ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111152 · 2002-05-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1152 av (c) till justitieminister om gränsöverskridande brottslighet Ett hot som växer sig allt starkare är den gränsrelaterade brottsligheten i öster. Kriminalunderrättelsetjänsten i har på flera olika sätt beskrivit den hotbild som finns i deras östra region. Den organiserade brottsligheten i och , med bl.a. ökande sexhandel, blir allt påtagligare. Det finns ett positivt etablerat samarbete över älvgränsen, men det har framförts önskemål om resurser för att stärka underrättelsetjänsten i det östra polisområdet. yttre gräns är mot . sker ca 18 miljoner gränspasseringar. har dessutom flertalet gränsbyar isväg till vårt östra grannland. Det finska konsulatet i behandlar ca 1100 visumansökningar per dag, många av dessa har destination , även om det ej anges. Flera gränsövergångar öppnas mellan och och det är en uppenbar fara att den gränsöverskridande brottsligheten förstärker sina positioner vid gränsen mellan och . När den fysiska kontrollen alltmer försvinner ställs allt större krav på polis och tullens underrättelseverksamhet. har endast en enda heltidsanställd underrättelseman, stationerad i , med en ohållbar arbetssituation. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att bemöta den ökande organiserade gränsöverskridande brottsligheten vid östra gräns?
fr · GP111153 · 2002-05-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1153 av () till jordbruksminister om ogräsmedel Världens grodor är illa ute. En femtedel av alla grodarter är utrotningshotade. Populationerna av de andra är i minskande. Av 13 groddjursarter är nio hotade, flera av dessa inom hela . Orsakerna kan vara flera, bl.a. klimatförändringar, våtmarksutdikningar och spridning av bekämpningsmedel i jordbruket. visar en ny studie från att låga halter av atrazin, huvudsubstansen i världens vanligaste ogräsutrotningsmedel, påverkar grodor att byta kön, vilket omöjliggör framtida reproduktion. Atrazin är det mest använda ogräspreparatet i för besprutning av bl.a. majs- och sojabönsodlingar. Preparatet är också mycket vanligt i övriga världen @ det har använts i 80 länder under . I förbjöds atrazin 1989, men eftersom det inte bryts ned återfinns resthalter i mark och vatten. Minst 84 av dricksvattentäkter är förorenade av numera förbjudna ogräsmedel, bl.a. totalutrotningsmedlet Totex, där atrazin ingick. Trots farligheten finns risk att atrazin kan bli tillåtet i @ om EU får bestämma. Ämnet är ett av de som kan hamna på vad som kallas EU:s positiva lista @ den lista med ämnen som ska vara tillåtna i hela unionen. De nya bevisen ökar behovet av ett förbud mot ämnen som atrazin. Jag vill fråga ministern: På vilket sätt kommer dessa nya rön att användas för att förhindra att atrazin åter blir tillåtet i ?
fr · GP111154 · 2002-05-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:1154 av Per () till utrikesminister om religionsutövandet i Den ryska identiteten har skadats av det långa kommunistiska traumat . Detta har fått till följd att rysk nationalism vuxit sig starkare efter perestrojkan. Den ortodoxa kyrkan har fått en ökad betydelse för den ryska statens självbild. Men har också intolerans ökat mot andra kristna konfessioner än den ortodoxa. Såväl den katolska kyrkan som olika frikyrkor har fått känna av att de definierats som "icke traditionella". Det råder officiellt religionsfrihet i . Ändå har religiös intolerans lett till att bl.a. två katolska präster utvisats ur landet. Enligt massmedierna har en biskop av polsk härkomst utvisats ur landet och genomför nu mässor i sin församling i per telefon. Religionsfriheten hotas i . Vad avser utrikesministern att vidta för åtgärder för att värna religionsfriheten och det fria religionsutövandet i ?
fr · GP111155 · 2002-05-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1155 av () till finansminister om fastighetsskatten kommer att skicka ut skriftliga besked angående de nya taxeringsvärdena. För boende i kommer det i många fall att innebära en 25-procentig höjning av taxeringsvärdena. Återigen kommer stockholmarna att drabbas av höjd fastighetsskatt och därmed höjda boendekostnader. I finns av landets småhus medan en tredjedel av statens samlade inkomster från fastighetsskatten för småhus härhör från . Med andra ord är överbeskattad vad avser boendet. Den höjda fastighetsskatten kommer att vara tuvan som stjälper lasset för många boende och leda till att många stockholmare får lämna sitt hus såvida inte åtgärder vidtas, t.ex. att fastighetsskatten avskaffas. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder kommer finansministern att vidta så att boende inte måste lämna sina hem på grund av höjd fastighetsskatt?
