ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12585 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:585 om EU:s regionalstöd och konkurrenspolitik har frågat vad näringsministern avser att göra för att nedläggningar av fabriker inte ska ske som en konsekvens av EU:s regional- och konkurrenspolitik. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vi lever i en allt mer globaliserad värld. Inte minst de svagare regionerna i har fått känna av effekterna av detta. Den gemensamma regional- och strukturpolitiken är EU:s viktigaste instrument för att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utveckling mellan regionerna och på så sätt skapa en ökad social och ekonomisk sammanhållning och solidaritet inom unionen. Dessutom är ökad ekonomisk aktivitet i alla regioner en nödvändighet om de till fullo ska kunna dra nytta av den inre marknaden och andra tillväxtinriktade åtgärder. Vi måste också undvika en situation där framför allt rika regioner bjuder över varandra med stöd till företag. I dessa frågor har en granskande och övervakande roll. Därför får stöd till företag i princip bara lämnas i vissa nationella områden inom ramen för . De medel som kan användas till företagsstöd är nationella men kan medfinansieras med strukturfondsmedel. Det pågår ett fortlöpande arbete och diskussion inom EU i statsstödsfrågor. håller på att se över reglerna för stöd till stora regionala projekt. Inriktningen är att stödnivåerna för sådana enskilda projekt ska bli väsentligt lägre än . Från svensk sida är vi tillskyndare av detta förslag. Regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringslivet i . Vi arbetar för att skapa goda förutsättningar för företag att verka i vårt land. I det fall ett företag ändå ser sig nödsakat att väsentligt minska sin sysselsättning är företagets ansvar stort för bygden och individerna som drabbas. Företagens sociala ansvar vid nedläggning av produktion har diskuterats intensivt inom EU. Kravet på företagen om information till och samråd med arbetstagare inför planerade förändringar av produktionen har stärkts bl.a. genom direktivet om europeiska företagsråd. Regeringen uppdrog åt , att i samverkan med , kartlägga rättsläget i EU:s medlemsstater vad gäller arbetsgivarens ansvar vid företagsnedläggningar. Kartläggningen ska omfatta såväl offentligrättslig som civilrättslig reglering. Vid större minskningar av sysselsättningen måste naturligtvis även samhället medverka till att de negativa följderna ska bli så begränsade som möjligt för såväl berörda människor som för drabbade orter. Inom ramarna för arbetsmarknads-, närings- och den nya regionala utvecklingspolitiken har såväl länsarbetsnämnderna som länsstyrelserna stora resurser och befogenheter för att möta kriser i samband med strukturomvandlingar och för att verka för en långsiktig ekonomisk tillväxt.
frs · GP12586 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:586 om förnybar elproduktion har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att försäkra mig om att kan leva upp till de målsättningar för förnybar elproduktion som kommer till uttryck i EU-direktivet 2001/77/EG. Enligt det direktiv som hänvisar till ska anta och offentliggöra en rapport med nationella vägledande mål för den framtida användningen av el producerad från förnybara energikällor. I rapporten ska redogöras för de åtgärder som vidtagits och som planeras på nationell nivå för att uppnå dessa nationella vägledande mål. Regeringen avser att presentera ett nytt marknadsbaserat system för främjande av förnybar elproduktion i den kommande energipolitiska propositionen. I propositionen kommer regeringen konkretisera förutsättningarna för den förnybara elproduktionen med bl.a. utgångspunkt från det direktiv som hänvisar till. Med anledning av att beredningen av propositionen pågår kan jag just nu inte närmare kommentera frågan.
frs · GP12588 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:588 om skatt på skidliftsverksamhet har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder mot problemet med skatten på skidliftsverksamhet. anser att finansministern och jag ger olika budskap i frågan. När det gäller sakfrågan är det, som är väl medveten om, finansministern som är ansvarig i regeringen för skattefrågor. Som ansvarig för turistfrågor svarar jag i samråd med finansministern på den nu ställda frågan. Jag vill framhålla att vi inte ger dubbla budskap om mervärdesskatten på skidliftsverksamhet. Vad jag menade i mitt svar i med att jag var rätt person att ställa frågan till är att frågeställaren då undrade när vinterturismen i ska få mer konkurrensneutrala villkor. Detta handlar ju i hög grad om konkurrens, idrott och turism och för dessa frågor är det jag som har ansvaret i regeringen. Jag avser att presentera ett kraftfullt projekt för att stärka fjällturismens konkurrenskraft, vilket aviserades i propositionen om den nya politiken för tillväxt och livskraft i hela landet.
