ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11802 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:802 av () till finansminister om AB Svenska Spels service Från har en stor mängd butiker som tidigare sålt lotter för fått sin försäljning indragen. Skälet till detta sägs vara att de säljer så lite att det negativt påverkar Svenska Spels vinstutveckling. Detta drabbar i stor utsträckning lanthandlare på landsbygd och glesbygd i . För ett företag med en omsättning på kan de här butikernas verksamhet inte ha annat än marginell betydelse. Många äldre som bor på landsbygden och har hemsändning av varor har ofta också köpt en lott när de fått hem sina varor. Det har inneburit att de fått en liten guldkant på tillvaron. Då många dessutom köper något extra vid köp av lotter eller inlämning av tips innebär det en extrainkomst för butiken. Servicen på landsbygd och glesbygd urholkas ytterligare på grund av att staten i sitt ägardirektiv inte uttalat att servicen i hela landet ska vara en del i Svenska Spels uppdrag. Risken är att staten åter lastar över kostnader på kommunerna när lanthandlar läggs ner och hemsändningskostnaderna stiger. Om man jämför med t.ex. Systembolaget, som också är ett statligt monopolföretag, finns det i statens regler skrivet att alla ska ha tillgång till Systembolagets tjänster. Detsamma borde gälla för . Med anledning av ovanstående frågar jag finansministern: Vilka åtgärder i form av ändrade ägardirektiv eller annat kan ministern tänka sig att vidta för att ska utföra den service i alla delar av som gör att alla har lika villkor i hela landet?
fr · GP11803 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:803 av () till finansminister om beskattning vid andelsbyte vid utflyttning En grundläggande princip inom svensk beskattningsrätt är att beskattning ska ske när skatteförmåga har uppkommit. Exempel på detta är reglerna om uppskov vid avyttring av privatbostad och vid andelsbyten. inkomstskattelagen (SFS 1999:1229) anges som villkor för att få uppskov med beskattningen vid aktiebyten (andelsbyten) att säljaren (dvs. den som byter bort sina aktier) om han är en fysisk person måste vara "bosatt i eller stadigvarande vistas här". Detta krav innebär att den som har flyttat från men som på grund av väsentlig anknytning är obegränsat skattskyldig i inte får skjuta upp beskattningen vid ett aktiebyte. Varken i lagtexten beaktas eller i dess förarbeten berörs den konsekvens som uppstår för den skattskyldige om han t.ex. för tjänsten flyttar ut från för att bosätta sig i en annan stat, vilket får anses vara en ganska vanlig företeelse. Nuvarande andelsbytesregler innebär ett hinder mot arbetskraftens fria rörlighet. För att undvika detta borde därför reglerna korrigeras så att andelsbytesreglerna som gäller för onoterade aktier och de motsvarande reglerna om framskjuten beskattning för noterade aktier ändras så att uppskov respektive framskjuten beskattning medges så länge den skattskyldige är obegränsat skattskyldig i . Avser finansministern att vidta åtgärder för att möjliggöra en förändring av gällande lagstiftning?
fr · GP11804 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:804 av () till utrikesminister om konfiskerad egendom i inledde kurderna en väpnad kamp mot den turkiska staten. Detta fick till följd att den turkiska staten även fördrev många assyrier/syrianer från sina byar. 32 byar konfiskerades. Turkiska statens tillvägagångssätt var ofta att med vapenhot och misshandel samla ihop byborna för att ge order om att de skulle lämna byn och sina ägodelar. Byborna i och Cevizagaci tvingades så sent som från sina hem. De har vänt sig till alla tänkbara instanser för att återfå sin egendom och kunna flytta tillbaka till sina byar. Men det har inte givit något resultat. har byborna också vänt sig till den turkiske presidenten, men även det utan resultat. På vad sätt kan utrikesministern agera för att assyrier/syrianer ska återfå sina byar och sin konfiskerade egendom?