fr · GP111156 · 2002-05-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1156 av () till näringsminister om anställda i konkursdrabbade företag Företagsklimatet i har blivit allt kärvare. Detta visar sig bl.a. i att antalet anställda som drabbas av konkurser ökar. drabbades 7117 personer av konkurser och detta är en ökning jämfört med . Antalet anställda i konkursdrabbade företag ökade särskilt i de tre storstadslänen , och . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att antalet konkursdrabbade anställda ska minska?
fr · GP111157 · 2002-05-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1157 av () till näringsminister om småflyget i riskerar att bli ett storstadsområde helt utan småflyg om planerna på att vräka från blir verklighet. Staten har genom sitt eget bolag hotat med vräkning av flygklubben utan att man har anvisat någon alternativ lokalisering för flygklubben. Jag har tidigare tagit upp denna frågeställning i en fråga till finansministern (fråga 2001/02:1072). I ministerns svar framkom att man inte hade några planer på att hjälpa till en ny lokalisering. Inte ens en öppning för att klubben skulle kunna vara kvar på F18-området tills processen för ett eventuellt bostadsbyggande på området är klart kunde ges. Konsekvensen av statens agerande genom är att kan förlora allt småflyg. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att säkerställa småflyget i ?
fr · GP111158 · 2002-05-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1158 av () till justitieminister om offentligt biträde för underåriga Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, 1990:52, innehåller inga bestämmelser om överklagande av beslut om förordnande av offentligt biträde. Bestämmelser i den delen måste sökas i lagen om offentligt biträde. Denna upplevs dock inte ge den tydlighet som behövs när det gäller ett underårigt barn som inte själv kan föra sin talan. Barnet har inte rättslig förmåga och kan inte själv driva frågan om byte av offentligt biträde. I mål enligt lagen om unga har barnet, vårdnadshavaren samt socialnämnd ställning som parter i ärende. Det offentliga biträdet kan, om samarbetssvårigheter uppstår, begära att få bli entledigad från uppdraget. Men vem kan överklaga beslut om offentligt biträde för underårigt barn om det brister i lämplighet att företräda barnet? Min fråga är om justitieminister vidtagit någon åtgärd för att, utifrån barnets bästa, klargöra vem som kan överklaga ett underårigt barns klagan på offentligt biträde.
fr · GP111159 · 2002-05-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1159 av () till socialminister om abortregisterutredning Förra gången abortregisterfrågan var uppe debatterade socialministern och jag frågan i . Vi var då helt överens om att ett abortregister inte skulle upprättas. har berättat att regeringen tillsätter en ny utredning om abortregister eftersom det är vad forskningsenhet vill. S-kvinnorna och andra partiers kvinnor har klart deklarerat att något abortregister vill vi inte ha eftersom abort inte är en sjukdom och därför inte faktauppgifter som ska följa kvinnor resten av livet. Kvinnor och speciellt unga kvinnor har berättat att det skulle försvåra för dem att våga ta det svåra beslutet, ett av kvinnors svåraste i livet, om den fria aborten kringskars med ett tvång och uppgiftslämnande som ett abortregister skulle medföra. Oavsett vad de medicinskt ansvariga för forskningsregistret hos säger till pressen, ser vi s-kvinnor detta som ett hot mot den fria aborten och därför är vi motståndare till ett register. Min fråga till socialministern är: Har socialministern för avsikt att införa ett abortregister?
fr · GP111160 · 2002-05-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:1160 av () till jordbruksminister om bekämpningsmedel Användningen av bekämpningsmedel i jordbruket är ett stort miljöproblem och det är därför angeläget att användningen minskar eller helst upphör. Det finns teknik för alternativa metoder genom biologisk och mekanisk bekämpning, något som också kan utvecklas ytterligare. har på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag till handlingsprogram för bekämpningsmedel. Det är anmärkningsvärt och oroväckande att förslaget ensidigt fokuserar på att minska riskerna med användning av bekämpningsmedel men inte tar upp frågan om hur användningen ska minska. Detta är särskilt anmärkningsvärt mot bakgrund av att regeringen själv i miljömålspropositionen skriver att ett led i arbetet med bekämpningsmedel är att användningen minskas genom olika åtgärder och styrmedel (prop. 2000/01:130, s.108). Det finns olika sätt att minska användningen av bekämpningsmedel. T.ex. kan bekämpningsmedelsskatten (som i är väsentligen lägre än i t.ex. ) höjas, striktare regler för när bekämpningsmedel får användas kan införas, den ekologiska odlingen kan utökas ännu mer och forskningsmedel kan anslås för att utveckla alternativa bekämpningsmetoder. Jag vill därför fråga jordbruksministern : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att användningen av bekämpningsmedel ska minska?