frs · GP12591 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:591 och 608 om nyföretagande och har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka nyföretagandet. Den statistik och refererar till presenteras av nyföretagarbarometern and Society. Jag vill understryka att den avser antalet nyregistrerade företag vilket inte är liktydigt med genuint nystartade företag. Ansvarig myndighet för officiella nyföretagarstatistik är ITPS som med hjälp av SCB presenterar statistiken avseende det faktiska nyföretagandet i . Vi bör alltså vara försiktiga med våra bedömningar innan den officiella statistiken har publicerats. Regeringens arbete för att främja företagsamhet är i första hand inriktat på att skapa goda ramvillkor för företagandet. Det gäller såväl bra tillgång till information och rådgivning, kapitalförsörjning och fungerande marknader. Simplex arbete en viktig funktion och de Internetbaserade portalerna Företagarguiden och Kontakt-N underlättar för såväl blivande som redan etablerade företag att på ett enkelt sätt, snabbt hitta relevant information. Grunden för ett ökat nyföretagande är att samhället intar en positiv och öppen attityd till företagare och företagsamhet. Att driva företag ska kunna vara ett lika självklart val som att vara en engagerad och initiativrik anställd. Inte minst viktigt är det att stimulera ungdomars företagande i olika former. En rapport som presenterade redovisar glädjande att var fjärde svensk hellre startar eget än blir anställd. I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (2001/02:4) har regeringen lämnat ett antal förslag för att främja företagandet i . Ett exempel är förslaget till ett flerårigt nationellt entreprenörskapsprogram. Syftet är att skapa ett mer entreprenöriellt klimat, att främja och uppmuntra entreprenörskap, bidra till positiva attityder till företagande samt öka nyföretagandet. Förslag har även lämnats om införandet av ett system för mikrolån via och ökade insatser har annonserats för att främja kvinnors och invandrares företagande samt kooperativt företagande. kartlägger omfattningen, utvecklingen och varaktigheten av nya former för företagande i gränssnittet mellan egenföretagande och anställning i syfte att beskriva och finna vägar att undanröja de hinder som eventuellt kan finnas för individer som vill gå mellan att vara anställd och att vara företagare. behöver fler entreprenörer som kan omvandla goda idéer till nya och växande företag. Detta är en prioriterad fråga för regeringen och vilket framgår av ovan redovisade insatser.
frs · GP12592 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:592 om infrastrukturen i har frågat mig om jag ämnar verka för att resurser tillskjuts så att järnvägen mellan och , , färdigställs som . I gällande stomnätsplan för perioden 1998@2007 finns reserverade för investeringar på . har beslutat att planeringsramen för perioden 2004@2015 för järnvägsinvesteringar ska vara . Regeringen förbereder just nu planeringsdirektiv till bl.a. , med de närmare riktlinjerna för upprättandet av nya långsiktsplaner för perioden 2004@2015. kommer sedan i sitt planeringsarbete att utvärdera olika tänkbara investeringar i hela landet. I det arbetet kommer frågan om ambitionsnivå och tidsplan för utbyggnaden av att behandlas. Regeringen fastställer långsiktsplan. Jag har erfarit att förbereder en hemställan att regeringen ska besluta om tillåtlighet enligt 17 kap. för deletapper av mellan och . När det gäller Sundsvall@Härnösand är planeringsarbetet inte lika långt kommet. Åtgärder som kan vara tänkbara på den delen är därför främst mindre upprustningar samt anläggande av mötesstationer. Banans brister på delen Sundsvall@Härnösand är främst att den är kurvig, medan bristerna på delen Härnösand@Nyland är större med många kurvor, stora lutningar och låg teknisk banstandard. Beredning av planeringsdirektiv för perioden 2004@2015 när det gäller bl.a. järnvägsinvesteringar pågår således i . Därutöver ser jag inget behov av ytterligare åtgärder för .
