ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121287 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1287 om försörjningsbördan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska försörjningsbördan per anställd i arbetslivet. Med försörjningsbördan menar kvoten mellan den totala befolkningen och antalet sysselsatta. Försörjningsbördan ökade kraftigt när sysselsättningen föll som arbetslösheten nådde rekordnivåer. har utvecklingen vänt och antalet sysselsatta har ökat med mer än 300 000 personer, medan arbetslösheten har halverats från . Trots det senaste årets konjunkturavmattning fortsätter antalet sysselsatta att öka, en utveckling som förväntas bli bestående . Detta innebär att försörjningsbördan lättar. Icke desto mindre finns det anledning att oroa sig för försörjningsbördans framtida utveckling eftersom aktuella befolkningsprognoser förutser att antalet personer kommer att minska som andel av totalbefolkningen. Därför är regeringens övergripande mål om full sysselsättning viktigt. Detta manifesteras bl.a. genom målet att av befolkningen ska vara sysselsatta på den reguljära arbetsmarknaden . Regeringen vidtar åtgärder för att stimulera till ökad sysselsättning inom ett antal områden. Det är bl.a. viktigt att skatte- och bidragssystemen utformas så att de främjar arbete. I detta sammanhang kan förslaget om en maxtaxa i barnomsorgen nämnas, vilket förväntas öka småbarnsföräldrarnas arbetsutbud. Regeringen har också sänkt skatterna för de yrkesverksamma genom kompensationen för egenavgiften. Det nya pensionssystemet bidrar till att det blir lönsamt för fler att stanna kvar i arbetskraften längre. Nya regler i studiemedelssystemet gör det lättare för de studerande att kombinera arbete med studier. För att bryta trenden mot ökad sjukfrånvaro och minska risken för framtida förtidspensioneringar har regeringen presenterat ett elvapunktsprogram. Det är bl.a. viktigt att arbetsgivarens ansvar för en god arbetsmiljö stärks. En aktiv arbetsmarknadspolitik som håller arbetskraftsutbudet uppe och stärker de arbetssökandes kompetens underlättar matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden. Genom en aktiv näringspolitik främjas ett gott företagsklimat vilket skapar fler och växande företag. En mer utförlig redogörelse av regeringens arbete inom detta område finns i den svenska handlingsplanen för sysselsättning, vilken publicerades .
frs · GP121288 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1288 om biståndet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att Sida ska följa de regler som finns för utbetalning av bistånd. Regeringen har i regleringsbrevet gett Sida i uppdrag att lämna bidrag till svenska folkrörelser och enskilda organisationer för u-landsinformation i . utbetalades till 31 svenska enskilda organisationer i detta syfte. Målet för verksamheten är att öka intresset för och kunskapen om utvecklingssamarbete samt att främja debatt om utvecklingsfrågor. De enskilda organisationernas informationsverksamhet ska bidra till att skapa förståelse och engagemang för situationen i utvecklingsländer. Genom sitt breda kontaktnät når de enskilda organisationerna ett flertal målgrupper med sina informationsaktiviteter. Sidas bidragsgivning till enskilda organisationer regleras av Sidas avtal med enskilda organisationer om informationsbidrag, allmänna villkor för Sidas bidrag till svenska enskilda organisationer och anvisningar för enskilda organisationers informationsarbete med bidrag från Sida. Detta arbete står givetvis under överinseende av . Vad gäller medel som utbetalas via en paraplyorganisation är anvisningarna för enskilda organisationers informationsarbete med bidrag från Sida vägledande. Det är paraplyorganisationens ansvar enligt avtal att pröva huruvida den sökande organisationen uppfyller Sidas krav på vem som kan söka informationsbidrag. Förutom slutrapport inkommer organisationerna till Sida enligt avtal med delrapport och ekonomisk redovisning. Sida genomför stickprovsundersökningar där specifika projekt granskas. I de fall avvikelser från anvisningar uppenbaras kan organisationen tvingas återbetala de beviljade medlen till Sida. följer Sida upp vissa av de projekt som användes som exempel i .
