ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12238 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:238 om nya organisation har frågat mig hur jag avser att agera när det gäller lokaliseringen av två nya centralorganisationer. En särskild utredare har tillkallats för uppgiften att förbereda för Statens skolverks förändrade roll och bildandet av en skolutvecklingsmyndighet (dir. 2002:76). Ett mål för utredarens arbete är att inom ramen för oförändrade resurser göra övergången från en stor myndighetsorganisation till två mindre myndigheter så smidig som möjligt och att därvid begränsa de negativa verkningarna för dagens personal. har 378 tillsvidareanställda, varav totalt 159 arbetar vid elva regionala enheter (, , , , , , , , , och ). Utredaren har presenterat två delrapporter av vilka det framgår att arbetet bedrivs med sikte på att såväl som den nya myndigheten för skolutveckling ska ha regionala enheter. Jag utgår från att relationen mellan andelen centralt och andelen regionalt anställda i stort kommer att bibehållas. har som huvudort. Enligt min uppfattning vore det oklokt att vidta åtgärder som kan innebära att övergången från en till två myndigheter inte kan genomföras så friktionsfritt och effektivt som möjligt.
frs · GQ12239 · 2002-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:239 om Gigasunet har frågat mig vad jag avser att göra för att Gigasunets finansiering löses utan ytterligare urholkning av högskolornas anslag till forskning. För att tillförsäkra att alla universitet och högskolor har tillgång till datorkommunikation med hög kapacitet bildade () och Styrelsen för teknisk utveckling (STU) det svenska . är huvudman för Sunet som tillhandahåller datornät för forskning och undervisning vid de svenska universiteten och högskolorna. Dessutom är vissa folkbibliotek och länsmuseer samt studentbostäder på vissa högskoleorter anslutna till nätet. Avtalet med löper ut under innevarande år och har genomfört en upphandling från om ett stamnät med högre kapacitet. Detta nya system benämns ofta Gigasunet. Förutom för forskning används nätet även i undervisningen och flera studentbostadsområden har fått bredbandskapacitet via Sunet. Användningen av Sunets tjänster har därmed breddats och med den utökade kapaciteten kommer denna användning att breddas ytterligare. Regeringen har givit tillstånd till att Sunet delvis får finansieras med avgifter. Med tanke på att användarskaran har breddats och att dessa fått tillgång till ett nät med avsevärt högre kapacitet har regeringen bedömt att en ökad avgiftsfinansiering är rimlig. Några lärosäten har undersökt alternativa lösningar men ingen har valt att ställa sig utanför Sunet. Enligt min mening är det viktigt att universiteten och högskolorna har tillgång till datorkommunikation med hög kapacitet. Men det är användarna som ska avgöra vilken service som Sunet ska tillhandahålla. Lärosätena måste väga behovet av datorkapacitet mot andra utgifter. En del av kostnaden bör därför täckas genom avgifter.
frs · GQ12240 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:240 om flygsäkerhet och polisresurser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att både garantera flygsäkerheten och se till att de poliser som finns kan ägna sig åt rena polisuppgifter i så stor utsträckning som möjligt. Terrordåden i , och en rad tillbud , har understrukit behovet av åtgärder som stärker luftfartsskyddet och förbättrar säkerheten för passagerare och personal ombord. Säkerhetskontrollerna vid landets flygplatser skärptes som en direkt följd av detta. Dessutom inleddes ett arbete inom EU med att ta fram gemensamma säkerhetsbestämmelser. Detta har resulterat i en förordning som förväntas träda i kraft . De skärpta reglerna för luftfarten har onekligen medfört en ökad arbetsbörda för polisen. Regeringen fortsätter här sin satsning på polisen genom att utbilda 4000 poliser . Kraven på ökade kontroller reser, som antyder, även frågan om renodling av polisrollen. Den praktiska kontrollen av passagerare och bagage vid landets alla flygplatser behöver kanske inte alltid utföras av en polisman. Jag överväger lösningar som innebär att till exempel väktare i större utsträckning kan anförtros den uppgiften. Så sker på vissa större flygplatser. Min uppfattning är dock att polisen även fortsättningsvis bör ha det yttersta ansvaret för verksamheten och därför också ska bibehålla ledningsfunktionen.
