ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12913 · 2002-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:913 om restaurangmomsen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sänka den andel som skatter och avgifter utgör när krognotan betalas av gästerna. I frågan påpekas att momsen utgör av kostnaderna och att det till detta kommer kostnader för andra skatter och avgifter som krögaren måste betala, exempelvis arbetsgivaravgifter. Jag har i ett tidigare frågesvar till upplyst om att inte tillåter en reducerad mervärdesskattesats på restaurangtjänster. Beskattning måste således ske med den i gällande normalskattesatsen (). Vad gäller arbetsgivaravgifter är regeringens huvudlinje att dessa ska tas ut med samma procentsats oavsett vilken bransch det är fråga om. Att sänka arbetsgivaravgifterna för en viss bransch leder bl.a. till gränsdragningsproblem och konkurrenssnedvridning och är därför inte lämpligt. Det är också tveksamt om det är förenligt med om statsstöd att sänka arbetsgivaravgifterna för en enskild bransch. Jag avser således inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av den ställda frågan.
frs · GP12914 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:914 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte ska konkurrera ut konkurrenter på ett otillbörligt sätt med hjälp av statens bidrag. I bolagsordning sägs att ska "producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med arbetshandikapp där behoven finns. Verksamheten ska anpassas till de förutsättningar personer med arbetshandikapp har och bedrivas enligt affärsmässiga principer samt på marknadens villkor varvid ska iakttas att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens." ska alltså konkurrera med andra företag på lika villkor med marknadsmässig prissättning. Statsbidraget är inte avsett att ge bolaget en affärsmässigt gynnad ställning utan ska täcka sådana merkostnader som har jämfört med andra företag. Dessa merkostnader orsakas främst av en anpassad arbetstakt och av särskilda stödinsatser till de anställda med arbetshandikapp. prissättning måste vidare följa svensk konkurrenslagstiftning och . För att säkerställa att inte använder statens ersättning otillbörligt har inrättat . Detta råd prövar objektivt och sakkunnigt klagomål från privata företag som anser sig utsatta för osund konkurrens från . består av representanter från , , , och . Rådets arbete är kostnadsfritt för parterna och har utfäst sig att följa rådets rekommendationer om rättelse. Rådet har i genomsnitt cirka fem ärenden att pröva . Det kan jämföras med att gör 30 000@40 000 avtalsslut. Vidare finns ett råd för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor, det s.k. . Rådet är ett konfliktlösningsforum för att hantera uppkommande problem när offentliga aktörer bedriver verksamhet på konkurrensutsatta marknader. Det kan även nämnas att beredning inom pågår av frågan om införandet av en lagregel i konkurrenslagen, vilken tar sikte på konkurrensbegränsande offentlig verksamhet. Inriktningen i det arbetet är att ett förslag till lagregel som har en uppslutning från både offentlig och privat sektor ska kunna presenteras före utgången av . Regeringen beslutade om att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över styrning och inriktning av . I uppdraget ingår att beakta de konkurrenssnedvridande effekter som verksamhet kan ge upphov till.
frs · GP12915 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:915 om sjukförsäkringen har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka flexibiliteten i sjukförsäkringen. Frågan har sin utgångspunkt i att dagens sjukförsäkringssystem innebär att ersättning kan utges med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning. Den grundläggande bestämmelsen rörande sjukdom och arbetsoförmåga finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Före kunde antingen hel eller halv sjukpenning utges. ändrades ersättningsnivåerna för sjukpenning så att hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning numera kan utges. Frågan om en steglös ersättning för sjukpenning har tidigare tagits upp, bl.a. av (SOU 2000:121). Utredningens förslag innebär att partiell ersättning från sjukförsäkringen ska kunna utges efter individuell prövning, dock lägst . Utredningen anger dock att den är medveten om att den föreslagna förändringen kan få konsekvenser för en rad andra system och att en förutsättning därför är att berörda systems villkor harmoniseras i samband med genomförandet av utredningens förslag. Även av remissvaren över utredningens förslag i denna del framkom att frågan ytterligare behöver utredas. Att införa en sådan ersättning för sjukpenning skulle innebära långtgående förändringar i form av att bl.a. även övriga ersättningssystem skulle behöva anpassas. Mot bakgrund av att det pågår ett omfattande utredningsarbete med anledning av den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna och förtidspensionerade har regeringen inte för avsikt att införa en steglös ersättning inom sjukpenningförsäkringen.
