ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11738 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:738 av () till jordbruksminister om hantering av kött från vilt har frågan om reglerna för hantering av kött från vilt diskuterats i medierna. Det är viktigt att hänsyn tas till de traditioner och erfarenheter som jägarkåren i har när det gäller hygienen och tillvaratagandet av vilt. Hänsyn måste tas till vår geografi och vårt klimat i samt de stora mängder av viltkött som hanteras. Det får inte bli så att regelverket ger problem när det gäller att dela med sig av köttet till familjemedlemmar och bekanta. regler som vi har för viltkött är bra med egenkontroll av hygien och hantering. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade motioner på livsmedelspolitikens område . Här förutsatte utskottet att regeringen inom EU verkar för ett regelsystem som beaktar hygienaspekter och annan hänsyn till folkhälsan bättre än och tar hänsyn till svenska förhållanden och till allmänhetens rättsuppfattning. Min fråga är vad ministern avser att vidtaga för åtgärder angående regelverket kring hantering av viltkött inom EU och .
fr · GP11739 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:739 av () till utrikesminister om adoptioner i Situationen för föräldralösa barn är synnerligen oroväckande. Vissa krav som Europeiska unionen ställt på som kandidatland har förvärrat problemen. EU har nämligen krävt ett stopp för rumänska barns adoption till utlandet. Anledningen sägs vara dels att självt måste ta hand om sina barn, dels den utbredda korruptionen inom adoptionsorganisationerna i . Detta är till stor del korrekt. Men när , som självfallet vill efterkomma EU:s krav så snabbt som möjligt, utfärdade ett stopp för internationella adoptioner fick detta mycket olyckliga konsekvenser. Det är nämligen otvetydigt att de barn som adopterats, med mycket få undantag, fått ett människovärdigare liv med en ny familj utomlands. finns något sådant alternativ, utan de är hänvisade till barnhemstillvaron och ett liv i ensamhet. Det hör till saken att uppåt av dessa barn är romer. Eftersom attityderna till romer i är negativa och svåra att ändra på, finns det i praktiken ingen som är villig att ta hand om dessa barn. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet: Kommer ministern att inom EU verka för att adoptionsstoppet i hävs?
fr · GP11740 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:740 av () till socialminister om tvångsintagna personer på rättpsykiatriska kliniker I Kalla fakta, ett program som visades i TV4 , granskades den psykiatriska vården i . Man konstaterade att antalet icke dömda personer som sitter inspärrade på rättpsykiatriska kliniker uppgår till över 200 individer. Lagstiftningen är tydlig; vård på rättspsykiatriska sjukhus ska ges till personer efter beslut av domstol. Anledningen till att detta sker är den successiva neddragningen av antalet vårdplatser inom den allmänna psykiatrin. Den allmänna psykiatrin saknar personal och kan inte garantera säkerheten för patienterna. Rättpsykiatriska avdelningar måste därför ta över ansvaret för vissa patienter @ men detta kan aldrig har varit avsikten från början. Min fråga till socialministern är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att icke dömda personer inte ska vårdas på rättspsykiatriska kliniker?
fr · GP11741 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:741 av () till jordbruksminister om kemikalieavgifter Kemikalieinspektionens verksamhet, enligt lagen om kemiska produkter, ska finansieras genom kemikalieavgifter enligt förordningen om dylika avgifter. Dessa avgifter tas ut dels som årsavgift och dels som produktavgift. De gäller för den som yrkesmässigt tillverkar eller importerar sammanlagt mer än ett ton av sådana kemiska produkter som är anmälda till produktregistret. Avgifterna är dels preliminära och dels slutliga. Årsavgiften tas ut för de sammanlagda antalet anmälningspliktiga kemiska produkter enligt fastställd tabell. För kvantitet, beräknat i ton, tas ingen avgift ut under 1ton. Avgiften för 1@5 ton är 1300kr. Den högsta avgiften gäller för och därutöver då avgiften är 75000kr. Däremellan finns avgiften specificerad beroende på antal ton. Avgiften är alltså max 75000kr. Det kan innebära att förhållandevis små företag får en ganska hög kemikalieavgift, medan ett stort företag aldrig behöver betala mer än 75000kr. Det kan också innebära svårigheter för små företag att kunna konkurrera med större företag. Som exempel kan nämnas att för tas avgift ut med 20000kr. Det är ett belopp som kan vara lätt att bära för ett stort företag men som kan innebära att ett litet företag inte kan konkurrera om verksamheten. Min fråga till jordbruksministern är om man är beredd att vidta åtgärder för att anpassa avgifterna så att det blir lättare för små företag att konkurrera på denna marknad.
