ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11927 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:927 av () till socialminister om vård i grannland På hälso- och sjukhusområdet verkar för att utveckla möjligheterna för patienter att söka vård på båda sidor av . Krångliga regler på såväl nationell som EU-nivå utgör dock ett integrationshinder. Det råder oklarhet om vilka möjligheter den enskilde patienten har att söka vård där denne själv föredrar. Har en svensk patient från samma möjligheter till vård utanför sitt eget landsting även när det inte rör sig om ett annat svenskt landsting? kan givetvis även vändas till att gälla en dansk som skulle vilja söka sin vård i . Frågan är även relevant för alla i . Här bor många närmare en alternativ vårdgivare i grannlandet än nästa grannsjukhus i det egna länet. När vården dras med långa köer borde det vara enklare att få vända sig till vårdgivare utomlands om den som behöver vård finner det lämpligt. ger och försäkringskassorna nästan aldrig tillstånd för vård i annat land. Försäkringskassorna är beslutsinstans i dessa frågor. Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att underlätta och klargöra vad för regler som gäller för den som söker vård i ett grannland?
fr · GP11928 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:928 av () till socialminister om Nationella mål för folkhälsan Gång efter annan har avlämnandet av den utlovade propositionen Nationella mål för folkhälsan fördröjts. Åtgärder för en bättre folkhälsa har sagts vara ett mycket prioriterat område för regeringen. I dessa tider med t.ex. allt högre sjukskrivningstal och en ökad ohälsa bland både barn och gamla borde, enligt min mening, en proposition för bättre folkhälsa läggas utan dröjsmål. Jag vill därför fråga socialministern: Varför är den utlovade propositionen om nationella mål för folkhälsan försenad?
fr · GP11929 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:929 av () till finansminister om Öresundsintegrationen och den svenska högskolemomsen I har vi högskolemoms. Det finns inte i . deltar mycket aktivt som offentlig part i Öresundsintegrationen på en rad olika områden, däribland i det som kallas Science Region (ÖSR). ÖSR arbetar efter den s.k. triple helix-modellen dvs. med ett nära samspel mellan akademi, näringsliv och offentliga aktörer. Ett problem är dock att svensk högskolemoms utkrävs på forskningsmedel. Detta gör att forskningsmedel som tilldelas gemensamma Öresundsprojekt i stor utsträckning tenderar att hamna på danska sidan eftersom utfallet per forskningskrona blir avsevärt större då. Vad kommer ministern att vidta för åtgärd för att avhjälpa detta integrationsproblem för ?
fr · GP11930 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:930 av () till statsrådet om brotaxan på De taxor för bil- och busstrafik som gäller på bidrar till att många väljer att inte åka över bron. Det avtal mellan den svenska och danska staten, som ligger till grund för , ger utrymme för förändringar och därmed även sänkningar av brotaxorna. Regeringen har som representant för svenska staten möjlighet att som hälftenägare i Öresundskonsortiet driva frågan om sänkningar av brotaxan. Syftet med är bl.a. att öka integrationen i . ligger dock avgiften för biltrafiken på bron så högt att en del av den möjliga integreringen uteblir. Ämnar handelsministern ta initiativ till en nedjustering av brotaxan på ?
fr · GP11931 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:931 av () till jordbruksminister om kvinnor på ledande befattning inom offentlig sektor Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män ska ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. En jämn representation är en viktig åtgärd för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. FN har riktat kritik mot för att det finns så få kvinnor på ledande poster, såväl inom offentlig som privat sektor. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att föreslå åtgärder för att öka kvinnors representation på ledande poster i svenskt näringsliv. Någon motsvarande åtgärd har dock inte vidtagits för att öka kvinnors representation på ledande befattning inom offentlig sektor. är endast en av fyra myndighetschefer kvinna. Av de 77 ambassadörer som är stationerade i världen är endast 12 kvinnor. Enligt statistik från för transporter och IT är ledningarna för , , och bedövande överrepresenterade av män. Samma dystra bild målas upp när man ser till de statligt ägda bolagen. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Det gäller för den politiska ledningen att föregå med gott exempel när det gäller att öka antalet kvinnor i ledande befattningar. Då är det givetvis naturligt att inleda detta arbete inom offentlig sektor. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka antalet kvinnliga ledare i offentlig sektor på motsvarande sätt som statsrådet vidtagit för att öka antalet kvinnliga ledare i näringslivet?