frs · GP12916 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:916 om ersättningsjobb för Dalregementet har frågat mig om jag avser att uppfylla de löften som gavs i samband med nedläggningen av Dalregementet. Regeringens utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten omfattar för Faluns del bl.a., att militära anläggningar ska omvandlas för andra verksamheter, att ska anordna studieplatser för utbildning av lärare och skolledare, att vissa investeringar på ska tidigareläggas, att ca 135 statliga arbetstillfällen ska lokaliseras till samt att förutsättningar ska skapas för att etablera ca 50 privata arbetstillfällen. När den s.k. Omställningsgruppen nu har avslutat sitt arbete kan jag konstatera att regementsområdet har övertagits av som där etablerar en mängd nya verksamheter, att tillgodosett hela behovet av studieplatser, att investeringarna på ingår i länsplanen av nästa planperiod, att närmare 120 statliga arbetstillfällen är klara samt att ett betydande antal privata arbetstillfällen förväntas tillkomma genom bl.a. pågående projekt inom det utvecklingsprogram som tagits fram inom ramen för omställningsarbetet. Jag kan således konstatera att omställningsarbetet för Faluns del löpt jämförelsevis väl och att det, förutom de nämnda konkreta åtgärderna, resulterat i det nämnda utvecklingsprogrammet, som drivs av en ledningsgrupp i vilken kommunen, , högskolan och näringslivet är representerade. Detta bör sammantaget ge goda förutsättningar för en långsiktig positiv utveckling för kommunen vilket naturligtvis är det viktigaste för framtiden.
frs · GP12917 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:917 om norr om har frågat mig om jag avser att agera för att vägsträckan av från Sala mot ska byggas om och om byggstarten kommer att ske . Jag har fått ett antal frågor om en ombyggnad av objektet genom Sala. I svaren har kunnat utläsas att det aktuella objektet ligger inom den nu gällande nationella planen för vägtransportsystemet och byggstart ska ske förutsatt att arbetsplanerna har vunnit laga kraft. För tillfället är arbetsplanen för delsträckan Broddbo@Evelund föremål för beredning inom . I regeringens infrastrukturproposition föreslogs en ökad satsning på på infrastrukturen under perioden 2002@2004. När det gäller väginvesteringar föreslås en resursökning på sammanlagt som ska användas för att genomföra investeringar i gällande planer som inte kunnat genomföras på grund av de senaste årens prioriteringar. ska redovisa vilka investeringsobjekt som kommer att igångsättas med anledning av resursförstärkningen.
frs · GP12918 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:918 om övningsammunitionens kvalitet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att våra poliser ska få ammunition av en kvalitet som gör att man kan träna på ett bra sätt. Polisens rätt att använda skjutvapen i tjänsten är det yttersta uttrycket för polisens befogenhet att använda våld. Användningen av skjutvapen förutsätter att poliserna har en gedigen kompetens såväl när det gäller skjutskicklighet som i fråga om det regelverk som styr vapenanvändningen. För att poliserna ska få tillräcklig kunskap övar de med tjänstevapnen dels vid instruktörsledda tjänsteskjutningar, dels vid andra tillfällen i samband med tjänstgöring. har ansvar för inköp av övningsammunitionen. Det är viktigt att reglerna för polisens användning av skjutvapen är ändamålsenliga. trädde en reviderad version av föreskrifter och allmänna råd angående polisers användning av skjutvapen i tjänsten i kraft. Förändringarna gäller huvudsakligen ett införande av krav på fortbildning, kontinuerliga kompetensprov och åtgärder som ska vidtas mot de poliser som inte klarar kompetenskraven. Det är angeläget att polisen kan minimera våldsanvändningen vid ingripanden. arbetar med att finna hjälpmedel som inte är lika kraftiga som skjutvapen men som ändå på ett effektivt sätt bidrar till att polisen kan utföra sitt uppdrag. arbetar således aktivt för att än mer förbättra polisernas användning av skjutvapen. Det behov som kan finnas av fortsatt utveckling ligger också inom ansvarsområde.