fr · GP11805 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:805 av () till utrikesminister om den avbrutna fredsprocessen i rapporterades att president ensidigt avbrutit fredsförhandlingarna med gerillan. Bombningar och militära angrepp har inletts i stor skala mot den demilitariserade zon som har styrt . Dess centrum, Los Pozos, har också fungerat som säte för samtal mellan regeringen, fredskommissionen och gerillan. I zonen, stor som , bor också tusentals människor som inte är FARC-sympatisörer. Motivet till bombningarna uppges vara att FARC har tagit över ett flygplan och kidnappat en senator. Sådana handlingar kan självklart aldrig accepteras, utan måste fördömas. Det är för övrigt ännu inte helt klart att FARC tagit ansvar för flygkapningen och kidnappningen, men även om detta visar sig vara fallet kan inte detta övergrepp mot internationell rätt rättfärdiga en utvidgning av konflikten i till fullskaligt krig, där tusentals civila kan få sätta livet till. har som ett av tio vänländer djupt engagerat sig i fredsprocessen. Jag vill därför fråga utrikesministern : Vilka åtgärder har ministern för avsikt att vidta för att, i direkt kontakt med eller genom EU och FN, förmå att stoppa krigshandlingarna och gerillan att upphöra med kidnappningarna och parterna att återgå till fredsförhandlingar?
fr · GP11806 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:806 av () till statsrådet om asylsökande och ambassader stängdes ett antal svenska ambassader, bl.a. den i . Det har, med UD:s expeditionschef ord, skapat "lite grann av en moment 22-situation" för tunisiska medborgare som vill söka arbets- eller uppehållstillstånd i eller ansluta till en anhörig. Lagarna fungerar så att de måste söka tillstånd från en ambassad i deras land, vilket nu alltså inte är möjligt. Ansökningar via den svenska ambassaden i , direkt via eller hos i har heller inte accepterats. Under drygt har ett antal människor därför hamnat i kläm. rapporterar () om ett nygift par som riskerar att skiljas åt eftersom mannens formellt korrekta ansökan inte hann färdigbehandlas innan ambassaden lades ned. Mannen har efter medial uppmärksamhet fått dispens att stanna tills ansökan är behandlad . Den principiella frågan om var en människa från ett land som blivit utan ambassad ska kunna söka arbets- och uppehållstillstånd har dock fortfarande inte lösts. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet vad han avser att vidta för åtgärder för att tillse att ansökningar om arbets- och uppehållstillstånd åter kan göras av medborgare i länder som .
fr · GP11807 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:807 av () till socialminister om tobaksrökning har undersökt hur tobaksrökningen ser ut i och konstaterat att av tonårstjejerna röker. Bland de vuxna kvinnorna är det 21,som röker. avviker inte från det europeiska mönstret utan det är ett ökande antal flickor i tonåren som röker. kommer detta att få negativ effekt för deras hälsa och även ställa ökade krav på hälso- och sjukvården. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att unga kvinnor inte ska börja röka?
fr · GP11808 · 2002-02-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:808 av () till socialminister om äldres trygghet kom en mycket oroande rapport gjord av i . Rapporten, som är gjord bland äldre, visar att många äldre som utsätts för våld eller övergrepp av olika skäl inte anmäler detta och inte heller vet vart de ska vända sig med sina problem. Den visar också att i flera fall har övergreppen skett i hemmet och av en anhörig, vilket gör att man i många fall inte anmäler det inträffade. Samhällets kunskap om detta har hitintills varit bristfällig och måste förbättras. Ökad kunskap bland dem som möter äldre inom t.ex. sjukvården är också nödvändig. Förslag som diskuteras för att komma till rätta med problemen är bl.a. att inrätta en särskild instans dit man kan vända sig för att få råd och stöd. Det här är ett problem som måste uppmärksammas och tas på största allvar, för våra äldres trygghet. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att förbättra situationen för de äldre som utsätts för våld eller övergrepp?