frs · GP121289 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1289 om statliga jobb till har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att infria de utställda löftena till . Inledningsvis vill jag påminna om att omställningsarbetet är ett gemensamt projekt mellan s och c, och att c i högsta grad är både delaktigt och medansvarigt i omställningsarbetet. Som frågeställaren själv påpekar så har jag tidigare, vid olika tillfällen och , svarat på frågor om omställningsarbetet i . Jag vill dock slå fast att regeringens löften om statliga arbetstillfällen och att skapa förutsättningar för privata jobb till kommer att infrias. Ett stort antal statliga arbetstillfällen har sålunda lokaliserats till och bara för beviljade regeringen () bidrag med för att etablera en kundtjänstcentral med 60 årsanställda i . Etablering av både statliga verksamheter och privata företag kräver dock tid för att fullbordas. Jag vill som ett exempel nämna att i regeringsbeslut beviljades dåvarande , numera , sysselsättningsbidrag för att anställa 300 årsarbetskrafter i och bidrag kommer att lämnas för personal som anställts t.o.m. ; detta på grund av att call center-branschen har varit, och kommer att bli, utsatt för konjunktursvängningar. Bolaget behöver med andra ord tid på sig för att uppnå målet, nämligen att anställa 300 årsarbetskrafter. Slutligen vill jag upplysa att regeringen avser att uppdra åt () och Statskontoret att utvärdera omställningsarbetet. Utvärderingen har två syften; dels ska omställningsarbetets arbetsmetod utvärderas, dels ska de konkreta effekterna av utvecklingsprogrammen utvärderas. En rapport innehållande utvärderingen av arbetsmetoden avses överlämnas till regeringen /03 och effektutvärderingen avses överlämnas 2004.
frs · GP121290 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1290 om årsdagen av kravallerna i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att människor, egendom och i förlängningen det öppna samhället inte skadas . Frågan är ställd mot bakgrund av uppgifter om att det ska genomföras demonstrationer på årsdagen av kravallerna i i samband med . I anslutning till Europeiska rådets möte i samlades tusentals människor till seminarier, manifestationer och demonstrationer. Det var ett demokratiskt hantverk som både arrangörer och deltagare kan vara stolta över. Dessvärre stördes en del av dessa demokratiska aktiviteter av en liten grupp våldsverkare. Polisen hade svårt att försvara demonstrationer och andra demokratiska manifestationer från huliganerna. Allt det goda demokratiska arbetet förmörkades av det skrämmande våldet och brottsligheten som härjade . Poliserna har en svår uppgift vid större demonstrationer. De ska se till att demonstrationer kan genomföras och det är särskilt komplicerat när störningen kommer från personer som själva befinner sig i demonstrationståget. Det är polisen som ansvarar för ordning och säkerhet och som därmed ska avgöra hur den uppgiften ska lösas. Det gäller också om det blir demonstrationer . Jag kan inte som minister lägga mig i polisens operativa arbete. Däremot får jag fortlöpande information om förberedelser inför större händelser. Jag är personligen tilltalad av att polisen har en dialog med dem som arrangerar demonstrationer. En sådan inriktning innebär naturligtvis inte att polisen är oförberedd om en demonstration utvecklas på något annat sätt än det planerade.
frs · GP121291 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1291 om psykiskt funktionshindrade har frågat mig vad jag avser att göra för att samverkan mellan myndigheterna ska leda till att psykiskt funktionshindrade människors hela situation beaktas. Samverkan mellan myndigheter i syfte att med samhällets resurser uppnå bästa möjliga resultat för de personer som samverkan omfattar är en viktig och ständigt aktuell fråga för regeringen. Genom lagstiftning, statsbidrag, uppdrag och styrning av statliga myndigheter reglerar, stimulerar och uppmuntrar regeringen till denna samverkan. Tyvärr fungerar dock inte alltid samverkan som det är tänkt. Det leder till nya överväganden och förslag om hur samverkan kan utvecklas inte minst när det gäller människor som "faller mellan stolarna". För att få till stånd väl samordnade insatser för personer med mer omfattande psykiska funktionshinder, där personernas hela situation ska beaktas, beslutade att permanenta en försöksverksamhet med personliga ombud. fick i uppdrag att tillsammans med länsstyrelserna bygga upp verksamheten i hela landet. Detta arbete pågår. Intresset från kommunerna har varit stort och merparten av de kommuner som deltar i uppbyggnadsprocessen har haft som startdatum. utgår 90 miljoner av statliga medel till denna verksamhet. Verksamheten kommer att följas upp och utvärderas. De personliga ombuden ska fungera både som samordnare och "advokater". De ska också ha en fristående ställning inom kommunen. De personliga ombudens arbetsuppgifter kommer bl.a. att bestå i att tillsammans med den enskilde se till att olika huvudmäns insatser planeras, samordnas och genomförs och att företräda den enskilde i kontakter med de olika myndigheterna. Ombudet ska också se till att den enskilde får vård, stöd och service utifrån egna önskemål, behov och lagliga rättigheter. En annan aktuell fråga inom är hur en finansiell samordning mellan lokala och regionala aktörer ska utformas. Samordning behövs för att effektivisera användandet av tillgängliga resurser så att personer med sammansatt problematik inte ska hamna i en gråzon mellan olika ansvarsområden. Det har även påbörjats ett par utredningar på arbetsområdet som berör personer med funktionshinder som har svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Den ena handlar om styrning och inriktning av och den andra om arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga. Sammanfattningsvis görs det en hel del inom för att samverkan mellan myndigheter ska bli bättre, bl.a. i syfte att personer som har psykiska funktionshinder ska få insatser som anpassas efter hela deras situation. Jag vill slutligen säga att den kommunala enligt socialtjänstlagen har i uppgift att planera sina insatser för personer med psykiska funktionshinder och vid behov initiera samverkan med andra myndigheter. ska även arbeta utifrån en helhetssyn. Även om det finns brister så pågår det en hel del bra samverkan ute i landets kommuner.