frs · GP12919 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:912 om lagstiftningen i och fråga 2001/02:919 om , Tungar-Tudu har följt upp sin fråga till mig om jag för den nigerianska regeringen avsåg påtala att den nigerianska lagstiftningen strider mot FN:s konventioner om mänskliga rättigheter. En liknande fråga har ställts av och jag vill besvara båda frågorna . Bakgrunden till frågan är att en kvinna, , dömts till döden genom stening för äktenskapsbrott. I mitt svar redogjorde jag för regeringens hållning och agerande i frågan. Husaini överklagade domen i högre instans i den delstat där hon bor. Denna domstol friade Husaini . Jag välkomnar detta beslut. Frågan är av principiell betydelse. Jag vill därför kort redogöra för vad som gjorts före domstolsbeslutet. Jag tog upp frågan om dödsstraff direkt med utrikesminister vid mitt senaste möte här i . Jag avser fortsätta dialogen i denna fråga med . EU uppvaktade i dödsstraffsfrågan dels , dels . EU underströk vikten av att efterlever de för mänskliga rättigheter som landet ställt sig bakom. EU framförde vid toppmötet i sin djupa oro över att Husaini riskerade att stenas till döds. EU uppmanade de nigerianska myndigheterna att fullt ut respektera de mänskliga rättigheterna och den mänskliga värdigheten, särskilt när det gäller kvinnor. Jag välkomnar att justitieminister uttalat att tillämpningen av grymma kroppsstraff i vissa delstater är diskriminerande och därmed står i strid med landets författning. Jag hoppas att detta blir vägledande för framtiden.
frs · GP12920 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:920 om väganslag till har frågat mig om jag avser att komplettera anslagen till exempelvis , så att en del av de projekt som inte ryms inom tilldelat anslag kan färdigställas. Bakgrunden till frågan är det uppdrag att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen m.m. som regeringen beslutade . fick genom beslutet en preliminär planeringsram på till den regionala transportinfrastrukturen för åren 2004@2015. Utöver det tillkommer objekten Gruvan@Tallen och Ornäs@Tallen på av planperioden. Dessa objekt kostar enligt ca tillsammans och finansieras således utanför den ram som fått. De järnvägsinvesteringar som tar upp i sin fråga planeras inte av . är planeringsansvarig myndighet för alla järnvägsinvesteringar i landet och har fått i uppdrag att inom en planeringsram på upprätta en nationell banhållningsplan. Det är i det sammanhanget som åtgärder på järnvägarna i kommer att analyseras och prövas. I regeringens beslut ligger att länen utöver den preliminära länsramen också ska planera för nivåer som är högre och lägre. Regeringen kommer att granska alla länsplaner utifrån bl.a. samhällsekonomisk effektivitet och uppfyllelse av de transportpolitiska målen för att därefter besluta om definitiva ramar för länen. Visar det sig att har förslag till åtgärder utöver ramen på som på ett bättre sätt än åtgärder i andra län bidrar till bl.a. att de mål som satts upp för transportpolitiken nås kan regeringen då komma att besluta om en större ram till .
frs · GP12921 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:921 om alternativa förslag vid infrastruktursatsningar har frågat mig om jag avser att verka för att även presenterar alternativa förslag till regeringen att ta ställning till vid infrastruktursatsningar. Frågan är ställd mot bakgrund av att förordar en dragning av väg E 4 genom ett kulturmiljöområde söder om . Låt mig redovisa gällande rätt avseende miljöbalksprövning av projekt av detta slag. Regeringen ska enligt 17 kap. 1 § 18 pröva tillåtligheten av nya motorvägar, motortrafikleder och fyrfältsvägar längre än . Regeringens prövning sker på grundval av en upprättad vägutredning. Av väglagen framgår beträffande vägutredningar att alternativa vägsträckningar ska jämföras såväl sinsemellan som med alternativet att behålla befintlig väg. En förbättring av befintlig väg ska också studeras, om inte särskilda skäl föranleder annat. I en ansökan om tillåtlighet ska även ingå en miljökonsekvensbeskrivning vari alternativa platser ska redovisas tillsammans med en motivering varför ett visst alternativ har valts. skall således i sin ansökan redovisa underlag avseende alternativa lösningar. Jag utgår från att följer gällande rätt i detta ärende. En ansökan om tillåtlighet enligt 17 kap. avseende väg E 4, delarna och Vindskärsudde@Skönsberg har inlämnats till regeringen och bereds inom .