fr · GP11809 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:809 av () till utbildningsminister om riktlinjer för självmordsprevention Självmord är tillsammans med trafikolyckor den vanligaste dödsorsaken hos ungdomar. har självmord bland vuxna minskat men inte bland barn. Många ungdomar går omkring med självmordstankar och flera enkätundersökningar har visat att 2@3% av pojkar och 8@9% bland flickor har försökt att ta sitt liv. () har utarbetat ett dokument, "Preventing Suicide: a resource for teachers and other school staff, 2000", med riktlinjer kring hur självmordsprevention kan genomföras i skolorna. Dokumentet innehåller såväl information om hur suicidrisk tidigt kan upptäckas bland ungdomar som konkreta handlingsplaner för lärare och elevvårdspersonal. beslöt att dessa av WHO utarbetade riktlinjerna skulle omsättas till svenska förhållanden för att därigenom garantera ett bättre omhändertagande och en ökad lyhördhet. Min fråga blir därför: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidtaga för att nämnda riksdagsbeslut ska omsättas till handling?
fr · GP11810 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:810 av () till näringsminister om arbetslösheten Enligt översikt är 16,av antalet människor i arbetsför ålder utan arbete. Därutöver tillkommer 278000 personer som är långtidssjukskrivna samt 440000 personer som är förtidspensionerade. Ändå upprepar regeringens olika företrädare i olika sammanhang att antalet arbetslösa har minskat och att regeringen har vidtagit åtgärder för att minska arbetslösheten. kan konstateras att det svenska näringslivsklimatet är negativt och att många företag flyttar sin verksamhet från . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta i syfte att skapa ett bättre företagsklimat för att det därmed ska uppstå fler arbetstillfällen?
fr · GP11811 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:811 av () till näringsminister om näringslivsklimatet Näringslivsklimatet i är i botten. Enligt är det av de utlandsägda företagen som föredrar framför andra länder. 1993 var motsvarande siffra . En vanlig trend som uppstått är att svenska företag flyttar sina huvudkontor utomlands. Eftersom det är av strategisk betydelse var huvudkontoret är beläget, riskerar denna trend att ytterligare försämra näringslivsklimatet i . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra svenskt näringslivsklimat för att åter göra till ett attraktivt land för företagande?
fr · GP11812 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:812 av () till justitieminister om polisens effektivitet har polisens uppklaringsprocent stadigt dalat. klarade polisen av att lösa av alla brott som polisanmäldes, vilket är den högsta andelen under de 25 undersökta åren. löstes av alla anmälda brott. Men av dessa var det långt ifrån alla som resulterade i åtal, vilket visas i en ny rapport från (). "Närpolisreformen, andra omorganisationer och mindre resurser till utredningar orsakade det stora raset ", säger , enhetschef på . "För att komma tillrätta med det här måste man satsa mer på utredningsverksamheten. Om den negativa trenden håller i sig finns risken att man undergräver människors förtroende för rättsväsendet", fortsätter . Till Brottsofferjourer ringer många hårt drabbade brottsoffer, som utsatts för brott som aldrig blir uppklarade. "Människor som utsatts för brott och får ett sådant besked blir oerhört frustrerade. Det är som att bli kränkt ytterligare en gång", säger på Brottsofferjouren i . "Dessutom har vi märkt en sjunkande benägenhet bland människor att våga vittna." Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att brott ska uppklaras och brottsoffer därmed få upprättelse?
fr · GP11813 · 2002-02-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:813 av () till justitieminister om nationaldagen som allmän helgdag beslutade att ge regeringen till känna att bör vara en allmän helgdag. Regeringen ska återkomma till med förslag på vilken annan ledig dag som då ska upphöra. Enligt uppgift i kommer något förslag inte att lämnas i så god tid att förändringen kan ske . Dröjsmålet framstår som anmärkningsvärt. När kommer ministern att återkomma till med ett förslag i denna fråga?