fr · GP11932 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:932 av () till jordbruksminister om verksamhet vid lantbrukets försöksstationer För utvecklingen av lantbruksnäringen i vårt land är verksamheten vid och vid våra försöksgårdar av stor betydelse. Det är viktigt att denna verksamhet finns över hela landet med hänsyn till de olika odlingsbetingelser och klimatförutsättningar som finns på olika platser i landet. För lantbruket på är det mot denna bakgrund, viktigt att verksamheten vid Stenstugu försöksstation säkerställs. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa fortsatt verksamhet vid lantbrukets försöksstationer?
fr · GP11933 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:933 av () till statsrådet om ersättning till sjöanställda När det gäller regler för föräldraledighet och den ersättning som betalar är informationen ofta svårtillgänglig och bristfällig för personer som är anställda till sjöss. Vid kontakter med ges frågor om skillnaderna mellan regler för sjö- och landanställda oklara och skiftande svar. Föräldraledighetsersättningen är samma för båda kategorierna, av den sjukpenninggrundande inkomsten delad med 365 (upp till 7,5 basbelopp). Däremot gäller olika beräkningssätt vid tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. För en landanställd används divisorn , borträknat är då fyra veckors semester samt och helgdagar. För en sjöanställd är divisorn 353, det enda som är borträknat är elva s.k. lätthelgdagar. Dessa regler medför att man i en familj med en sjöanställd alltid förlorar på att denne är hemma och att ansvaret läggs på partnern som arbetar i land. Obalansen förstärks av att det finns färjeavtal i landet som bygger på att man arbetar in sin lediga tid @ alltså arbetar dubbel tid när man är ombord. Den som är hemma med sjukt barn han eller hon skulle ha arbetat får alltså löneavdrag både för ordinarie arbetstid och den tid som skulle arbetats in. utbetalar dock bara ersättning för "enkel" arbetstid. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma ett mer rättvist system för ersättning för vård av sjukt barn mellan land- och sjöanställda?
fr · GP11934 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:934 av () till statsrådet om satsning på alternativa drivmedel Enligt ett förslag till nytt direktiv som har lagt fram för parlamentet ska av transportsektorns drivmedel vara förnybart . Andelen ska sedan öka successivt till . För skulle det innebära att produktionen av etanol och andra biodrivmedel måste öka till motsvarande fem fabriker av Agroetanols storlek . bör det finnas ca 14 stycken. Pilotprojektsdispenser för utveckling av miljövänligare drivmedel, dvs. befrielse från koldioxid- och energiskatt, ska delas ut med totalt enligt Budgetpropositionen . tar nu enligt uppgift fram kriterier för beviljande av framtida dispenser. Om Agroetanol ska få samma villkor som så behövs i princip hela det aviserade budgetutrymmet enbart för Agroetanol efter 2003. Experter menar att etanol från vete endast kan täcka en mindre del av behovet av biodrivmedel. Det krävs en större satsning på förgasningstekniken som kan ge större volymer. Metanol, DME och ekoparaffin (syntetisk diesel) är drivmedel som kan förgasas ur biomassa och träråvara. En rejäl satsning på denna typ av produktion måste börja nu eftersom projektering och uppbyggnad av dylika anläggningar ofta tar uppåt . Min fråga till miljöministern blir därför: Hur avser ministern att påskynda och förstärka satsningen på förgasade drivmedel?
fr · GP11935 · 2002-03-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:935 av () till näringsminister om avvecklingen av kärnkraften Vid presentationen av den kommande energipropositionen redovisade näringsministern att avvecklingen av kärnkraften kommer att ta 30@40 år. Vid ett energiseminarium , , som anordnades av Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet samt Norsk-svenska handelskammaren anordnades en paneldebatt. Socialdemokraternas energipolitiske talesman som fick frågan om giltigheten av de 30@40 åren. Han svarade då att de "aldrig någonsin diskuterat detta i våra samtal", refererande till de samtal som förts mellan s, c och v. När avser näringsministern att redovisa till hur avvecklingen av kärnkraften beräknas ta, med det av honom föreslagna programmet?