frs · GQ12241 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:241 om ersättning till advokater har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med de problem som finns med att bedöma rimligheten i arvodesyrkanden från advokater i till exempel brottmål och konkursärenden, såsom tydligare och starkare formuleringar i de lagar och förordningar som reglerar advokaters rätt till ersättning för utfört arbete. En advokat som ersätts av allmänna medel är skyldig att i sin kostnadsräkning i en särskild post ta upp den ersättning som begärs för arbete. Ska ersättningen inte bestämmas enligt en viss fastställd taxa, ska kostnadsräkningen innehålla en arbetsredogörelse som ska vara så utförlig att ersättningsanspråkets skälighet kan bedömas. Av kostnadsräkningen ska även framgå den tid som lagts ned på uppdraget och när arbetet påbörjades. Också i egenskap av konkursförvaltare måste advokaten i sin arvodesframställning lämna en redogörelse för det arbete som uppdraget har medfört och i en specificerad räkning ange det begärda beloppets fördelning på de olika förvaltningsåtgärderna. Innan arvodesframställningen prövas ska rätten inhämta yttrande från tillsynsmyndigheten samt ge gäldenären och de borgenärer som begär det tillfälle att yttra sig över arvodesframställningen. Även om rådande krav på utformningen av kostnadsräkningar är tydliga finns det, bland annat av de skäl som anför, anledning att undersöka om ännu högre krav bör ställas på utformningen och om räkningarna bör göras mer detaljerade. Regeringen har därför, såvitt avser rättsliga biträden, uppdragit åt att bland annat ge förslag på hur kraven på en kostnadsräknings utformning kan förbättras för att göra det enklare att bedöma skäligheten av yrkad ersättning. redovisar sitt uppdrag . När det gäller konkursförvaltare har lämnat förslag på vissa skärpta krav på arvoderingen (Ny konkurstillsyn SOU 2000:62). Förslagen bereds inom departementet. Även om det kan finnas skäl att skärpa kraven på kostnadsräkningars utformning, vill jag avslutningsvis understryka att advokater omfattas av långtgående krav på etiskt uppträdande och står under särskild tillsyn av . En advokat som begär ett arvode som inte motsvarar nedlagt arbete riskerar disciplinära påföljder, i värsta fall uteslutning från samfundet.
frs · GQ12242 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:242 om barnets bästa i utlänningslagen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att utlänningsmyndigheterna tar verklig hänsyn till barnets bästa såsom det stadgas i utlänningslagens portalparagraf. I varje enskilt fall som rör ett barn utreder och barnets egna skäl för uppehållstillstånd samt gör en bedömning av barnets bästa i enlighet med utlänningslagens portalparagraf. Barnets bästa ska alltid beaktas men är inte ensamt avgörande vid bedömningen av en ansökan om uppehållstillstånd av humanitära skäl. Bedömningen av barnets bästa måste i dessa fall vägas mot andra omständigheter, till exempel behovet av en reglerad invandring till . Jag vill dock understryka att en avvägning av barnets bästa mot ett sådant samhällsintresse bara kan göras när man konstaterat att barnet inte har asylskäl, det vill säga i fall där det är fråga om humanitära skäl. Jag vill i detta sammanhang också hänvisa till det svar jag lämnade på riksdagsfråga 2002/03:152 av om humanitära skäl och barnets bästa. Portalparagrafen om barnets bästa i utlänningslagen betyder att barnets bästa ska vägas in i alla led av asylprocessen, i mottagandet av asylsökande barn, i utredningarna, i bedömningar av humanitära skäl och vid en eventuell avvisning. har kontinuerligt stärkt sina utbildningsinsatser när det gäller att utreda barns skäl för uppehållstillstånd. All personal har fått en grundläggande utbildning om FN:s konvention om barnets rättigheter (). Ett 40-tal handledare har fått en gedigen central utbildning för att dessa i sin tur sedan ska kunna genomföra regionala utbildningsinsatser och utgöra ett nätverk för barnfrågor. Ytterligare utbildningar är under planering. Jag har förtroende för myndigheternas sätt att ta hänsyn till barnets bästa i varje enskilt ärende i enlighet med såväl utlänningslagen som och ser positivt på den utveckling av utredningsmetodiken som pågår. Jag finner därför inte anledning att vidta särskilda åtgärder i denna fråga.
