frs · GP12888 · 2002-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:888 om studiemedelssystemet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ett livslångt lärande inte förhindras av studiemedelssystemet. infördes ett reformerat studiestöd. Det innebär bl.a. att bidragsdelen höjdes med ca och att fribeloppet, gränsen för hur stora inkomster en student får ha utan att studiestödet reduceras, höjdes kraftigt från till (beloppen avser 2001). Dessutom blev studiestödet pensionsgrundande. Detta är en av regeringens största reformer som kostar . med internationella mått generösa studiestöd har därigenom blivit ännu mer förmånligt. I samband med att studiestödet förbättrades i en rad avseenden stramades också reglerna upp och blev tydligare. Huvudregeln är fortfarande att studiemedel lämnas (tolv terminer) vid studier på eftergymnasial nivå. kunde studiemedel lämnas om det fanns särskilda skäl. I det nya studiemedelssystemet ändrades dispensregeln så att det krävs synnerliga skäl, som exempelvis funktionshinder, för att kunna få studiestöd för mer än tolv terminer. Alla högskolans utbildningar ryms inom tolvterminsgränsen. Ytterst få studenter studerar så länge att de slår i taket. har generösa övergångsregler införts för dem som påbörjade sin utbildning före . En central princip i det nya studiestödssystemet är att göra det möjligt för studenterna att undvika en alltför stor skuldbörda, vilket var ett stort problem i det tidigare systemet. Personer med alltför stor skuld har svårt att återbetala hela sin låneskuld. Eftersom de totala resurserna är begränsade har regeringen dessutom bedömt att det är viktigare att ge fler personer möjlighet att studera än att låta vissa studera fler terminer. Beslutet om längsta tid för studier med studiemedel togs med brett stöd i och det är inte aktuellt att riva upp detta beslut. Inom vuxenutbildningsområdet har regeringen i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) presenterat förslag till förbättringar av möjligheterna till studier senare i livet. har ställt sig bakom regeringens förslag. Bl.a. beslutade att ett nytt riktat statsbidrag för vuxenutbildning ska införas . Statsbidraget beräknas ge totalt 47 000 utbildningsplatser i kommunerna. I propositionen beskrivs även principerna för ett framtida rekryterande bidrag för vuxenstudier, motsvarande 100 eller av studiemedelsbeloppet. Regeringen avser att för presentera ett förslag till detaljutformning av detta rekryteringsbidrag. I det kunskapssamhälle som håller på att utvecklas blir det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Vi måste vara öppna för att inhämta nya kunskaper hela livet. Det måste därför finnas en helhetssyn på utbildningsväsendet som möjliggör studier oavsett var i livet man än befinner sig. Av denna anledning kommer också universitet och högskolor att bli skyldiga att bedöma sökandes åberopande s.k. reella kompetens. Att tillvarata den kompetens människor tillägnat sig vid sidan av det formella utbildningssystemet innebär också att utbildningstiden för den enskilde kan komma att kortas av. Ansvaret för att finansiera det livslånga lärandet kan dock inte enbart bäras av statsmakterna. Arbetsgivarna har också ett ansvar, liksom den enskilde. pågår ett arbete med att skapa ett system för finansiering av individuell kompetensutveckling som kan komplettera den kompetensutveckling som arbetsgivaren ansvarar för såväl som möjligheten till arbetsmarknadsutbildning och studier inom det reguljära utbildningsväsendet med studiestöd. Mot bakgrund av ovanstående avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av fråga.