fr · GP11936 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:936 av () till statsrådet om investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder har beslutat om investeringsstöd till byggande av bostäder. Enligt förordningen SFS 2001:531 utgår statligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Bidraget utgår i mån av medel. 2,5 miljarder är avsatt i budget för ändamålet vilket innebär att stödet är begränsat. Sedan fattat beslutet har regeringen reserverat en miljard av stödet för och gett landshövdingen i i särskilt uppdrag att försöka "sälja" investeringsstödet för att få igång angelägen nybyggnation för att lösa bristen. Därtill kan såväl som och få ett klart förhöjt stöd. har stöd till mindre kommuner som och fått avslag på ansökningar om stöd. Detta trots att det finns en klar bostadsbrist i och ett klart behov av hyresbostäder. Kommunen planerar att starta två olika projekt. Vare sig lönenivå eller hyresnivåer i små landsbygdskommuner kan jämföras med storstadsområdena. är den enda kommun där ansökan ingetts vilket betyder att län inte kan expandera sitt bostadsbyggande. Den centralistiska utformningen som stödgivningen fått är mycket olycklig. Därför vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att nå lika villkor för nyproduktion av bostäder i hela landet?
fr · GP11937 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:937 av () till kulturminister om nedsättning av TV-avgift för synskadade Genom Radiotjänst i tas en TV-avgift ut som är lika stor oavsett hur konsumenten kan utnyttja sin radio eller TV. Det finns t.ex. många synskadade, helt blinda personer, som använder TV:n för att lyssna på men som inte kan se bilden. De måste betala samma avgift som alla de som har ett vidare användningsområde. Många synskadade upplever detta som orättvist och menar att det borde finnas en möjlighet att få nedsättning av den allmänna TV-avgiften för sitt handikapp. rör det sig om äldre människor som med knappa marginaler upplever den fulla TV-avgiften som onormalt hög i förhållande till utnyttjandegrad och nytta. Jämförelser kan göras med hur nedsättning av avgifter för äldre och handikappade tillämpas inom kollektivtrafiken och högkostnadsskydden inom vården. Med hänvisning härtill vill jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att det ska bli möjligt för äldre handikappade som inte till fullo kan utnyttja radio och TV att få en nedsättning av TV-avgiften?
fr · GP11938 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:938 av () till statsrådet om omhändertagande av asylsökande har strömmen av asylsökande ökat. I årets budget har fått pengar för att kunna fatta beslut i 20000 asylärenden men den aktuella prognosen pekar på att det kommer 30000 asylsökande . Dessutom finns det 17600 öppna asylärenden kvar från där människor fortfarande väntar på beslut. Flyktingförläggningarna är nu så fulla att förlägger asylsökande i tomma lägenheter på olika håll i landet, så också i i mitt hemlän. Därifrån kan jag konstatera att omhändertagandet inte uppfyller humanitetens krav. Personer med kroniska sjukdomar, och psykiska tillstånd som inte är akuta, får exempelvis ingen läkarhjälp. Jag har mycket svårt att acceptera att en hjärtsjuk inte kan få hjälp med livsnödvändig medicin eller att den som på grund av traumatiska upplevelser inte kunnat sova inte får möjlighet att träffa en läkare. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att alla asylsökande ska beredas ett mottagande som står i samklang med humanitetens krav?
fr · GP11939 · 2002-03-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:939 av () till statsrådet om kristna konvertiter från islam Enligt det islamiska rättssystemet sharia, som gäller i , är konversion från islam till annan religion förbjuden. Brottet ger dödsstraff. Fram beviljades därför kristna konvertiter från asyl i men ändrades praxis. Konversion ses inte längre som asylgrundande skäl. De centrala argumenten för detta beslut är att om konversionen förblir en privat angelägenhet riskerar man inte att bli föremål för myndigheternas intresse och att även om shariarätten officiellt stadgar dödsstraff för konversion har endast en utdömts som sedan upphävts. genomsyrar det iranska samhället vilket innebär att religionen präglar arbetslivet, det sociala livet och familjelivet. Var och en som inte deltar i bön noteras och löper risk att rapporteras till myndigheterna. Medborgarna kontrolleras av islamiska kontrollanter som har rätt att stoppa människor på gatan och förhöra dem. Vid ansökan till skolor, universitet, armén och vid anställningar i statliga verk måste man uppge sin religiösa tillhörighet. Att behålla sin kristna tro blir då en fråga om ständig rädsla för upptäckt. I den senaste rapporten från har det noterats ett tjugotal "försvunna" konvertiter . Källorna för rapporten uppger att de sannolikt dödats. Ser man till den totala bilden där repression, förtryck och mord utövas mot oliktänkande på alla nivåer i samhället kan avsaknaden av offentliga avrättningar av konvertiter inte rimligen sägas bevisa en existerande rättstrygghet för den som konverterar. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att iranska konvertiters fall mot denna bakgrund får asyl?