fr · GP11742 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:742 av () till justitieminister om förarbevis för terrängskoter krävs det förarbevis för att få köra terrängskoter (körkortslagen 3§). Dessa bestämmelser finns i lagen (1999:877) om förarbevis för moped klass1 och terrängskoter. I en fotnot till KKL 3§ framgår att körkort eller traktorkort som utfärdats före lagens ikraftträdande ger fortsatt rätt att köra terrängskoter. Detta gäller även när ett sådant körkort förnyas eller ett nytt körkort utfärdas på grund av ändrad behörighet. Om däremot någon förlorat sitt körkort på grund av brott, exempelvis hastighetsöverträdelse med återtagande av körkort, så är vederbörande tvungen att skaffa sig ett förarbevis för terrängskoter. Eftersom man inte behöver göra nytt förarprov för personbil, lastbil, buss etc. efter en körkortsindragning finner jag det mycket märkligt och ologiskt att detsamma inte gäller för förarbevis för terrängskoter. Det saknas konsekvens i lagstiftningen i detta avseende. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta så att denna inkonsekvens undanröjes?
fr · GP11743 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:743 av () till justitieminister om ordningsvaktslagen På grund av de stora neddragningar som har skett inom polisväsendet har polisen i fjällturistområdena redan under normala förhållanden svårigheter att upprätthålla lag och ordning. I t.ex. och råder nu högsäsong. Under sportlovsveckorna blir befolkningsunderlaget mångdubblat. Detta är desto mer bekymmersamt som fjällturismen delvis har ändrat karaktär , från barnfamiljer och ungdomar som kommer för att åka skidor till ungdomsgäng som kommer för att missbruka droger och "hålla igång". Moderata samlingspartiet brukar i alla sammanhang hävda att polisiära uppgifter ska utföras av poliser. Men när tillgången på polisutbildad personal är så knapp som den är så är det bara att konstatera att ordningsvakter fyller en omistlig funktion och fullgör viktiga uppgifter för att öka människors säkerhet och trivsel. Ordninsvaktslagen är emellertid restriktivt hållen när det gäller vilka uppgifter som får anförtros åt ordningsvakter. Är justitieministern beredd att föranstalta om en översyn av ordningsvaktslagen så att dess 3§ lämnar utrymme för en vidare tillämpning?
fr · GP11744 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:744 av () till utrikesminister om Kashmir I Kashmir råder oroligheter trots att det finns FN-resolutioner rörande landet. Resolutionerna är också accepterade av andra nationer. har över 70000 människor i Kashmir blivit dödade. Det är också många människor som flytt landet och inte vågar återvända förrän situationen har stabiliserats. För att situationen ska stabiliseras i landet behöver omvärlden reagera via de internationella forum som finns avsatta för dessa ändamål. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Ämnar utrikesministern vidta åtgärder för att internationella människorättsorganisationer ska beredas fritt tillträde till Kashmir?
fr · GP11745 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:745 av () till socialminister om beredskap för torterade flyktingar finns det enligt Röda korset tiotusentals flyktingar i som har blivit utsatta för tortyr. Flyktingar som vi genom internationella konventioner har lovat att ge hjälp, stöd och behandling. Tortyr är ett medvetet, överlagt angrepp på en enskild människas psyke, kropp och värdighet. Dilemmat är att primärvården inte har kompetens nog att hjälpa dessa människor. Deras problem och erfarenheter är av ett helt annat slag än vad den svenska personalen är utbildad för. Även personal på flyktingförläggningar behöver kunnande om tortyrskadade människor. Enligt Röda korset är det även ont om specialister med erfarenhet av hur man behandlar tortyrskador, både fysiskt och psykiskt. Efter kriget i har det uppdagats att tortyr och fysiska bestraffningar har varit mycket vanliga under . De tillämpade sharialagarna på ett mycket brutalt sätt, vilket innebar att t.ex. stympningar och spöstraff var vanliga. Rättssäkerheten var mycket låg. Till har flyktingar redan kommit från . Därför är det viktigt att vi har en hög beredskap. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att försäkra att det finns kompetens att ge flyktingar som lider av tortyrskador hjälp och stöd?