frs · GP121292 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1292 om SSI:s och SKI:s informationsansvar har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att även för industrin känsliga uppgifter sprids mer aktivt. Alla myndigheter är skyldiga att på begäran lämna ut information i enlighet med offentlighetsprincipen. När det gäller mer aktiv informationsspridning måste varje myndighet bedöma om och i så fall hur information bör spridas. Beroende på informationens art, det intresse som kan finnas och andra omständigheter avgör myndigheten om information ska spridas genom t.ex. ett pressmeddelande eller läggas ut en på hemsida etc. Jag anser naturligtvis att myndigheterna aktivt ska sprida information, även sådan som kan vara känslig för industrin. Regeringen har dock inga möjligheter att gå in och i detalj styra hur en myndighet ska agera i sådana ärenden. Vad gäller den åberopade skrivelsen har någon sådan inte inkommit till .
frs · GP121293 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1293 om asylpolitiken och EU har frågat utrikesminister vad hon avser att göra inom EU för att möta de statsledningar som förverkligar de högerextrema krafternas politik i när det bl.a. gäller asyl- och flyktingpolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först slå fast att frågan om irreguljär invandring samt unionens bristande framsteg när det gäller målsättningarna från Tammerforsmötet kommer att uppmärksammas vid i . EU har inte levt upp till de mål som sattes i och arbetet med harmoniseringen av den europeiska asyl- och migrationspolitiken behöver förnyat politiskt stöd. Detta arbete bör, som påtalats av , påskyndas. Något som vi från svensk sida är noggranna med att betona är att viljan att samarbeta inte får begränsas till endast insatser mot irreguljär invandring. Regeringen verkar för en gemensam asylpolitik där EU sätter minimiregler och där de länder som vill ska kunna ha generösare regler. Det gäller att ha en generös flyktingpolitik som man sätter tydliga gränser för irreguljär invandring. Självklart måste vi inom EU även samarbeta i kampen mot irreguljär invandring, där gränskontroll och åtgärder före gränserna utgör ett viktigt element. Vi får emellertid inte bortse från den betydelse insatser i ursprungs- och transitländer har i det här sammanhanget. Det är därför viktigt att vi också arbetar för bättre förhållanden i ursprungsländerna och för att transitländerna blir säkra första asylländer och tar sitt ansvar i enlighet med internationella förpliktelser. Problemen måste också ses i ett bredare perspektiv och även inbegripa åtgärder på olika områden. Åtgärder mot människosmuggling får aldrig äventyra den enskildes rätt att söka asyl eller innebära andra inskränkningar vad gäller möjligheten att göra gällande mänskliga rättigheter.