fr · GP111161 · 2002-05-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1161 av () till utbildningsminister om arbetssituationen för lärare Att det finns problem med arbetsmiljön i den svenska skolan är inget nytt. Det har under ett otal tillfällen framkommit att såväl lärare som elever inte känner den trygghet som kan förväntas i skolmiljön. Hot och våld mellan elever och mellan elever och lärare har ökat till en oacceptabel nivå. har ytterligare en undersökning presenterats som bekräftar detta. presenterade en ny enkätundersökning bland sina medlemmar och resultatet är nedslående. Bara en av fem lärare upplever att skolan är en riskfri arbetsmiljö. av lärarna har varit utsatta för våld på sin arbetsplats. Det framgår också av undersökningen att lärare i mycket hög utsträckning ägnar sig åt saker som inte har med deras pedagogiska verksamhet att göra. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra arbetsmiljön i skolan?
fr · GP111162 · 2002-05-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1162 av () till justitieminister om häkte i Det finns ett häkte i nästan varje län i . Det är en rimlig förutsättning för att kunna utföra ett bra polisarbete. Dock finns inget häkte i . I samband med att man byggde polishuset var intentionen att göra om övre våningen till häkte. Av ekonomiska skäl kunde man dock inte genomföra den ambitionen. För de södra delarna av medför detta problem, eftersom praxis nu är att de häktade ska föras från de södra delarna av till , vilket inte alltför sällan kan innebära en enkel resa på tiotals mil, trots att det egentligen är mycket närmare till häktet i . Det hade varit mer smidigt att föra de häktade till , då lediga platser hade funnits där. I snitt måste två resor för varje häktad arrangeras, dessutom tillkommer resor till och från advokatbesök i . läggs på resor, vilket betyder att ungefär arbetskraft går till denna arbetsuppgift. Tid och arbetskraft som i stället hade kunnat läggas på andra rättsvårdande instanser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieministern följande: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att ska kunna få ett eget häkte?
fr · GP111163 · 2002-05-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1163 av () till försvarsminister om lagstiftning om brandlarm Gång på gång sker bränder i där man i efterhand upptäcker att det inte fanns vare sig brandvarnare eller larmsystem. Efter att ett äldreboende har brunnit, med dödlig utgång, har återigen drabbats av en brand där det bevisligen inte fanns automatiskt brandlarm installerat i byggnaden. handlade det om den anrika saluhallen i . I dess närhet finns både och andra värdefulla byggnader. Branden upptäcktes av en förbipasserande. Hade det funnits ett automatiskt brandlarmssystem hade varit på plats mycket tidigare. finns ingen tvingande lagstiftning om att installera brandlarmssystem vare sig i bostäder eller lokaler. Ett krav om detta har tidigare väckts i och bara för krävde jag detta i samband med att en motion i frågan behandlades i bostadsutskottet. Dessvärre fick jag inget gehör den gången. Ansvaret ligger hos de enskilda och hos kommunernas räddningstjänst som endast kan anmoda folk att sätta in brandlarm. Det är helt uppenbart att detta inte fungerar och därför måste det i lag införas krav på automatiskt larm och brandvarnare. Min fråga till försvarsministern: Är ministern nu beredd att tillmötesgå kravet om lagstiftning som avsevärt skulle förhindra brandkatastrofer i vårt land?
fr · GP111164 · 2002-05-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1164 av () till utrikesminister om rätten till mat Rätten till mat hör till de grundläggande mänskliga rättigheterna och är själva förutsättningen för annan utveckling. FAO (Food and of the United Nations) konstaterade 2001 att målet om att halvera antalet svältande inte kommer att uppnås. har flera larmrapporter om svält kommit @ särskilt från södra . Ett sätt att stärka kampen mot svälten är att anta ett tilläggsprotokoll till ESK-rättigheterna (ekonomiska, sociala och kulturella) som skulle göra det möjligt för individer och grupper att klaga på sina regeringar även när det gäller ESK-rättigheterna där rätten till mat ingår. Förhandlingar om ett tilläggsprotokoll eller en uppförandebok skulle kunna äga rum inom FAO. , , och talade på om rätten till mat och är beredda att ta initiativ av olika slag. De söker samarbetspartner i andra länder. borde vara mer aktivt i kampen mot svälten i världen och ett sätt vore att förena sig med dessa länder om ett initiativ till tilläggsprotokoll för ESK-rättigheterna. Vilka initiativ är utrikesministern beredd att ta för att minska hungern och stärka de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna?