frs · GP12593 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:593 om bredbandsutbyggnaden har frågat mig vad jag kommer att vidta för åtgärder för att infria löftet när det gäller bredbandsutbyggnaden. Att alla kommuner får minst en anslutningspunkt till ett stomnät med hög överföringskapacitet är fortfarande en viktig del av regeringens IT-politik. Detsamma gäller det stödsystem till IT-infrastruktur som riksdag och regering har beslutat om. Utbyggnadstakten har dock givetvis påverkats av det förändrade marknadsläget. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att stimulera nätutbyggnaden. Regeringen har bl.a. tillsatt en särskild utredare, , kommunalråd i som ska medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till det nationella stomnät som regeringen uppdragit åt att bygga ut. Utredaren ska redovisa resultatet av sitt arbete . har ytterligare åtgärder vidtagits för att stimulera nätutbyggnaden. Kravet på medfinansiering till IT-infrastrukturstödet har sänkts kraftigt som det nu finns en möjlighet för att vid särskilda skäl frångå andelen medfinansiering och andelen stöd för en viss kommun. Vidare har och regeringen beslutat om att förlänga stödperioden till . Även detta är en anpassning till den nya marknadssituationen och kan tjäna som en stimulans till nätutbyggnaden, så att den inte bromsas upp alltför mycket. Bredbandsutbyggnaden är viktig och jag kommer att noga följa utvecklingen.
frs · GP12594 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:594 om adoptionslagstiftningen har frågat statsrådet om hon avser att tillsätta en parlamentarisk utredning om adoption. hänvisar bl.a. till att det är tillåtet för en adoptant och ett adoptivbarn att gifta sig med varandra. I sin fråga tar också upp forskning om adoptivbarns utveckling och behov. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det förekommer en betydande mängd forskning om adoptioner och adoptivbarns situation i , och övriga . för internationella adoptionsfrågor () arrangerade en forskningskonferens om adoptioner med ett trettiotal forskare bland deltagarna. Ett problem, som är tydligt och som uppmärksammades under konferensen, är att det saknas sammanställningar av forskningen som kan överbrygga avståndet mellan forskare och användare. Hur det behovet ska tillgodoses övervägs av . Ytterligare forskning behövs med all säkerhet. Jag har dock svårt att se behovet av en parlamentarisk utredning i detta sammanhang. Det pågår också ett omfattande arbete inom som rör frågor om adoption. En departementspromemoria om vissa adoptionsfrågor har sänts ut på remiss. Departementspromemorian tar upp föräldrars samtycke till adoption och barnets rätt till information om att det är adopterat. Frågan om registrerade partners möjligheter att prövas som adoptivföräldrar har övervägts av Kommittén om barn i homosexuella familjer. Kommitténs förslag har remissbehandlats och bereds i . Som nämner har regeringen också tillsatt en utredning med uppgift att överväga vissa frågor med anknytning till internationella adoptioner. Jag håller med om att man på goda grunder kan ifrågasätta möjligheten i lagen för en adoptant och ett adoptivbarn att ingå äktenskap med varandra, även om sådana äktenskap knappast lär förekomma. (SOU 1989:100) har föreslagit att möjligheten ska tas bort. Avsikten är att det förslaget ska behandlas i en kommande propostition till , troligen tillsammans med förslag i anledning av den departementspromemoria som jag redan nämnt. Jag är mot den skisserade bakgrunden inte beredd att ta initiativ till någon ytterligare utredning av adoptionslagstiftningen.