frs · GP12923 · 2002-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:923 om pomperipossaskatten drabbar entreprenörer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att i vår kan fatta beslut om retroaktivt ändrade andelsbytesregler så att de orimliga skattekonsekvenser som drabbar entreprenörer omgående undanröjs. Jag har i ett frågesvar sagt att det pågår ett arbete inom departementet med att analysera samspelet mellan de s.k. 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten. Regeringen har ännu inte tagit slutlig ställning till frågan om detta arbete ska leda till en lagändring och om en sådan ändring i så fall ska gälla retroaktivt. En promemoria behöver först remissbehandlas och eventuella lagförslag måste därefter granskas av Lagrådet.
frs · GP12924 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:924 om offentlig kränkning i medier har frågat justitieministern vad ministern avser att göra för att förbättra skyddet för enskilda personer som utsätts för offentlig kränkning i medier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har inte sett det TV-program som frågan är föranledd av. Det ankommer dock inte på mig att uttala mig om ett enskilt program. Yttrandefriheten intar en central ställning i vårt samhälle. Friheten är dock inte oinskränkt. Det är ett missbruk av yttrandefriheten @ och därmed brottsligt @ att förtala eller förolämpa enskilda personer i TV och andra medier. Självfallet får man inte heller begå brottsliga handlingar, t.ex. ofredande, för att skapa ett programinnehåll som sedan ska sändas i TV. Förutom det straffrättsliga ansvaret finns det regler i radio- och TV-lagen om granskning av TV-program. Det är och TV som granskar att programmen står i överensstämmelse med lagen och villkor som kan gälla för sändningarna. finns det alltså ett långtgående skydd mot kränkningar av enskilda i TV och andra massmedier. Svaret på frågan är alltså att jag inte är beredd att verka för ytterligare åtgärder av det slag som efterlyser.
frs · GP12926 · 2002-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:926 om näringsbetingade andelar har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att ett lagförslag om att avskaffa beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar kan läggas i sådan tid att förslaget kan träda i kraft . Regeringen har i budgetpropositionen för förklarat att det är angeläget att avskaffa beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar. framhöll regeringen att beslutsunderlaget behövde förbättras innan ställning skulle kunna tas till förslagets alla detaljer och att ett förslag till även med ett intensivt beredningsarbete kunde lämnas tidigast (prop. 2001/02:1, s. 196). Arbetet bedrivs nu med inriktning på att en lagrådsremiss ska kunna beslutas och en proposition samt att de nya reglerna ska kunna träda i kraft .
frs · GP12927 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:927 om vård i grannland har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att underlätta och klargöra vad för regler som gäller för den som söker vård i ett grannland. I förordning (EEG) 1408/71 finns en bestämmelse som gör det möjligt för den behöriga institutionen, i , att lämna tillstånd för en person att söka vård, dvs. få planerad vård, i ett annat medlemsland. Eftersom det är landstingen som förfogar över sjukvårdsresurserna och har den närmare medicinska kännedomen om patienten ska kassan kontakta det landsting som personen hör till innan den tar ställning till om tillstånd kan beviljas eller inte. Flera situationer kan tänkas där en försäkrad önskar få vården utförd i ett annat EU-land. Vården kan uppfattas som bättre eller annorlunda där eller kan fås där omgående utan väntetid. Även i situationer där den försäkrade åberopar långa väntetider som skäl gäller att kassan ska samråda med beträffande vilka väntetider som gäller i och om den försäkrades väntetid utifrån de kriterier som uppställs i förordningen kan anses onormal. Inom EU pågår ett arbete med att förenkla och modernisera reglerna om samordning av de sociala trygghetssystemen. Den svenska och den danska regeringen har tillsammans tagit fram rapporten @ en region blir till. I rapporten finns en redogörelse för olika temaområden som kan utgöra problem och hinder för rörlighet och integration i regionen. kommer en fokusering att ske på bl.a. hälso- och sjukvården. En närmare samverkan kan komma att innebära en samordning/specialisering när det gäller den högspecialiserade vården och annan planerad specialistvård. Det finns inga formella hinder för en sådan samverkan utan samverkan kan bygga på överenskommelser mellan berörda parter. En fråga som också kommer att studeras är om det går att underlätta för medborgarna att i större utsträckning välja i vilket land de ska få vård. Det kan gälla både primärvård och specialistvård.