fr · GP111165 · 2002-05-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1165 av () till statsminister om pensionen i statliga företag I kan vi läsa om ännu en guldkantad fallskärm. Det gäller , vd för helstatliga . Enligt tidningens uppgifter har han rätt till en pension på av slutlönen vilken reduceras till . Med dagens lön på blir pensionen . Vid tisdagens sammanträde i näringsutskottet uppgavs att anser uppgörelsen ligga väl inom de ramar som ställts upp för statliga företag. Det framstår som mycket generöst att full pension kan intjänas efter bara 4 års anställning. En vanlig ordning i näringslivet är att för full pensionsrätt fordras anställning. Enligt min uppfattning bör riktlinjerna till de statliga företagen ändras så att det krävs ett visst antal tjänsteår för att erhålla full pension. Avser statsministern att vidta några förändringar för att begränsa fallskärmarna i de statliga företagen?
fr · GP111166 · 2002-05-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1166 av () till miljöminister om ekologiska företag och regional samordning Runtom i landet pågår aktivitet för att bygga upp olika former av ekoturism och upplevelseturism. Det bygger bl.a. på att de natur- och kulturresurser som finns på platsen eller i regionen brukas på ett långsiktigt uthålligt sätt så att de givna natur- och kulturtillgångarna inte förstörs. Längs älv i har flera sådana företag skapats. Grunden för verksamheten är natursköna skogsområden, älven och den i övrigt ostörda miljön. EU-bidrag har utgått och staten har via länsstyrelserna varit delaktig. Även berörd kommun har bidragit till uppbyggnaden av verksamheten. Problemet är att det saknas samordning och en tydlig regional plan över hur skog och mark ska brukas. Exempelvis vill det statliga skog avverka samma skogar som den stats- och EU-stimulerade företagsverksamheten bygger på. Detta är naturligtvis ohållbart ur både ekonomisk, regionalpolitisk och miljöpolitisk synvinkel @ och för den enskilde företagaren. Liknande problem finns runtom i landet. Det måste vara rimligt att koordinera olika slags företag och näringar. Därför behövs en strategi för att samordna och planera markanvändningen i länen. Det kan t.ex. betyda att träd får ett högre värde som just skog jämfört med värdet som timmer eller pappersmassa. En strategi för detta arbete är även i linje med miljömålspropositionen där det uttrycks att "skogens sociala och kulturella dimensioner bör utvecklas liksom dess betydelse för friluftsliv och ekoturism". Jag vill fråga miljöministern: Vad avser ministern att göra för att öka den regionala samordningen av markanvändningen i syfte att främja tillväxten av ekologiskt uthålliga företag?
fr · GP111167 · 2002-05-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1167 av () till näringsminister om kungörelse av företagsuppgifter Enligt aktiebolagslagen ska () kungöra vad som införs i aktiebolagsregistret i Post- och . Detta krav är kostnadskrävande och ineffektivt. I stället vill PRV att uppgifterna kungörs antingen elektroniskt via Internet i en s.k. elektronisk tidning eller i verkets publikation för årsredovisningar m.m. En utredning som var klar föreslog detsamma. Ändringen skulle leda till att kostnaderna för publicering sjunker från ned till . Detta leder i sin tur till lägre kostnader för företagen. Ett enigt näringsutskott uppmanade regeringen att skyndsamt lösa frågan. När avser statsrådet att återkomma till med ett lagförslag som löser frågan?
fr · GP111168 · 2002-05-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1168 av () till statsrådet om poströstning De senaste valen har valdeltagandet sjunkit. Som ett led i att motverka detta och underlätta för väljarna har poströstningen betytt mycket. En tredjedel poströstar numera. sammanfaller valet med en total omorganisation av Posten. Det betyder uppenbarligen problem. Från början var det tänkt att kommunernas valnämnder skulle sköta poströstningen i årets val, men i sista stund ändrade regeringen detta. I min egen hemkommun säger valnämndens ordförande att det kan bli katastrof. De tidigare postkontoren är nedlagda och de nya kassaservicekontoren är ofta för små. Det betyder att Posten får hyra in sig i tillfälliga lokaler för att väljarna ska kunna poströsta. På andra ställen inskränks öppettiderna. På tog jag upp frågan om Posten klarar sin uppgift och fick då en försäkran om detta. när det börjar bli klart med lokaler och öppettider tyder mycket på motsatsen. Min fråga till demokratiminister är: Vad tänker ministern att göra för att det ska bli lättare för fler att poströsta i årets val jämfört med förra, så att omläggningen inte riskerar att bidra till ett lägre valdeltagande?