frs · GP12596 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:596 om bostadsbolag har frågat mig vad jag avser att göra åt problemen med de nya redovisningsreglerna för de allmännyttiga bostadsbolagen. De nya regler syftar på avser en rekommendation från om bl.a. nedskrivning av fastigheter. Årsredovisningslagen innehåller regler om när bl.a. fastigheter ska skrivas ned till ett lägre värde. Det ska ske när det kan antas att värdenedgången är bestående. Inom den ram som lagen anger sker en kompletterande normgivning. Detta kommer till uttryck genom bestämmelser om att den som är bokföringsskyldig ska iaktta god redovisningssed. Huvudansvaret för utveckling av god redovisningssed innehas av . Detta förhindrar dock inte att andra normgivare såsom kan stå för det praktiska arbetet med att utarbeta uttalanden avseende den offentliga redovisningen. Bl.a. har i skrivelser till regeringen framhållit att det finns en risk att förväntade nya redovisningsprinciper från kommer att leda till att flera kommunägda bostadsbolag tvingas skriva ned värdet på sina fastigheter till en lägre nivå än vad som har följt av god redovisningssed. Som pekar på kan en förändrad syn på när en fastighet ska skrivas ned få effekter på företagens, och i förlängningen ägarnas ekonomi. Regeringen har i propositionerna En politik för tillväxt och livskraft för hela landet (2001/02:4) och (2001/02:58) redogjort för sin principiella inställning i frågan och aviserat att man avser att återkomma senare med de lagförslag som kan vara nödvändiga för att lösa dessa problem. En promemoria (dnr Ju2001/7142) med ett sådant förslag har upprättats inom . Förslaget innebär att det för allmännyttiga bostadsföretag införs något mindre stränga regler om likvidation på grund av kapitalbrist. Promemorian har remissbehandlats och bereds i . Det är i sammanhanget viktigt att notera att tillämpligheten av rekommendationer för icke-noterade företag bestäms av . Det innebär att såvida ännu inte har anpassat en rekommendation från kan de icke-noterade företagen hämta vägledning från denna. De är emellertid inte skyldiga att följa de rekommendationer från som ännu inte har anpassat. rekommendation om nedskrivningar är en sådan rekommendation. Det föreligger därför inte någon risk för att de allmännyttiga bostadsföretagen ska ställas inför hot om avveckling till följd av ändrade redovisningsregler.
frs · GP12597 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:597 om snickeriföretag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra snickeriföretagens villkor så att de kan leverera byggvaror till rimliga priser. Regeringen har redan tagit initiativ för att få ner byggkostnaderna till rimliga nivåer. Byggkostnadsdelegationen har visat att det med vilja, kompetens och noggranna förberedelser går att få ner byggkostnaderna. Som ett led i uppföljningen av delegationens arbete inrättades fr.o.m. ett Byggkostnadsforum med uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och att främja utvecklingsarbete och innovationer. Byggkostnadsdelegationens arbete och erfarenheter är en utgångspunkt för Byggkostnadsforum. Syftet ska vara att fungera som en kunskaps- och idébank för byggherrar, kommuner, myndigheter, byggentreprenörer m.fl. Byggkostnadsforum fungerar också som ett erfarenhetscentrum, som kan medverka till att byggprojekt utvärderas på ett professionellt sätt och att erfarenheterna kan återföras till kommuner, bostadsföretag, brukare, byggare m.fl. intressenter. Byggkostnadsforum bör kunna bidra till att kopplingen mellan byggsektorn, forskningscentra och företag utvecklas i syfte att bättre utnyttja forsknings- och teknikframsteg för att skärpa konkurrensen och bidra till ökad effektivitet och mindre kostnader i byggande och boende. Det är min bestämda uppfattning att Byggkostnadsforum kommer att ha stor betydelse för kvalitets- och byggkostnadsutvecklingen. På byggmaterialsidan bör importkonkurrensen få ett större genomslag i takt med att standarder harmoniseras på EU-nivå i enlighet med EU:s byggproduktdirektiv.
frs · GP12598 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:598 om egendomsskyddet har frågat justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förändra förvärvslagstiftningen så att den inte inskränker grundläggande rättigheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jordförvärvslagen (1976:230) ändrades . Tillstånd fordras bl.a. för förvärv av lantbruksegendom som görs av fysisk person om förvärvet avser egendom antingen i glesbygd eller i s.k. omarronderingsområde. Om förvärvaren däremot antingen har varit bosatt i glesbygd inom den kommun där förvärvsegendomen är belägen eller i ett särskilt åtagande förbinder sig att vara bosatt på fastigheten , behövs inget förvärvstillstånd. Syftet med förändringen av lagstiftningen var dels att gynna bosättning och sysselsättning i glesbygden, dels att minska administrationen vid förvärv i glesbygdsområde. Under arbetet med regeringens proposition 1990/91:155 Lag om ändring i jordförvärvslagen utreddes om ett sådant förslag stod i överensstämmelse med svensk grundlag och gällande EG-bestämmelser. Beredningen av propositionen visade att en sådan lösning inte stod i strid med nämnd lagstiftning. Samstämmigt framkom att de föreslagna inskränkningarna i dispositionsrätten är tillåtna om de tillgodoser viktiga samhällsintressen och inte diskriminerar någon förvärvare utifrån dennes nationalitet. Som säkert också vet har vi i samhället regler på en mängd olika områden som i olika grad och omfattning inskränker medborgarnas dispositionsrätt utan att detta anses strida mot grundlagen och EG-rätten. förordnade regeringen en särskild utredare med uppdrag att bl.a. utvärdera jordförvärvslagstiftningen. Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet Ägande och struktur inom jord och skog (SOU 2001:38). Betänkandet har remissbehandlats och sammanfattningsvis har delade meningar redovisats om förslagen i betänkandet. Frågan är nu föremål för beredning i . Först sedan beredningen avslutats är jag beredd att ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder som kan behöva vidtas.