frs · GQ12243 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:243 om boende för flyktingar har frågat statsrådet om han är beredd att se över lagstiftningen i syfte att alla landets kommuner ska ta ansvar för ett värdigt mottagande av flyktingar. Arbetet inom regeringen är så ordnat att det är jag som ska svara på frågan. Nuvarande regler innebär att träffar överenskommelser om flyktingmottagande med kommuner som verket bedömer kan motsvara behovet av kommunplatser . har överenskommelser med 145 kommuner med en sammanlagd planerad mottagningskapacitet på ca 12000 platser. Av de kommuner verket vänt sig till är det ett mindre antal som ej träffat överenskommelse. fortlöper överenskommelserna för 143 kommuner. och har sagt upp sina överenskommelser. beräknas behovet av kommunplatser öka. Den bedömning gör är att verket kommer att klara att ta fram de ytterligare platser som behövs men inte utan svårigheter. Det finns enligt verkets bedömning fortfarande en potential av kommuner som inte varit aktuella att kontakta för en överenskommelse, men som är beredda att ta emot flyktingar. Det bör också nämnas att det finns kommuner som själva tagit kontakt med för att diskutera ett flyktingmottagande. Att en kommun inte har en överenskommelse om flyktingmottagande betyder inte att kommunen kan neka flyktingar att bosätta sig i kommunen. Faktum är att av de nyanlända flyktingarna bosätter sig i landets 30 största kommuner, däribland några kommuner som inte har en överenskommelse. Flertalet av dessa kommuner har en faktisk bostadsbrist och dessutom en koncentration av flyktingboendet till vissa bostadsområden, vilket givetvis kan försvåra såväl introduktionen som integrationen i det svenska samhället. Bland annat mot denna bakgrund tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att se över mottagande av och introduktion för flyktingar. I direktiven ingår bland annat att utredaren ska analysera i vilken mån koncentrationen av asylsökande och nyanlända flyktingar till vissa kommuner och bostadsområden påverkar integrationsprocessen. Utredaren ska med utgångspunkt från bland annat denna analys överväga om det finns behov av åtgärder för att få asylsökande och flyktingar att välja ett boende som innebär så goda förutsättningar som möjligt, både asylansökan prövas samt för en individuellt anpassad introduktion och en långsiktigt hållbar integration. Om utredaren finner att det finns behov av att i ökad utsträckning söka påverka boendet, bör olika alternativ övervägas och om det finns behov av det ska utredaren föreslå författningsändringar. I utredarens uppdrag ingår alltså att se över lagstiftning och förordningar med anknytning till det tar upp i sin fråga. Utredaren ska lämna sitt betänkande till regeringen .