fr · GP11814 · 2002-02-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:814 av () till näringsminister om pisksnärtskador Av de 10000 personer som får pisksnärtskador i får ca 1000 bestående men eller invaliditet. Många av dem känner sig dåligt behandlade av försäkringsbolagen. Årslånga handläggningstider och misstroende dominerar missnöjet. De av försäkringsbolagen anlitade läkarna uppfattas ofta av de skadade som agerande i försäkringsbolagens intresse. Om uppgörelse med försäkringsbolaget inte kan ske går ärendet vidare till . Denna uppfattas inte som objektiv då merparten av experterna är representanter för bolagen. Nämnden är rådgivande i ärendena och ett avslag i nämnden gör det svårare i en rättslig prövning. Efter avslag från försäkringsbolagen driver vissa skadade ändå sitt ärende vidare till en rättslig process. Beslastningsskadecentrum vid har granskat fall och domar vid , av de enskilda fallen har slutat med förlikning eller med att den skadade fått rätt. Dessa indikerar, enligt min mening, att både försäkringsbolagen och framstår som överdrivet restriktiva i sina bedömningar. Vissa skadade, visserligen med svårdefinierade symtom, har fått vänta upp till på sin ersättning. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder som underlättar de pisksnärtskadades situation?
fr · GP11815 · 2002-02-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:815 av () till näringsminister om sjukförsäkring för egenföretagare I ett anställningsförhållande grundas sjukpenningen i normalfallet på inkomsterna från föregående år. Den som väljer att i stället för anställning starta eget i aktiebolagsform är oftast tvungen att ta ut minimal eller ingen lön ur det egna bolaget och tar därmed ytterligare en risk utöver den som är förknippad med eget företagande i allmänhet. som företagare är ofta ekonomiskt ansträngt och många väljer antagligen därför att bortse ifrån, eller är omedvetna om, att det normala ekonomiska skyddsnätet vid sjukdom eller olycksfall brister. Det nuvarande förhållandet stimulerar inte till nyföretagande och uppfyllelsen av statsministerns ord om 100000 nya företag. De nybildade företagen, aktiebolag med en ägare, som kan befinna sig i riskzonen torde uppgå till ca 9000 stycken. Regeringen har veterligen utrett situationen, men därefter avstått från att vidta några åtgärder som kunde förbättra situationen. Min fråga till ministern är: Avser näringsministern att förbättra egenföretagarnas sociala trygghet vid sjukdom eller olycksfall?
fr · GP11816 · 2002-02-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:816 av () till statsrådet om hot mot folkvalda Enligt en undersökning från är det så många som av landets kommunpolitiker som uppger att de, eller någon närstående, utsatts för hot på grund av politiska uppdrag. Av de hotade är oroliga för sin eller sina anhörigas säkerhet. En betydande del anger också att de övervägt att lämna sitt uppdrag på grund av hoten. Enligt undersökningen förekommer dessa hot över hela landet. Jag har själv erfarenhet, från mitt hemlän , hur allvarligt detta problem är och hur svårt det är att komma till rätta med det. Problemen måste åtgärdas. kan man se att det är svårt att få människor att ta på sig förtroendeuppdrag, då de är tidskrävande och svåra att kombinera med arbets- och familjeliv. Just därför är det så viktigt att hot mot förtroendevalda tas på allvar av polis- och åklagarmyndigheter och utreds snabbt. Hoten mot förtroendevalda är ett hot mot vår demokrati. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för komma till rätta med hoten mot förtroendevalda?
fr · GP11817 · 2002-02-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:817 av () till statsrådet om träkluster I riksdagsbeslutet om den nya regionalpolitiken, som fattade , fanns bl.a. ett förslag om s.k. träkluster, som skulle förfoga . Ett program för verksamheten skulle utformas. Jag vill fråga statsrådet: När beräknas arbetet med programmet för träkluster påbörjas?