fr · GP111169 · 2002-05-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1169 av () till statsrådet om sjukskrivningarna Ingen politiker eller något politiskt parti kan bortse från att sjukskrivningskostnaderna har skjutit i höjden på ett sätt som kräver åtgärder. Sjukskrivningskostnaderna ökar med 25 miljoner . beräknas kostnaderna bli . Regeringen försöker möta utvecklingen med det s.k. elvapunktsprogrammet. Programmet är luftigt och långsiktigt. För att kraftfullt och snabbt angripa problemet har i sitt budgetalternativ föreslagit större satsningar än regeringen på kommunerna och landstingen och vi har i en särskild motion pekat på behovet av en ny rehabiliteringsförsäkring. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att pressa tillbaka kostnaderna för sjukskrivningarna?
fr · GP111170 · 2002-05-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1170 av () till finansminister om Europeiska investeringsbanken EIB ägs gemensamt av alla EU:s medlemsländer och lånar ut pengar på medellång och lång sikt till investeringsprojekt inom och utom EU. EIB:s uppgift är att finansiera investeringar som bidrar till en balanserad utveckling i EU och som direkt eller indirekt gynnar EU:s mål. Det är världens största internationella finansieringsinstitut med i årlig utlåning. EIB förväntas fatta beslut om påfyllnad på sitt guvenörsmöte . Efter detta beslut kommer vi i behöva anpassa oss och vår statsbudget. Vad ministern säger på mötet berör alltså oss i i allra högsta grad. Flera miljö- och solidaritetsrörelser i Väst- och har engagerat sig för att förbättra EIB-utlåningens miljöpåverkan och vad gäller berörda människors möjlighet att ta del av dokument. Speciellt för den ökande andel lån som EIB gör till områden utanför EU kräver dessa organisationer en reformering av EIB:s riktlinjer. Som det är nu menar de att EU:s policy om global hållbar utveckling motarbetas och att EIB:s riktlinjer ligger långt efter motsvarande styrdokument i internationella banker som och Europeiska . Vid en diskussion om påfyllnad borde reformfrågorna aktualiseras och utgångspunkten vara att inte ge mer pengar förrän acceptabla reformer genomförts. Jag vill fråga ministern: Hur avser ministern att agera på angående påfyllnad av nya medel och reformer av bankens informations- och miljöpolicy?
fr · GP111171 · 2002-05-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1171 av () till statsrådet om dopningskontroll av kvinnor Dopning är ett allvarligt problem. Den skadar idrotten och, framför allt, den skadar dem som använder preparaten. Men också detta är ett problem som har jämställdhetsaspekter. Medicinsk forskning ägnas män i betydligt större utsträckning än kvinnor. Detta får konsekvenser för kunskapen om hur preparaten påverkar mäns respektive kvinnors kroppar. Och hur påverkar de bristfälliga kunskaperna de dopningskontroller som utförs på kvinnor? Det är givetvis helt oacceptabelt att resultatet av dopningskontrollerna varierar beroende på vilket kön det är som kontrolleras. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon tänker att vidta för att män och kvinnor ska behandlas lika vid dopningskontroller.
fr · GP111172 · 2002-05-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1172 av () till statsrådet om svartjobb inom byggbranschen Inom byggbranschen finns det olika former av svartjobb. En variant gäller byggnadsarbetare från t.ex. som jobbar svart i , i många fall under dåliga arbetsförhållanden och med dåliga löner. Uppgifter om timlöner på förekommer, likaså att man inte följer de arbetsmiljöregler som finns. I län har man avslöjat en skattefuskare som systematiskt utnyttjat svart arbetskraft inom olika legoarbeten i byggbranschen och är föremål för utredning hos regionskattekontoret. Detta är självklart inte acceptabelt men ändå förekommer det och det finns risk för att det ökar i takt med att möjligheten blir alltmer känd i andra länder. I kan man, som utländsk medborgare, få s.k. F-skattsedel för att bedriva näringsverksamhet. En F-skattsedel utfärdas utan att någon preliminärskatt debiteras. Egna företagare har rätt att arbeta utan arbetstillstånd och innan hunnit avgöra ärendet är oftast bygget avslutat och byggarbetaren har återvänt hem. Vårt land ska vara ett öppet land, med stora möjligheter även för näringsidkare från andra länder att etablera sig här. Men när det i stället blir under former, som dels sätter konkurrensmöjligheterna ur spel, och dels låter människor leva och arbeta under förhållanden som vi inte i övrigt accepterar på vår svenska arbetsmarknad, så måste vi agera mot detta. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med dessa missförhållanden?