frs · GQ12244 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:244 om offentligt tillfälligt arbete har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att före detta OTA-personer ska undslippa en ny arbetslöshetsperiod fram till pensioneringen. Jag delar uppfattning att stora ansträngningar krävs för att behålla den äldre arbetskraften på arbetsmarknaden. När det gäller den grupp som tidigare haft OTA, och även andra som fått arbete med hjälp av förstärkt anställningsstöd, finns ingen möjlighet såsom stödet är konstruerat att ge dessa personer en förlängd stödperiod fram till pensionering. Det är viktigt och poängtera att syftet med det särskilda anställningsstödet är att det ska ges och med en subventionsgrad som gör det attraktivt för arbetsgivaren att ha kvar den anställde när stödet upphört. För många är detta ingången till en anställning på den reguljära arbetsmarknaden medan andra tyvärr inte får den chansen. Det innebär dock inte att dessa personer går ut i öppen arbetslöshet. De erbjuds andra åtgärder inom aktivitetsgarantin utifrån en individuell handlingsplan som ska stärka deras möjligheter att hitta ett nytt arbete. Det är så den aktiva arbetsmarknadspolitiken ska fungera. Det vill säga att på olika sätt underlätta för dem som har det svårast på arbetsmarknaden. Målet är för alla arbetslösa ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Det är viktigt att deras möjligheter noga prövas innan nya åtgärder sätts in. Om vi i stället förlänger perioder med subventionerade anställningar hamnar vi i en situation där vi accepterar att vissa personer oavsett ålder inte kan få ett arbete. För personer som behöver omfattande insatser bedömer jag trots allt att ytterligare resurser måste avsättas för att möta deras behov. Därför kommer jag i en planerad proposition att föreslå ett förbättrat anställningsstöd vilket kan bidra till att fler får chansen på arbetsmarknaden.
frs · GQ12245 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:245 om utbyggnad av och järnväg har frågat mig vad jag avser att göra för att och ska få pengar till utbyggnaden av befintlig och järnvägen mellan (Stallbacka industriområde) och nu och inte när det enligt frågeställaren är . Bakgrunden till frågan är att meddelade att de varslar ca 1300 anställda om uppsägning, varav 800 vid företagets verksamhet i . Även verksamheten i berörs. och /Vänernbanan är viktiga för utvecklingen av . är det förenat med stora kostnader att bygga ny väg och järnväg längs med . Därför kom och i överens om att prioritera åtgärder på i de nu gällande långsiktsplanerna för 1998@2007 och på så sätt få en bra koppling till väg E6 vid . inledde 2001 utbyggnaden av etappen mellan och Väne-Ryr på . I den nu gällande stomnätsplanen för 1998@2007 finns reserverade för dubbelspårsetapper mellan och . I den nationella väghållningsplanen finns en utbyggnad av mellan och sent i planperioden. Tre järnvägsplaner söder om har överklagats till regeringen och bereds just nu i . Längre söderut, mellan och , går vägen och järnvägen parallellt. Här bedrivs den fysiska planeringen gemensamt av och . Jag har erfarit att och just nu förbereder en gemensam tillåtlighetsansökning enligt för båda projekten med målsättningen att den ska kunna lämnas till regeringen . I regeringens infrastrukturproposition föreslogs att skulle få en planeringsram för nationella väginvesteringar på perioden 2004@2015 medan skulle få en planeringsram på för järnvägsinvesteringar . och arbetar nu med förslag till väg- respektive banhållningsplaner, som ska lämnas till regeringen senast den 4augusti 2003. I det sammanhanget kommer investeringar på och /Vänernlänken att prövas.