fr · GP11746 · 2002-02-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:746 av () till utrikesminister om krigsförbrytartribunalen i inleddes rättegången i mot före detta president . Åtalslistan mot honom är lång. De flesta av åtalspunkterna handlar om brott mot mänskliga rättigheter och folkrätt. Vid ett flertal tillfällen och sammanhang har jag hävdat att det aldrig kan bli fred på om inte , och ställs inför rätta inför krigsförbrytartribunalen. Vid bl.a. opinionsmötena på för fred på var det många talare från organisationer och politiska partier som också framförde den uppfattningen. som rättegången mot inletts, finns det anledning att undra när de andra två kommer att föras till . Det är inte obekant var de uppehåller sig och det kan inte vara omöjligt att gripa dem. Frågan inställer sig naturligt vad det är som hindrar detta. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att påverka olika europeiska och andra instanser för att också och ska gripas och ställas inför krigsförbrytartribunalen i ?
fr · GP11747 · 2002-02-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:747 av Skånberg (kd) till utbildningsminister om i i , LUHM, har i underlagsskrivelsen Värt att vårda. Lunds universitets historiska museum 1735@2002 påpekat att museets ekonomiskt svåra situation har förvärrats och att största delen av personalen kommer att lämna museet på grund av den bristande ekonomin. Därmed kommer verksamheten i stort sett att upphöra. LUHM förvaltar ett oersättligt skånskt kulturarv, vars tillgänglighet för såväl forskare som allmänhet måste garanteras. Det är av största vikt att frigör resurser för att säkerställa LUHM:s fortsatta verksamhet. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillskapa resurser för LUHM:s fortsatta verksamhet?
fr · GP11748 · 2002-02-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:748 av Skånberg (kd) till justitieminister om Regeringen förbereder ett lagförslag som ska ge homosexuella par rätt att prövas som adoptionsföräldrar. För att ett sådant lagförslag ska kunna antas som svensk lag måste europeiska konvention om adoption av barn sägas upp. Vidare strider förslaget mot om skydd av barn och samarbetet vid internationella adoptioner, samt artikel21 där staterna förpliktigar sig att säkerställa att barnens bästa främst beaktas. Dessa konventioner måste antingen sägas upp eller kringgås. Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att analysera följderna för internationella anseende som garant för MR-frågor, om nu kringgår eller säger upp , där vi tidigare varit pådrivande?
fr · GP11749 · 2002-02-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:749 av () till statsrådet om När snart ersätts med en Dublinförordning riskerar det rättsliga skyddet i för asylsökande att urholkas. Det har sin grund i följande förhållanden: är inte direkt tillämplig enligt svensk lag. Det föranledde att utlänningslagen 3kap. 4§ kompletterades med en ny sjätte punkt. Enligt utlänningslagen har flyktingar och andra skyddsbehövande en principiell rätt till uppehållstillstånd. Tillstånd får vägras om myndigheterna är helt övertygade om att utlänningen är skyddad i ett annat land (jämför prop. 1983/84:144 s.157, SfU 88/89:19 s.30, Wikrén och Sandesjö 1999 s.156ff.). En utlänning som riskerar att skickas tillbaka till ett land där han eller hon riskerar förföljelse, tortyr eller annan omänsklig behandling kan enligt lagen inte vägras skydd. Detta gäller även de Dublinland som inte erbjuder samma skydd som vår utlänningslagstiftning som t.ex. och . blir det i stället fråga om en förordning, som blir gällande, direkt tillämplig lag i . Den har dessutom företräde framför intern svensk lagstiftning om sådan skulle strida mot förordningen. Det innebär att den utlänning som skyddas mot att skickas till ett Dublinland som inte ger samma skydd som i kommer att förlora detta skydd när Dublinförordningen träder i kraft, om inte regeringen klargör att skyddet i utlänningslagen ska bestå oförändrat. Jag vill fråga: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att utlänningslagen ska ge fortsatt skydd i de situationer som anges ovan även efter att tillträtt Dublinförordningen?
fr · GP11750 · 2002-02-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:750 av () till näringsminister om kommunikationer i meddelade flygbolaget som trafikerar att man lägger ner linjen, i folkmun kallad sjukhusturen. Det innebär att boende i med omnejd som är i behov av viss specialistvård vid i nu får förlita sig till en 7@8 timmars tågresa eller en färd i bil (enkelväg) för adekvat vård. En orimlig situation. Flygbolaget anser att det inte är möjligt att upprätthålla turen på grund av för få resande. Men för de personer i med omnejd och som har behov av t.ex. cancerbehandling vid är detta inget godtagbart svar. Flyglinjen för dessa människor är en livsviktig nerv. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att agera så att även de boende i malmfälten kan garanteras bra kommunikationer till i ?