frs · GP121294 · 2002-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1294 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att en fortsatt "vardagsintegration" mellan och angränsande framtida EU-länder är möjlig. Det är korrekt att och inför viseringsplikt för ryska medborgare i . Förändringen är en anpassning till EU:s gemensamma viseringspolitik gentemot tredje land, och synes ha accepterats av de ryska myndigheterna i såväl som . och nya viseringsregler kommer bara att gälla det egna territoriet. Länderna har därmed stora möjligheter att påverka viseringarna vad gäller giltighetstid, antalet inresor och avgiftens storlek. Det är först när länderna blir operativa medlemmar i som de kommer att utfärda viseringar som är giltiga för hela Schengenområdet. Även här ges utrymme för viss flexibilitet, vilket vi hoppas kommer att utnyttjas generöst och välvilligt. Jag kan delvis förstå oro över att det ska uppstå problem på grund av viseringsplikten, men jag vill hävda att det inte behöver leda till besvär. Det finns flera exempel från bl.a. den finsk-ryska gränsen på hur man smidigt kan hantera betydande viseringspliktiga resandeströmmar. Införandet av viseringsplikt förutsätter att berörda stater har den kapacitet som krävs för att hantera de ansökningar som kan förväntas. Både och har förklarat sig beredda att avsevärt höja kapaciteten vid sina respektive generalkonsulat i . De ryska myndigheterna borde välkomna denna avsikt och praktiskt understödja detta i större utsträckning än vad som varit fallet. Vad gäller transittrafiken landvägen har föreslagit olika former av viseringsfria korridorer eller genomresor i plomberade tåg. Sådana förslag är inte realistiska. Allt talar för att det kommer att krävas hemlandspass och transitvisering för ryska medborgare som vill passera eller per landsväg eller järnväg. Med god vilja från alla berörda parter är jag övertygad om att vi ändå kommer att finna rutiner och praxis som inte onödigtvis ska försvåra resandet mellan och omgivande områden. Låt mig också avslutningsvis erinra om våra egna förberedelser för att öppna ett svenskt generalkonsulat i , förhoppningsvis .
frs · GP121296 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1296 om vapenleverans till har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att hindra exporten av Boforstillverkade vapen till . Regeringens politik avseende export av krigsmateriel präglas av restriktivitet och långsiktighet. Varje beslut om krigsmateriel fattas efter en noggrann prövning av alla omständigheter i det enskilda fallet, i enlighet med de gällande och parlamentariskt förankrade riktlinjerna för krigsmaterielexport. Vad gäller export av krigsmateriel till har regeringen vid olika tillfällen informerat om att det under rådande omständigheter inte är aktuellt att bevilja export som innebär nya åtaganden. har inte beviljat några nya åtaganden vad avser krigsmateriel till . Jag vill erinra om betydelsen för trovärdighet att ingångna avtal respekteras. Därför förekommer export som har ett klart samband med tidigare avtal och leveranser. Ett samarbetsavtal som det mellan och ska fullföljas om inte ovillkorliga hinder uppstår, dvs. i praktiken sanktionsbeslut i FN eller i EU. Några sådana sanktionsbeslut föreligger inte gentemot . Ansvaret för de enskilda exportbesluten ligger hos som central förvaltningsmyndighet. Till sin hjälp har inspektionen det parlamentariskt sammansatta . Om ett ärende bedöms ha principiell betydelse eller annars är av särskild vikt ska inspektionen överlämna det till regeringen för prövning. Så har inte skett beträffande nu pågående upphandling av fälthaubitsar för den indiska armén. Genom EU har uppmanat bägge parter till yttersta återhållsamhet och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvika ytterligare konfrontation och eskalering av konflikten. och har uppmanats att på fredlig väg lösa alla utestående frågor. kommer att fortsätta att aktivt verka för ytterligare steg i den riktningen.
frs · GP121297 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1297 om tandhygienister har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påskynda arbete med kompetensbeskrivning av tandhygienistverksamheten. De framtida kompetens- och resursbehoven inom tandvården har på regeringens uppdrag belysts av Utredningen om en samlad utvärdering av tandvårdsreformen m.m. (S 2000:03). Utredaren har bl.a. sett över tandhygienisternas roll i tandvården och de kompetenskrav som kommer att ställas på denna yrkesgrupp. Utredningens slutbetänkande har överlämnats till regeringen. Efter remissbehandlingen av betänkandet kommer regeringen att ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas på detta område.