fr · GP11818 · 2002-02-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:818 av () till socialminister om information om läkemedelsreklam Apotekens försäljning ökade med 6,och uppgår nu till 29,4 miljarder. Gruppen som omfattar sjukdomar i nervsystemet, i vilken de antidepressiva läkemedlen ingår, ökade och grupperna för kärl-hjärta och mage-tarm vardera. Trots att försäljningen av läkemedel mot impotens och fetma minskat med 60 respektive , då regeringen fattade beslut om att dessa läkemedel inte längre skulle omfattas av läkemedelsförmåner, har alltså försäljningen ökat kraftigt räknat i kronor och procent. Det har framkommit att den informationsverksamhet, direkt riktad till allmänhet och konsumenter i bl.a. kommersiella TV-kanaler, som läkemedelsbolagen bedriver, i det närmaste fungerar som reklam. Den svenska lagstiftningen som har förhindrat bolagen att marknadsföra receptbelagda läkemedel direkt till konsumenten har urholkats genom anpassning till och den trenden tycks fortsätta. Min fråga till statsrådet är: Avser socialministern att ta några initiativ för att motverka denna utveckling?
fr · GP11819 · 2002-02-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:819 av () till finansminister om skidliftsmomsen Utförsåkning är en av våra verkliga breddidrotter. åker närmare två miljoner svenskar utför i någon av våra skidanläggningar runtom i landet. Två tredjedelar är barn eller ungdomar. Tyvärr betraktas inte utförsåkning i momshänseende som idrott, eftersom skidanläggningarna beskattas moms och inte som alla andra idrottsanläggningar. I den svenska momslagstiftningen betraktas skidliftar som personbefordran men när momsen på personbefordran sänktes från undantogs skidliftarna från den sänkningen. Mervärdesbeskattningen av transport i skidlift står därmed i strid med EU:s momsdirektiv. Skidliften torde vara att betrakta som en integrerad del i en sportanläggning, vilket medför att moms bör utgå. Vidare kan det ifrågasättas om får ha en högre skatt på transport i skidlift () än på andra persontransporter (). Slutligen kan man, oberoende av om transport i skidlift utgör persontransport eller inte, se skidliftstransport som en underordnad del av tillhandahållandet av sportanläggning, vilket enligt den s.k. huvudsaklighetsprincipen i momslagstiftning innebär att skidliftstransport ska beskattas moms. Med anledning av detta vill jag fråga: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att anpassa beskattningen av skidliftar till EU:s momsdirektiv?
fr · GP11820 · 2002-02-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:820 av () till utbildningsminister om intagningsprov Inför antagningarna till musikklasser behöver en färdighetsprövning göras för att se om eleven har fallenhet för det musikaliska området. Skolorna anser det vara en självklarhet att kunna genomföra test då undervisningen bygger på att eleverna ska kunna delta i körsång alternativt orkesterspel. Sådana prövningar görs på i och även på andra skolor. Märkligt nog är det egentligen dock tillåtet med färdighetsprov bara på fristående grundskolor, inte kommunala. har insett vikten av att alla estetiska utbildningar, kommunala som fristående, får genomföra färdighetsprov vid intagningen och har föreslagit regeringen att den ska genomföra en ändring i grundskoleförordningen. Regeringen har dock inte gett något svar på förslag, och resultatet är att rättsläget är mycket osäkert. På i fortsätter man med sina intagningstest medan Domarringens skola i har fått kritik för samma slags intagningstest till sina musikklasser. Denna kritik skapar en stor oro bland föräldrarna. Är utbildningsministern beredd att ta initiativ till ändring av lagstiftningen, så att intagningsprov får finnas kvar på musikskolorna?
