissa delar av landet. Regeringen avser därför bl.a. att tillsätta en särskild delegation med mandat att medverka till att, i dialog med lokala och regionala aktörer, långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i bl.a. norra inland. Arbetet kommer således att omfatta även kommun. kommun är vidare inplacerat i det högst prioriterade nationella stödområde A och ingår också i EG:s strukturfonders mål 1-område norra . Jag vill också nämna att regeringen beslutade om bidrag för utbyggnad av för att stärka turismen i fjällvärlden, men även dess invånare och näringsliv. Slutligen har jag erfarit att ansträngningar för att undvika nedläggning av Byggelits verksamhet har påbörjats. Givetvis kommer jag att noga följa utvecklingen i .
frs · GP12512 · 2002-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:512 om Holmens investeringsbeslut har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att öka förutsättningarna för att den typ av investeringar inom skogsindustrin som avser att genomföra fortsättningsvis kan lokaliseras i . Först och främst vill jag säga att det enligt de uppgifter jag har är korrekt att Holmen beslutat starta förprojektering för en ny tidningspappersmaskin. Denna maskin kommer enligt uppgift byggas vid det Holmenägda pappersbruket Papelera Peninsular i Fuenlabrada . Beslutet innebär enligt företaget att det inte är aktuellt med en lokalisering till pappersbruk i . Företaget har angett marknadsstrategiska skäl för lokaliseringen till . Jag finner inte några skäl att misstro företaget på den punkten. Näringsklimatet i är bra och jag vill understryka att det förbättrats betydligt . Det beror främst på den ekonomiska stabiliteten, de goda statsfinanserna och de låga räntorna. Därmed inte sagt att vi har anledning att vara nöjda med nuvarande situation. Tvärtom tror jag att det bästa regeringen kan göra för att få företag att stanna kvar i och locka internationella företag att etablera sig i , är att så långt som möjligt skapa en internationellt konkurrenskraftig och dynamisk miljö för företag att utvecklas och växa i. När det gäller skatten på energi och bild av en instabil svensk energipolitik vill jag understryka att energiskatterna är en del av regeringens miljöpolitik och att den enligt min mening väl speglar en balans mellan miljöpolitiska överväganden och näringspolitiska dito.
frs · GP12513 · 2002-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:513 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den s.k. . Jag vill börja med att understryka att regeringen tar problemen med elkänslighet och frågan om hälsorisker förknippade med elektriska och magnetiska fält på stort allvar. Regeringen gav därför 1997 () i uppdrag att redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Redovisning av uppdraget skedde . Rapporten innehåller inte några förslag. Rapportens slutsatser stämmer väl överens med andra liknande forskningssammanställningar och bedömningar som gjorts av internationella organisationer såsom () och för icke-joniserande strålning (ICNIRP). Regeringen har gett () i uppdrag att, som en del i PTS växande ansvar inom miljöområdet, utreda och lämna förslag till utformningen av myndighetens sektorsansvar avseende bl.a. elektromagnetiska fält inom området för trådlös kommunikation Även andra myndigheter under regeringen arbetar med frågor som rör elkänslighet och hälsorisker förknippade med elektriska och magnetiska fält, t.ex. , , och .
frs · GP12514 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:514 om avvisning av asylsökande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att polisens anslag inte används som mutor i samband med avvisning av asylsökande. Frågan har ställts mot bakgrund av ett reportage i . Polisen har enligt gällande lagstiftning ansvar för att verkställa beslut om avvisning först sedan har tömt ut sina möjligheter att verkställa besluten. De ärenden som överlämnas till polisen är således i regel särskilt svåra att föra till en tillfredsställande lösning. Människor befinner sig i en utsatt livssituation när de har fått besked om att deras ansökan om asyl har avslagits och att de ska avvisas från . Jag utgår från att våra myndigheter handlägger sådana ärenden med ett stort mått av omdöme. Självklart får statliga medel inte användas på ett oegentligt sätt. Om verkställigheten går till så som TV-reportaget gav sken av är det naturligtvis oacceptabelt. Jag vet att rättsväsendets myndigheter undersöker enskilda ärenden med anledning av reportaget. Om resultatet visar att regelverket har brister kommer jag att ta initiativ till åtgärder för att komma till rätta med dem.
frs · GP12515 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:515 om övergödningen har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att en utökning av miljöprogrammen ska kunna göras för att de nämnda målsättningarna höjs. Regeringen uppdrog åt att genomföra en översyn av det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet. Uppdraget innebär att skulle analysera behovet av och lämna förslag på eventuella förändringar i programmet med bakgrund av de i programmet uppsatta målen och vunna erfarenheter. De i programmet uppsatta målen täcker i relevanta delar de mål som anges bl.a. för miljömålet "Ingen övergödning" i propositionen Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier som antagits av (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). I uppdraget ingick också att se över behovet av ytterligare åtgärder i programmet och särskilt analysera behovet av en ersättning till vallodling utanför stödområde 1@5. Slutligen skulle utreda minst två olika moduleringsförslag. har överlämnat sin rapport till regeringen. Rapporten har därefter sänts ut på remiss till ett stort antal remissinstanser vilka ska inkomma med synpunkter . Regeringen kommer efter remissomgången att ta ställning till eventuella förändringar av miljö- och landsbygdsprogrammet.