frs · GQ12246 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:246 om eltillgång har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder så att kan bryta beroendet av kol- och oljebaserad elproduktion. I sin fråga berör flera viktiga aspekter på energiförsörjningen. Till att börja med kan jag konstatera att vi har haft en osedvanligt torr sommar och höst. Detta har lett till att det finns betydligt mindre energi lagrad i vattenkraftmagasin än normalt. Denna situation delar vi med och det leder sammantaget till att mycket elenergi importeras från , och . För att täcka elbehovet har även flera oljeeldade anläggningar i tagits i drift. Detta leder till ökade utsläpp av koldioxid såväl inom som utanför gränser. Detta är ett resultat av att vi just nu har ett extremt läge som uppstår med flera årtiondens mellanrum. Normalt har den svenska elproduktionen mycket fördelaktiga egenskaper vad gäller utsläpp av koldioxid. tar även upp effektsituationen. Regeringen har givit i uppdrag att genom upphandling förstärka landets effektbalans på kort sikt. Regeringen har även givit i uppdrag att utforma ett system för att långsiktigt säkra effektbalans. Det föreslagna systemet remissbehandlas . Regeringen avser återkomma till angående denna fråga. I sin fråga nämner ett tillfälle då det var sträng kyla. Jag vill påstå att den slutsats som kan dras av vad som då hände är att det svenska elsystemet står rustat inför sådana extrema situationer. drabbades inte av någon effektbrist. I energipropositionen (2001/02:143), som har ställt sig bakom (bet 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317), föreslås ett antal åtgärder för att minska elanvändningen och öka tillförseln. Regeringen har även föreslagit att elproduktionen från förnybara energikällor ska öka med fram . Medlet att nå detta mycket ambitiösa mål är ett kvotbaserat elcertifikatsystem. Regeringen avser återkomma till i denna fråga. När det gäller den andra reaktorn i genomförs en prövning av om villkor för stängning är uppfyllda. Enligt villkoren får reaktorn inte stängas innan bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Jag kan självfallet inte föregripa den prövningen. Regeringens bedömning kommer att redovisas för . energipolitiska proposition noterade regeringen behovet av åtgärder för att skapa förutsättningar för att säkra behovet av elförsörjning inför kommande decennier. har en förhandling inletts med industrin för att förbereda en överenskommelse om en långsiktigt hållbar politik för den fortsatta omställningen av energisystemet. En viktig utgångspunkt i förhandlingen är att omställningen måste ske på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt och med ett långsiktigt perspektiv.
frs · GQ12247 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:247 om kommun- och landstingsägda företag har frågat näringsminister vad han avser att vidta för åtgärder för att bidra till en minskning av antalet kommun- och landstingsägda företag som bedriver verksamhet som inte ryms inom det egna kompetensområdet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Kommuner och landsting får enligt 3 kap. 16 § kommunallagen bedriva sin verksamhet i bolagsform om inte annat är särskilt stadgat. Om man väljer att bilda ett bolag för verksamheten ska fullmäktige enligt 3 kap. 17 § kommunallagen bland annat bestämma det kommunala ändamålet för verksamheten. Kommuner och landsting får alltså inte bilda bolag för att bedriva verksamhet som annars inte skulle vara tillåten att bedriva. De verksamheter nämner är alla exempel på uppgifter som kommuner och landsting i rättspraxis givits rätt att bedriva. I vissa fall kan det dock förekomma att kommunala bolag bildas för att bedriva verksamhet som inte ryms inom den kommunala kompetensen. Detta är då något som efter överklagande kan bli föremål för domstolsprövning. Som minister är det inte min sak att ta ställning till frågor som ska avgöras av våra domstolar. Rent generellt vill jag dock påpeka att den kommunala självstyrelsen är en viktig del av det svenska konstitutionella systemet. Jag anser att det bör råda en stor frihet för kommuner och landsting att inom lagens ramar besluta om sin egen organisation. Det är en uppgift för medborgarna lokalt att ta ställning till i vilken form den kommunala verksamheten ska bedrivas. Jag ser inte några skäl till att inskränka det kommunala självstyret på detta område.
frs · GQ12248 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:248 om åtgärder mot det globala sockeröverskottet Under det svenska ordförandeskapet i EU nåddes en politisk överenskommelse som innebar att marknadsordningen för socker förlängdes med med en halvtidsöversyn inlagd . Som en del i beslutet åtog sig att företa ett antal studier bland annat om konkurrenssituationen inom sockersektorn. Mot bakgrund av ovanstående gav min företrädare, på posten som jordbruksminister, i uppdrag att utreda konkurrenssituationen i sockersektorn inom och EU. ska också utreda och analysera strukturella problem inom den europeiska sockerhandeln. Utredningen ska ses som en förberedelse inför en eventuell reform av marknadsordningen för socker. Utredningen ska redovisas . EU gav i ett beslut de 49 minst utvecklade länderna (MUL) fri tillgång till EU-marknaden för alla varor utom vapen. Beslutet innebär att det sker en gradvis nedtrappning av tullarna respektive ökning av kvoterna så att importen blir helt fri . Beslutet är ytterligare ett starkt argument för att marknadsordningen för socker bör reformeras. Det är utan tvekan konsumenterna som bär kostnaden för att vi i EU har ett sockerpris som är 2@3 gånger högre än världsmarknadspriset. Jag anser inte att det är rimligt. Jag avser sålunda att även i fortsättningen aktivt arbeta för att göra sockersektorn inom EU mer effektiv och marknadsanpassad.