fr · GP11821 · 2002-02-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:821 av () till statsrådet om transporter av flygbränsle till Transporterna av flygbränsle till har uppfattats som ett problem. Bland förslagen till miljösäkra lösningar finns sjövägen till i kombination med järnvägstransport till eller ett femtiotal dagliga långtradare på landsväg från . De helt klart miljöfarliga transporterna via , på och E4 ska tas bort. En helt ny hamn vid har också diskuterats. Från Sjötrafikområde har väckts ett förslag om en infrastruktursatsning på Mälarsjöfarten vilken skulle kunna lösa även bekymren med flygbränsletransporterna. En betydande ekonomisk satsning skulle bli nödvändig, men projektet skulle kunna avlasta vägnätet i den ansträngda . Miljömässigt torde det vara säkrare att transportera lättflyktigt bränsle till sjöss i fartyg med dubbla skrov än på vägar där bränslet kan rinna ut i grundvattnet. Enligt Sjötrafikområde vore en utbyggd hamn i , med pipeline till , en hållbar lösning för bränsleförsörjningen till landets största flygplats. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att utreda alternativet med en hamnutbyggnad i i anslutning till att ytterligare beslut om framtid ska fattas?
fr · GP11822 · 2002-02-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:822 av () till utbildningsminister om påbyggnadsutbildning i fara , en gymnasieskola i , har i samverkan med bedrivit lärlingsutbildningen "Badmästare " med start . Man kunde från sida konstatera att det klart föreligger ett utbildningsbehov, då man ser stora pensionsavgångar och att situationen kan komma att bli problematisk. De första eleverna examinerades vt 2000. I samband med att förordningen 1997:762 upphörde att gälla och ersattes av förordningen (Lärande i arbetslivet) kontaktade skolan i samverkan med Komvux för att ansöka om platser med riksrekrytering till denna påbyggnadsutbildning, som utbildningen nu benämns. I samband med denna omläggning skedde en felaktig hänvisning från till . På departementet hänvisade man därför åter till , som den myndighet som skulle ansvara för dessa frågor. Tiden hade då gått ut och skolan/Komvux kunde då inte fortsätta sin tidigare mycket uppskattade utbildning. finns enligt ingen möjlighet att få extra tilldelning av utbildningsplatser med riksrekrytering utan man hänvisar till en utredning som ska inkomma med till , troligen . Tyvärr kommer därmed skolan att ånyo tvingas ställa in denna påbyggnadsutbildning och hänvisa intresserade elever till annan utbildning. Min fråga till utbildningsministern är därför: Ämnar ministern, med hänvisning till ovan sagda, vidtaga några åtgärder för att kunna tillgodose behovet av påbyggnadsutbildning med riksrekrytering?
fr · GP11823 · 2002-02-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:823 av () till statsrådet om hiv/aids-kontoret i Ett av de mest akuta problemen för är aids. Hiv/aids hotar att leda till flera nationella katastrofer. För att hindra spridning av epidemin krävs ett starkt engagemang och att ledare på olika nivåer och inom olika sektorer av samhället tydligt prioriterar frågan. Den brist på politiskt ledarskap som vi nu ser exempel på från flera av regionens ledare är djupt beklaglig och oroväckande. har ökat sina ansträngningar i kampen mot aids. Inte minst har man markerat detta genom inrättandet av ett regionalt kontor i för att integrera hiv/aids-aspekten i svenskt utvecklingssamarbete i södra . Sedan beslutet togs om kontoret i har den politiska situationen i förvärrats och inget tyder på en aktivare politik i kampen mot hiv/aids. Situationen i riskerar att varaktigt påverka kontorets verksamhet i och försvåra vårt utvecklingssamarbete i dessa frågor i regionen. En planerad uppföljning med riksdagsledamöter och en diskussion med parlamentariker i med bl.a. mig har skjutits . Epidemin i rasar vidare. Min fråga till regeringen är om biståndsminister vidtagit någon åtgärd med anledning av att intentionerna vid beslutet om inrättande av kontoret i inte kunnat förverkligas.