frs · GP12617 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:617 om studiemedelssystemet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att studiestödssystemet ska vara så flexibelt att möjligheterna för ett verkligt livslångt lärande stärks. Jag delar naturligtvis frågeställarens uppfattning att det livslånga lärandet blir allt viktigare i det moderna kunskapssamhället. Det reformerade studiestödssystem som trädde i kraft lägger en god grund för detta. har ett av världens mest förmånliga studiestödssystem. höjdes bl.a. den generella bidragsdelen i studiemedlen med till . Lånedelen minskade i motsvarande mån. Personer som är och studerar på grundskole- eller gymnasienivå kan få ett studiebidrag som motsvarar av totalbeloppet eller . Oavsett utbildningsnivå kan personer som är under vissa villkor få tilläggslån på ca . Studiemedlen blir även pensionsgrundande. Reformeringen av studiestödssystemet innebär också att åldersgränsen för att kunna beviljas studiemedel har höjts från 45 till . Från 51 till kan bidragsdelen i studiemedlet lämnas () till den som deltar i yrkesinriktad utbildning inom områden där det råder brist på utbildad arbetskraft. En bärande princip i det nya studiestödssystemet är att studielån ska kunna betalas tillbaka. Därför bör en alltför stor skuldbörda för den studerande undvikas. Det är sålunda rimligt med vissa begränsningar av antalet terminer som den enskilde kan få studiemedel. Samhällets resurser är också begränsade, varför en prioritering måste göras. För att minimera riskerna för en alltför betungande återbetalningsbörda för den enskilde, är lånemöjligheten begränsad . Detta möjliggör ändå studier med fullt studiemedel med början under förutsättning att lånedelen i studiemedlet inte använts tidigare. har ställt sig bakom denna bedömning. I detta sammanhang vill jag även framhålla att det reformerade studiestödssystemet innehåller inslag som förstärker de studerandes rättssäkerhet. inrättades som har till uppgift att pröva överklaganden av Centrala () beslut. Inom vuxenutbildningsområdet har regeringen lagt fram propositionen Vuxnas lärande (prop. 2000/01:72) som innehåller förslag till förbättringar av möjligheterna till studier senare i livet. fattade beslut därom . Bl.a. beslutades att ett nytt riktat statsbidrag för vuxenutbildning ska införas från . Statsbidraget beräknas ge totalt 54 000 utbildningsplatser. Vidare beslutades att ett nytt vuxenstudiebidrag införs inom det nya studiemedelssystemets ram, motsvarande 100 eller av studiemedelsbeloppet. Detta bidrag ska kunna lämnas till personer som saknar treårig gymnasieutbildning, är och är arbetslösa eller riskerar arbetslöshet eller som har vissa funktionshinder. Bidraget kan beviljas för utbildning på grundskole- eller gymnasienivå utöver den tid som gäller för studiemedel i övrigt på den aktuella nivån. För varje kommun ska en ekonomisk ram beräknas för stödet. avser regeringen att lämna förslag till om detaljutformningen. Det livslånga lärandet är en utbildningspolitiskt central fråga. I det kunskapssamhälle som håller på att utvecklas blir det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Vi måste vara öppna för att inhämta nya kunskaper hela livet. Det måste därför finnas en helhetssyn på utbildningsväsendet som möjliggör studier oavsett var i livet man än befinner sig. Ansvaret för att finansiera det livslånga lärandet kan dock inte enbart bäras av statsmakterna. Arbetsgivarna har också ett ansvar, liksom den enskilde. pågår ett arbete med att skapa ett system för finansiering av individuell kompetensutveckling som kan komplettera den kompetensutveckling som arbetsgivaren ansvarar för såväl som möjligheten till arbetsmarknadsutbildning och studier inom det reguljära utbildningsväsendet med studiestöd. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av fråga.