fr · GP11751 · 2002-02-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:751 av () till statsrådet om reaktorsäkerhet lovade dåvarande näringsminister att ta upp frågan om en ny reaktorsäkerhetsutredning med regeringen. underströk dessutom att det inte skulle bli en utredning som gick ut på att berättar för andra länder hur de ska göra, utan att syftet skulle vara att först och främst städa framför egen dörr. sade miljöminister att en sådan utredning skulle tillsättas och att man "låg ganska långt framme" med ärendet. De argument för en ny utredning som framfördes är fortfarande minst lika aktuella: kärnkraftverken åldras, riskbedömningar har ändrats och den mänskliga faktorn fortfar att göra kärnkraften till en ständig risk. Till det kommer att det på ett otäckt sätt aktualiserats att kärnkraftverk kan vara intressanta mål för terrorister. Vi har från sida ett antal gånger förhört oss om hur det går med kärnsäkerhetsutredningen @ när kommer den att tillsättas? Varje gång har svaret blivit att det ska ske till . Vi har också dristat oss att lämna in förslag på en oberoende utredare @ en erkänt kompetent och mycket erfaren forskare. Senast när min partikamrat lämnade in en fråga fick han svaret att utredningen ska tillsättas "". är vi framme . Min fråga till statsrådet blir alltså: När tillsätts utredningen?
fr · GP11752 · 2002-02-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:752 av () till statsrådet om flyktingbarns situation Omkring 450 barn utan vårdnadshavare är inskrivna hos och nästan hälften av dessa bor i grupphem eller liknande hos verket. har överbeläggningen och de svåra förhållandena för barn och personal på mottagningsenheten i fått stor uppmärksamhet. Självmordsförsök och misstankar om prostitution är exempel på den vidriga och oacceptabla situation barnen lever under. Den trygghet och de rättigheter varje barn ska garanteras enligt kan anses grovt åsidosatta under nuvarande förhållanden. Barnen är inskrivna hos men det är enligt socialtjänstlagen vistelsekommunens ansvar att förhindra att de far illa. En s.k. god man ska utses för barn som saknar vårdnadshavare. Trots denna tydliga rollfördelning på papperet råder i praktiken olika uppfattningar mellan och om ansvaret för barnen. Enligt uppgift inväntar en pågående utredning som ska slutföras . far alltför många barn illa i en utsatt situation. Åtgärder måste vidtas . Min fråga till statsrådet är: Vad avser ministern göra för att snabbt skapa tydlighet i ansvarsförhållandet för flyktingbarnen på och andra boenden så att kan uppfyllas också för dessa barn?
fr · GP11753 · 2002-02-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:753 av () till socialminister om socialtjänstlagen Enligt socialtjänstlagen har man rätt till socialbidrag under vissa förhållanden (bistånd enl. §6b SOL). Den norm som finns inkluderar mat, hyra, försäkringar, TV-licens, hygien, nöjen m.m. För de allra flesta är socialbidrag en övergångslösning där man får hjälp i en svår situation . Lagen har dock i vissa fall fått konsekvenser som bör diskuteras. är beredd att stödja en missbrukare som medverkar till att försöka förbättra sin situation. Men det finns nu överklagade beslut i länsrätten där missbrukare ansetts berättigade till bistånd trots att de inte medverkar till någon form av behandling. Det innebär att utbetalt bidrag i vissa fall t.o.m. finansierar missbruket för den som i verkligheten inte har utgifter för hyra etc. För innebär det att man bara kan åse en person som fortsätter i ett farligt missbruk och där de tvingas betala ut "enligt norm" trots att de vet att missbrukaren inte har dessa utgifter. De får då invänta att missbrukaren blir så dålig att tvångsvård är nödvändig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad avser socialministern att göra för att förhindra de negativa konsekvenserna av socialtjänstlagen?
fr · GP11754 · 2002-02-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:754 av () till socialminister om legitimation för dietister Det finns omkring 1000 utbildade dietister i . Dietisterna arbetar främst med näringsbehandling inom sjukvården. Vid äldres medicinska behandling är en god näringstillförsel mycket betydelsefull. Undernäring är ett ökande problem bland sjuka äldre, ändå saknas dietistkompetensen ofta i äldreomsorgen. Dietister har numera en skyddad yrkestitel som innebär en sorts kvalitetssäkring för patienterna. Dietisternas arbete innebär direkta patientkontakter och ett stort patientansvar. Utbildningen ges på universitet och omfattar 120 alternativt 160 poäng. Den näringsbehandling som dietisterna utför har blivit alltmer avancerad och efterfrågad. I det mångprofessionella vårdteamet bör dietistkompetens vara en självklarhet, särskilt inom den geriatriska vården. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Avser socialministern att införa en reglering som innebär att utbildade dietister ska kunna få legitimation?