fr · GP11940 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:940 av () till justitieminister om snatteri Det finns flertalet exempel på snattare som är kända av butikerna och som mer eller mindre regelbundet snattar. Det handlar om helt medvetna handlingar där man stjäl varor i större mängd men ser till att de stulna varorna precis hamnar på . Varorna säljs ofta vidare. Vissa butiker tar minst en snattare och ofta flera stycken. Handlare räknar som regel med att av omsättningen går i svinn på grund av snatteri. Snatteri är förbjudet, men straffen för snatteri är ringa i förhållande till straffen för stöld. Trots att gränsen för snatteri för varje enstaka tillfälle går vid kan en och samma person under t.ex. stjäla för stora summor. Det är viktigt att stoppa dessa professionella snattare och det är tydligt att dagens lagstiftning inte förmår detta. Hur avser justitieministern att agera för att lagstiftningen ska bli mer effektiv och hindra människor från att livnära sig på att snatta?
fr · GP11941 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:941 av () till näringsminister om ersättningsjobb i Det är det ödesdigra försvarsbeslutet angående bl.a. nedläggningen av garnison klubbades i riksdag. I samband med detta beslut lovade näringsministern att skulle tilldelas ersättningsjobb. Ett löfte som ministern sedan upprepade. Vi som bor uppe i regionen fick också höra att vi skulle lyssna "speciellt" noga till vad ministern sade. För sedan erkände ministern att löftet inte kunnat infrias. Sanningen är ju att inte mycket hänt av de 300 statligt utlovade jobben och därmed befinner sig i en mycket svårt situation. Min fråga är: När får de av näringsministern utlovade ersättningsjobben?
fr · GP11942 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:942 av () till utrikesminister om demokratiutveckling i Dialogen mellan militärjuntan i och oppositionsledaren startade efter påtryckningar från omvärlden. Det är viktigt att omvärlden fortsätter att trycka på så att dialogen med oppositionen ska leda till verklig demokratisering och utveckling i landet. Situationen i har försämrats markant . Den urusla ekonomin har lett till kraftiga prishöjningar på basvaror som livsmedel och bränsle. Det finns inte mediciner att köpa och hälso- och sjukvården har i princip brutit samman. Det är allvarligt för det stora antalet sjuka i malaria och TBC. 43000 barn är föräldralösa efter att ha förlorat mor och far i aids. Militärjuntan har skärpt kontrollen i landet med hänvisning till det globala terroristhotet, dit alla motståndare till militärregeringen inräknas. Dessutom rapporteras det att det fortfarande förekommer tvångsarbete i de delar av landet där armén finns. Jag vill fråga utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att omvärldens tryck på militärregimen i fortsätter.
fr · GP11943 · 2002-03-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:943 av () till statsrådet om rehabiliteringsersättning I mina kontakter med medborgare får jag allt oftare oroliga frågor om rehabiliteringsutredningar och därmed sammanhängande rehabiliteringsersättning. I medierna har man också uppmärksammat frågan och man har rapporterat om att det förekommer att medel för rehabiliteringsersättning återbetalas från försäkringskassorna och att de alltså inte nyttjas till fullo. En annan uppgift anger att problemet snarare är att medlen för rehabiliteringsersättning är slut . Den stora arbetsbelastningen inom försäkringskassorna anges också som orsak. Dessa olika uppgifter om varför inte fler rehabiliteringsutredningar görs skapar en stor förvirring. För den som är sjukskriven och som gärna vill få möjlighet att återgå till aretet är det en viktig signal när man genomför rehabiliteringsutredning. För många av exempelvis medlemmar är det möjligheten till en andra chans i arbetslivet. medlemmar är ofta lågutbildade och lågavlönade och rehabiliteringsresurser är nödvändiga för att skapa förutsättningar för att kunna återgå till arbetslivet. Jag vill därför fråga statsrådet om statsrådet har för avsikt att vidta åtgärder för att långtidssjukskrivna i högre grad än ska omfattas av rehabiliteringsutredningar.