frs · GP121298 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1298 om F-skattsedel och 1299 om F-skattsedel för kvinnliga företagare har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för företagare inom vård, skola och omsorg att få F-skattsedel. har frågat vilka förändringar som regeringen avser att genomföra för att underlätta för kvinnor som vill driva företag att erhålla F-skattsedel. Båda frågorna ställs mot bakgrund av en dom i Länsrätten i där en sjuksköterska vägrades F-skattsedel och av att sjuksköterskor uppges ha svårt att få F-skattsedel när de startar egna vårdföretag, som drivs i mindre skala. Nuvarande regler om F-skatt uppges vidare hindra kvinnors nyföretagande inom tjänstesektorn. Låt mig först inleda med att jag inte kan kommentera enskilda fall. Generellt kan dock sägas att alla som ansöker om F-skattsedel och som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet ska tilldelas en sådan såvida det inte finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas. Begreppet näringsverksamhet definieras i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) som en verksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Det finns inget hinder i nuvarande lagstiftning för sjuksköterskor som driver eller avser att driva vårdföretag att få en F-skattsedel. En förutsättning är dock att verksamheten anses som näringsverksamhet enligt definitionen i inkomstskattelagen. Det är inte möjligt att i generella termer avgöra om vissa yrkeskategorier bedriver näringsverksamhet eller inte. I stället måste varje enskilt fall bedömas för sig. Om således en sjuksköterska bedriver, eller avser att bedriva, en verksamhet självständigt och yrkesmässigt ska hon på ansökan tilldelas en F-skattsedel. Vanligen är det, när det inte finns skatteskulder eller dylika hinder, verksamhetens självständighet som brister när skattemyndigheten vägrar att utfärda en F-skattsedel. Det är en fråga för rättstillämpningen att närmare precisera när en verksamhet ska anses självständigt bedriven och alltså kunna vara näringsverksamhet. Det kan nämnas att i ett förhandsbesked som Regeringsrätten fastställde så sent som har bedömt självständighetskriteriet beträffande tjänsteföretag. I det fallet var det fråga om F-skatt för avbytare inom jordbruket. (Avgörandet har publicerats i 2001 som referat 25.) Jag avser inte att vidta några åtgärder för att ändra reglerna om utfärdande av F-skattsedel.
frs · GP121299 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1298 om F-skattsedel och 1299 om F-skattsedel för kvinnliga företagare har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för företagare inom vård, skola och omsorg att få F-skattsedel. har frågat vilka förändringar som regeringen avser att genomföra för att underlätta för kvinnor som vill driva företag att erhålla F-skattsedel. Båda frågorna ställs mot bakgrund av en dom i Länsrätten i där en sjuksköterska vägrades F-skattsedel och av att sjuksköterskor uppges ha svårt att få F-skattsedel när de startar egna vårdföretag, som drivs i mindre skala. Nuvarande regler om F-skatt uppges vidare hindra kvinnors nyföretagande inom tjänstesektorn. Låt mig först inleda med att jag inte kan kommentera enskilda fall. Generellt kan dock sägas att alla som ansöker om F-skattsedel och som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet ska tilldelas en sådan såvida det inte finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas. Begreppet näringsverksamhet definieras i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) som en verksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Det finns inget hinder i nuvarande lagstiftning för sjuksköterskor som driver eller avser att driva vårdföretag att få en F-skattsedel. En förutsättning är dock att verksamheten anses som näringsverksamhet enligt definitionen i inkomstskattelagen. Det är inte möjligt att i generella termer avgöra om vissa yrkeskategorier bedriver näringsverksamhet eller inte. I stället måste varje enskilt fall bedömas för sig. Om således en sjuksköterska bedriver, eller avser att bedriva, en verksamhet självständigt och yrkesmässigt ska hon på ansökan tilldelas en F-skattsedel. Vanligen är det, när det inte finns skatteskulder eller dylika hinder, verksamhetens självständighet som brister när skattemyndigheten vägrar att utfärda en F-skattsedel. Det är en fråga för rättstillämpningen att närmare precisera när en verksamhet ska anses självständigt bedriven och alltså kunna vara näringsverksamhet. Det kan nämnas att i ett förhandsbesked som Regeringsrätten fastställde så sent som har bedömt självständighetskriteriet beträffande tjänsteföretag. I det fallet var det fråga om F-skatt för avbytare inom jordbruket. (Avgörandet har publicerats i 2001 som referat 25.) Jag avser inte att vidta några åtgärder för att ändra reglerna om utfärdande av F-skattsedel.
frs · GP121300 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1300 om uppdrag har frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att påskynda och underlätta för fler människor i vårt land att kunna köpa skogsmark av . Som arbetet är fördelat i regeringen ska jag besvara frågan. beslutade (prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU7, rskr. 2001/02:108) att genom försäljning av mark till enskilda underlätta utkomstmöjligheterna och lokal utveckling i skogs- och landsbygd. har format en ny organisation efter sammanslagningen med . Bolaget har presenterat sina riktlinjer för att sälja mark enligt det ovan nämnda riksdagsbeslutet. finns inte skäl att vidta några åtgärder från regeringens sida. En utvärdering av försäljningsuppdraget som beslutat om skulle kunna göras om . Jag förutsätter att kommer att sälja mark och att bolaget följer det beslut som tagit.