frs · GP12517 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:517 om har frågat mig när jag avser att ta initiativ till en utredning om möjligheter att bilda en egen kommun. Jag besvarade en interpellation i av som bl.a. avsåg denna fråga. Som jag då påpekade biföll vad bostadsutskottet föreslagit i betänkandet 2000/01:BoU11. I betänkandet föreslogs att tillkännage regeringen att det finns anledning att i särskild ordning utreda frågan om bildandet av kommun. I betänkandet från bostadsutskottet hänvisades till uppdrag att göra en översyn av procedurerna för ändringar av den kommunala indelningen. Enligt betänkandet syftade uppdraget till att underlätta kommundelningar och lyfta fram de lokala inflytandefrågorna. avlämnade sitt huvudbetänkande Att vara med på riktigt @ demokratiutveckling i kommuner och landsting. Enligt kommittén var någon förändring av själva proceduren från ansökan till eventuellt beslut om indelningsändring inte påkallad. Däremot ansåg kommittén att det vore önskvärt att det tillskapas en möjlighet till extraval, så att en beslutad indelningsändring kan genomföras än vad som är möjligt. De författningsändringar som kommittén ansåg behövliga för att möjliggöra ett sådant extraval ansågs inrymma stor komplexitet och borde därför utredas i annat sammanhang. har givits i tilläggsuppdrag att se över förutsättningarna för och förfarandet vid ändringar i kommun- och landstingsindelningen. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Indelningslagen är alltså föremål för översyn. Vilka förändringar kommer att föreslå återstår att se. I det tidigare nämnda betänkandet hänvisas till en framtida reglering av indelningslagen. Det finns dock ingen möjlighet för regeringen att bedöma ärenden rörande kommunindelningar utifrån eventuella förslag som en utredning kan komma att lägga fram. Indelningslagen i dess nuvarande lydelse gäller alltså fortfarande. Någon ny ansökan från föreligger inte och regeringen avser inte på eget initiativ ta upp frågan, på annat sätt än vad jag nu redogjort för, om utredning av möjligheter att bilda en egen kommun.
frs · GP12518 · 2002-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:518 om de irakiska kurderna har frågat mig om jag avser att gå med på begäran från att fatta beslut om en massavvisning av 3 000 kurder. anger huvudsakligen samma bakgrund till sin fråga som gjorde i sin riksdagsfråga 2001/02:508. Jag vill hänvisa till mitt svar på nämnda fråga som lämnades . Av det svaret framgår att har överlämnat ett antal ärenden till regeringen avseende asylansökningar från bl.a. kurder hemmahörande i norra . Överlämnandet har skett med motiveringen att regeringens avgöranden är av särskild vikt för tillämpningen av utlänningslagen. Avgörandena kan enligt verket antas få betydelse för en grupp människor som åberopar huvudsakligen samma skäl för sin asylansökan (jfr 7 kap. 11 § andra stycket 3 och 4 utlänningslagen). Regeringen har ännu inte beslutat i ärendena. Allmänt kan sägas att varje asylansökan ska prövas individuellt. Det gäller såväl ärenden där regeringen har att fatta praxisbildande beslut som ärenden där utlänningsmyndigheterna ska besluta i överensstämmelse med gällande lag och praxis.
frs · GP12519 · 2002-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:519 om vindkraften i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att åstadkomma att hela ska bli full av vindmöllor. Utbyggnaden av vindkraften i måste genomföras på samma sätt som annan utbyggnad av el- och värmeproduktion, dvs. genom kommersiella projekt där privata och även offentligt ägda företag står för initiativ till exploatering och där statliga stimulansåtgärder är marknadsorienterade och så långt som möjligt generella. Regeringen avser att presentera ett nytt marknadsbaserat system för främjande av förnybar elproduktion i den kommande energipolitiska propositionen. De närmare förutsättningarna för en etablering ankommer på exploatören att undersöka. De avvägningar som behöver göras gentemot andra intressen sker främst vid planering och bygglovsprövning enligt och vid prövning enligt samt, vid etablering i havet i den ekonomiska zonen, enligt lagen om ekonomisk zon. Vad gäller utbyggnaden specifikt i vill jag erinra om att landets kustområden och skärgårdar ges ett särskilt skydd i regler om hushållning med mark- och vattenområden (4 kap. 2 §).
frs · GP12520 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:520 om momssatser inom turismen har frågat mig vad jag avser göra för att det ska bli likartade förutsättningar för dem som driver företag inom turistsektorn. Enligt mervärdesskattelagen tas mervärdesskatt normalt ut om det inte finns någon bestämmelse som särskilt medger att en reducerad skattesats ska användas eller att skatt inte ska tas ut alls. Reducerade skattesatser gäller bl.a. för persontransporter (), uthyrning av hotellrum och upplåtelse av campingplatser () samt inom idrottsområdet (). En lägre skattesats har i vissa fall motiverats av önskemålet om att gynna turismen. När skattesatsen för idrott infördes uppmärksammades avgränsningsproblemen mellan sport/idrott respektive rekreation/förströelse/nöje. Det bedömdes att endast det som kunde anses som sport/idrott skulle omfattas. Vid avgränsningen av området för personbefordran angavs bl.a. att rena nöjesattraktioner inte skulle anses som personbefordran även om dessa tillhandahållanden i viss utsträckning kunde innefatta ett transportmoment. När det gäller den lägre skattesatsen för hotell och camping uttalades att även tillhandahållanden av plats för uppställning av tält eller samt upplåtelse av enklare stugor och liknande på campingområden omfattades. Min grundläggande uppfattning är att mervärdesskattelagstiftningen ska var tydlig, konsekvent och innehålla så få särbestämmelser som möjligt. Ett införande av reducerade skattesatser för fler verksamheter och områden måste därför ske restriktivt. Det är mot den bakgrunden inte aktuellt att ändra förutsättningarna för turistsektorn genom ytterligare sänkningar av mervärdesskatten.