fr · GP11944 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:944 av () till socialminister om diskriminering av äldre Vid Europeiska rådets möte i den 7@9 december 2000 antogs en europeisk social agenda. Det är ett politiskt program för arbetet med sociala frågor inom EU. En av de frågor som togs upp var förbud mot diskriminering av äldre och funktionshindrade. I förekommer en i lag inskriven diskriminering av äldre funktionshindrade som behöver bilstöd. I förordningen om bilstöd till handikappade (1988:890 5 § 3) framgår att förutsättningen för att bilstöd ska kunna utgå är att sökande är . Detta blir då en form av dubbel diskriminering, dels på grund av att sökanden uppnått en viss ålder och dels att förordningen drabbar funktionshindrade. Den strider därför mot Niceöverenskommelsen. Min fråga till socialminister är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att undanröja denna diskriminering av äldre funktionshindrade?
fr · GP11945 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:945 av () till statsrådet om arbetstillstånd för asylsökande I utlänningsförordningen 4 kap. 3a § finns en bestämmelse som ger möjlighet att undanta asylsökande från skyldigheten att ha arbetstillstånd om verket bedömer att beslut inte kommer att kunna fattas från ansökan. är verkets genomsnittliga handläggningstider i asylärenden dessvärre betydligt längre än så. I kommissionens direktivförslag Miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna stadgas i artikel 13 att medlemsstaterna inte får neka de sökande och deras medföljande familjemedlemmar tillträde till arbetsmarknaden från det att de lämnade in sin ansökan. Här är det alltså fråga om en automatik i rätten till tillträde till arbetsmarknaden i motsats till vad som gäller enligt utlänningsförordningen. Det finns starka skäl att redan nu göra en sådan ändring i utlänningsförordningen att asylsökande som väntat på beslut än automatiskt får tillträde till arbetsmarknaden. Det skulle avlasta från en hel del arbete, dessutom skulle man komma ifrån verkets ofta överoptimistiska antaganden om handläggningstider, som får till effekt att den nuvarande fakultativa regeln ofta inte tillämpas. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att verka för en sådan förändring i utlänningsförordningen som skisseras i frågan?
fr · GP11946 · 2002-03-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:946 av () till justitieminister om förordnande av vigsel- och partnerskapsförrättare Förordnandet för partnerskap är åtskilt från förordnandet som vigselförrättare. Det är enligt mitt förmenande inte sakligt motiverat att i lagen göra skillnad mellan rätten att förrätta vigslar och rätten att förrätta partnerskap. Regeringen har med anledning av ett tillkännagivande från gett länsstyrelserna i ett regleringsbrev i uppdrag att undersöka tillgången till registreringsförrättare i respektive län och vid behov på lämpligt sätt verka för att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. De åtgärder som vidtagits med anledning av uppdraget skulle ha lämnats till regeringen . Jag vill fråga justitieminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta mot bakgrund av länsstyrelsernas redovisade uppdrag?
fr · GP11947 · 2002-03-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:947 av () till justitieminister om rätt för trossamfund att förrätta partnerskap gick justitieministern ut i medierna och lovade förändringar i nu gällande ordning så att trossamfunden skulle få möjlighet att förrätta partnerskap. i och befattningshavare i andra trossamfund är enligt dagens ordning inte behöriga att förrätta partnerskap. Då ett trossamfund har förordnats vigselrätt av Kammarkollegiet har i praktiken befattningshavare i trossamfundet rätt att förrätta vigslar men inte partnerskap. Jag anser att det är sakligt omotiverat att nu gällande ordning gör skillnad mellan rätten att förrätta vigsel inom ett trossamfund t.ex. kyrklig vigsel och rätten att förrätta partnerskap. Jag efterlyser att lagstiftningen i stället ska utgå från att likställighet ska gälla mellan heterosexuella par och homosexuella par genom att trossamfunden i fortsättningen ges rätt att förrätta såväl vigslar som partnerskap. Enligt min mening kan en sådan förändring ske enklast genom att alla som har vigselrätt också får registreringsrätt. Samfunden skulle då ha möjlighet att förrätta partnerskap men ej någon skyldighet. Detta skulle vara ett första steg som inte på något sätt inkräktar på trossamfundens självständighet eller inskränker trossamfundens egna demokratiska ordning. Mot den här bakgrunden vill jag ställa följande fråga till justitieminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trossamfunden ska ges rätt att förrätta såväl vigslar som partnerskap?