frs · GP12928 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:928 om nationella mål för folkhälsan har frågat mig varför den utlovade propositionen om nationella mål för folkhälsan är försenad. Propositionen om nationella folkhälsomål kommer att läggas eftersom regeringen anser att den bör presenteras i samband med årets budgetproposition.
frs · GP12933 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:933 om ersättning till sjöanställda har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma ett mer rättvist system för ersättning för vård av sjukt barn mellan land- och sjöanställda. Av Enochsons fråga framgår även att ger oklara och skiftande svar på frågor om skillnaderna mellan land- och sjöanställda. Enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring beräknas årsarbetstid av för försäkrade som har en sjukpenninggrundande inkomst som helt eller delvis är att hänföra till anställning när detta är av betydelse för beräkning av ersättning. Årsarbetstiden är det antal timmar som en försäkrad kan antas komma att ha tills vidare i ifrågavarande förvärvsarbete som ordinarie arbetstid eller motsvarande normal arbetstid. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om schablonberäkning av årsarbetstid. Enligt 2-3 §§ förordning (1987:361) om schablonberäkning av arbetstid vid bestämmande av sjukpenning m.m. ska schablonberäkning ske för försäkrade som vid frånvaro på grund av sjukdom från sitt huvudsakliga förvärvsarbete får vidkännas lika stort löneavdrag . Årsarbetstiden ska anges och bestämmas till det antal dagar för år som den försäkrade kan antas komma att tills vidare ha i förvärvsarbete eller därmed likställd ledighet som avses i 3 kap. 2 b § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Om den försäkrade har sitt arbete förlagt till , ska dagantalet utgöra 260. Har den försäkrade andra arbetstidsförhållanden än som sagts ska talet 260 anpassas i motsvarande mån. Några särskilda regler finns inte i lag eller förordning vad gäller beräkning av årsarbetstid för sjömän. Det finns inte heller några särregler inom den tillfälliga föräldrapenningen för sjömän. Regeringens mål för socialförsäkringens administration är att garantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid ärendehandläggningen. Ett oavvisligt krav är att socialförsäkringarna ska tillämpas likformigt och rättvist över hela landet. ska verka för att socialförsäkringen tillämpas likformigt och rättvist genom tillsyn över de allmänna försäkringskassorna samt genom normering. Detta framgår tydligt av det regleringsbrev som regeringen har beslutat ska gälla för och de allmänna försäkringskassorna.
frs · GP12935 · 2002-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:935 om avvecklingen av kärnkraften har frågat mig när jag avser redovisa till hur avvecklingen av kärnkraften beräknas ta. överlämnade regeringen propositionen (2001/02:143) Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning till . I propositionen presenterar regeringen sin avsikt att söka nå en överenskommelse med industrin om en långsiktigt hållbar politik för den fortsatta kärnkraftsavvecklingen och omställningen av energisystemet. Överenskommelsen bör skapa gynnsamma förutsättningar för en företagsekonomiskt försvarbar fortsatt drift och successiv stängning av kärnkraften, som annan miljövänlig elproduktion tas i drift och elförsörjningen tryggas. Kärnkraftsavvecklingen har inletts med . Regeringen bedömer att de villkor som har ställts upp för avvecklingen av kan infrias . energipolitiska beslut slår fast att något årtal då den sista kärnkraftsreaktorn tas ur drift inte bör fastställas. Avvecklingen av de återstående reaktorerna, som svarar för närmare hälften av den svenska elproduktionen, måste få ta tid. En överenskommelse med industrin skapar förutsättningar för att reaktorerna stängs på marknadsmässiga villkor och i en takt som medger tid för anpassning. Därigenom kan de samhällsekonomiska kostnaderna för avvecklingen och riskerna för störningar i elproduktionen minska.