frs · GQ12250 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:250 om gränsöverskridande vård i EU har frågat mig om jag avser att verka för ett friare vårdsökande i som måste antas inkludera även enskilda och privata driftsformer. Jag har vid ett flertal tillfällen uttalat att regeringen välkomnar en ökad mångfald av vårdgivare inom sjukvården. För att de grundläggande demokrati- och jämlikhetsmålen ska kunna upprätthållas som alternativa driftsformer släpps in, är det emellertid nödvändigt att det är reglerat under vilka villkor privata entreprenörer får verka inom hälso- och sjukvården. Det finns inte skäl att särskilt reglera driftsformerna i den öppna hälso- och sjukvården. Däremot krävs regler för sjukhusvården. Utredningen om vårdens ägarformer kommer att presentera förslag på sådan lagstiftning. antog slutsatser om utvecklingen när det gäller patientrörligheten och hälso- och sjukvården inom EU. Rådet drar slutsatsen att det behövs ett förstärkt samarbete för att främja möjligheterna att få tillgång till högkvalitativ hälso- och sjukvård som hälso- och sjukvårdssystemen fortsätter att vara ekonomiskt hållbara. Den nära förestående utvidgningen av EU gör detta ännu nödvändigare. Med utgångspunkt i hälsorådets slutsatser inbjöd kommissionären i ett brev daterat medlemsstaternas hälsoministrar att delta i en process på hög nivå om patienters rörlighet och hälso- och sjukvårdens utveckling inom EU. Jag har tackat ja till att delta i denna process. En samverkan mellan de europeiska högspecialiserade sjukhusen och den medicinska forskningen kan erbjuda nya möjligheter för medborgarna. Regeringens långsiktiga mål är att gränsöverskridande vård eller cross-border care ska bygga på samma principer som landstingens fria vårdval.
frs · GQ12251 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:251 om misshandlade kvinnor som söker uppehållstillstånd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att reglerna om undantag från kvalificeringstiden på grund av våld vid beslut om uppehållstillstånd på grund av anknytning ska följas. Jag delar oro för att utländska kvinnor som kommer till på anknytning till en här bosatt man utsätts för våld i förhållandet. Detta måste förebyggas på olika sätt och det rättsliga skyddet måste vara starkt för de kvinnor som drabbas. Syftet med de ändringar i utlänningslagen som trädde i kraft var bland annat att se till att det rättsliga skyddet för kvinnor som misshandlats av sin partner under den tvååriga prövotiden stärks. Fortsatt uppehållstillstånd ska kunna beviljas trots att förhållandet upphört inom tvåårstiden för den uppskjutna invandringsprövningen, om sökanden eller sökandens barn utsatts för våld eller för handlingar som innefattar allvarlig kränkning av sökandens eller barnets frihet eller frid. Vid regelns tillämpning ska hänsyn bland annat tas till under vilka omständigheter övergreppet ägt rum, hur allvarligt det varit samt hur länge förhållandet varat (se prop. 1999/2000:43 s. 43 f.). med de nya bestämmelserna i utlänningslagen är det tid att se över hur dessa har tillämpats och hur situationen har förändrats för de utländska kvinnor och barn som farit illa eller riskerat att fara illa i ett förhållande i . Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att göra en utvärdering av effekten av de ändrade lagbestämmelserna.