fr · GP11755 · 2002-02-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:755 av () till finansminister om dieselskatten har regeringen och dess företrädare i förespeglat landets lantbrukare att förslag ska presenteras för som innebär en sänkning av dieselskatterna på arbetsfordon. senast har redovisat sin syn som innebär endast en marginell skattesänkning som inte skulle innebära att svenska bönder fick likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot omvärlden. Vidare säger utredaren i en kommentar att något slutligt förslag inte kan lämnas förrän de grundläggande principerna för trafikbeskattning utretts. Utredaren har i sin utredning jämfört dieselskatten till jord- och skogsbruket i åtta EU-länder och . Enligt den jämförelsen har svenska jord- och skogsägare den i särklass högsta dieselskatten med per liter. Genomsnittet ligger på per liter diesel. Det innebär att det är en skattesänkning med per liter som kan ge konkurrensneutralitet på detta område. Under en hel mandatperiod har regeringen förhalat denna fråga. Sista chansen för regeringen att göra något innan valdagen är att presentera ett förslag i samband med vårpropositionen. Min fråga till finansministern är: När kommer förslag om en sänkning av dieselskatterna för arbetsfordon som lantbruksmaskiner att presenteras för ?
fr · GP11756 · 2002-02-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:756 av () till jordbruksminister om vallstödet Vid införandet av det nya landsbygdsprogrammet för hållbar utveckling fanns en diskussion om vallprogrammet. Vid behandlingen av ärendet fanns olika uppfattningar mellan regeringen och oppositionen om dess framtid. Utskottsbehandlingen slutade med följande skrivning: "Den nuvarande miljöersättningen för flerårig vallodling gäller till och med . Den översyn av landsbygdsprogrammet som regeringen avser att göra omfattar även en prövning av möjligheterna att utöka programmet . Utskottet utgår från att regeringen även överväger om ett förlängt stöd till vallodling av miljöskäl kan behövas för områden utanför de i skrivelsen föreslagna." Vallodlingen måste stödjas, både av miljömässiga och regionalpolitiska skäl. Den har en stor betydelse för att minska växtnäringsläckage och användning av bekämpningsmedel. Miljöersättning för vallodling bidrar till att bibehålla jordbruksproduktionen och bevarandet av ett öppet odlingslandskap och stödet är också nödvändigt för att mjölkproduktionen ska kunna upprätthållas. Ett generellt vallstöd vore det bästa. Slopande av vallstödet drabbar hårt pressade mjölkbönder. Enligt en skrivelse till motsvarar vallstödet 5@7 öre/liter mjölk. Det skriver "mjölkbönder i " som framhåller mjölkproducenternas insats för miljön genom vallodling som bl.a. minskar kväveläckaget. Min fråga till jordbruksministern är: Kommer fortsatt vallstöd att utgå och i vilken omfattning?
fr · GP11757 · 2002-02-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:757 av () till kulturminister om regalskeppet Nationalklenoden regalskeppet håller på att fräta sönder av svavelsyra. Skadorna upptäcktes , då som vita saltfläckar. lär större delen av de ytor man undersökt vara angripna av svavelsyra. Svavelsyran fräter på träet. Ett stort forskningsprojekt har inletts tillsammans med och för att försöka hitta en lösning på hur regalskeppet ska kunna räddas. saknas ekonomiska resurser till detta projekt som är avgörande för skeppets framtid. Det är naturligtvis svårt att överblicka konsekvensen av att detta världsunika skepp inte längre skulle finnas för beskådande i . är det mest besökta museet i . Räddningsinsatser/restaureringsinsatser får absolut inte förhindras på grund av en ekonomisk brist. Min fråga blir därför: Vad avser kulturministern att vidta för åtgärder för att inte de avgörande restaureringsinsatserna ska fördröjas?
fr · GP11758 · 2002-02-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:758 av () till näringsminister om europeisk sjöfartsmyndighet är en framträdande sjöfararnation med ett stort förtroendekapital på den internationella arenan när det gäller sjönäringen. När nu EU planerar för en europeisk sjöfartsmyndighet, EMSA (European Safety Authority), finns det därför anledning att tar en aktiv del i lokaliseringen av denna. Mycket talar för att är den rätta internationella miljön för denna europeiska myndighet. Här finns de nautiska institutionerna på , , Transporträtten på och största hamn, för att nu nämna några fördelar. Den 25@26 mars kommer nästa transportministermöte att hållas i . Det vore naturligtvis av stort värde om näringsministern på detta möte agerade för att myndigheten ska hamna i och då mest naturligt i . På vilket sätt avser ministern att under kommande transportministermöte verka för att den europeiska sjöfartsmyndigheten ska komma att lokaliseras till ?