frs · GP12599 · 2002-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:599 om lagen mot barnpornografi har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att följa upp lagstiftningen om barnpornografibrott. ifrågasätter om bestämmelsen fungerar och anför som skäl härför bl.a. att det inte finns något avgörande från . Bestämmelsen om barnpornografibrott finns i 16 kap. 10 a § och fick sin nuvarande lydelse genom ändringar som trädde i kraft . Ändringarna innebar i huvudsak att kriminaliseringen vid befattning med barnpornografi utvidgades som barnpornografi lyftes ut ur tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden. Av Brottsförebyggande rådets (BRÅ) statistik framgår att antalet anmälda brott enligt bestämmelsen uppgick till 239 och antalet lagföringar till 57. Motsvarande siffra för uppgick beträffande anmälda brott till 368. Som nämner har ännu inte prövat tillämpningen av den nya bestämmelsen om barnpornografibrott. är en prejudikatinstans med uppgift att pröva främst frågor som kan vara av vikt för ledning av rättstillämpningen. Att ännu inte prövat tillämpningen av den nya bestämmelsen behöver således inte betyda att lagstiftningen inte fungerar. Tvärtom kan en tänkbar förklaring därtill vara att den i praktiken faktiskt fungerar på ett tillfredsställande sätt. Med hänsyn till det sagda och till att bestämmelsen inte varit i kraft mer än kan jag inte se att det föreligger något behov av översyn av lagstiftningen om barnpornografibrott. Självfallet följer jag noga rättsutvecklingen och kommer att verka för att ytterligare åtgärder vidtas om så skulle behövas.
frs · GP12601 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:601 om Östersjömiljarderna har frågat utrikesministern vad hon kommer att göra med anledning av rapport /01:5 från revisorer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens strävan är att löpande utveckla och förbättra förutsättningarna för den här sortens verksamhet samt kontinuerligt se över och förbättra gällande riktlinjer. finns samordningsansvaret för båda Östersjömiljarderna hos () på UD:s enhet för . I enlighet med Östersjöberedningens intentioner (slutbetänkandet från samarbete i , SOU 1999:125) uppdras statliga myndigheter och organ att bedöma projektansökningar och att med delegerade medel fördela stöd till projekt. Riktlinjer, verksamhetsplanering och direktiv samt rutiner för avrapportering har utarbetats. Vad beträffar direktiven för den ekonomiska redovisningen av Östersjömiljarderna har dessa kontinuerligt utvecklats och förbättrats. Som ser så pågår ett kontinuerligt arbete för att förbättra inriktningen och administrationen av Östersjömiljarderna. Det arbetet fortsätter nu med beaktande av bl.a. revisorernas rapport.
frs · GP12602 · 2002-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:602 om kvinnokonferensen i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att föra upp deklarationen från kvinnokonferensen i på EU:s dagordning. Vid i beslutades om en årlig uppföljning av handlingsplanen från . Uppföljningen har systematiserats genom att indikatorer tagits fram för ett antal av handlingsplanens viktigaste sakområden. De områden som har kartlagts med hjälp av indikatorer har varit kvinnors inflytande och kvinnor och ekonomi. har stött strävandena att konkretisera och systematisera uppföljningen. På svenskt initiativ utvidgades uppföljningen av området kvinnor och ekonomi till att omfatta två uppsättningar indikatorer, den ena avseende möjligheten för kvinnor och män att kombinera familj och yrkesarbete och den andra avseende lika lön för lika eller likvärdigt arbete. Ansvaret att utarbeta indikatorerna beträffande lika lön föll på det belgiska ordförandeskapet, men skedde i samarbete med . har också arbetat för att hålla frågan om Beijinguppföljningen på den politiska dagordningen. I samband med det informella ministermötet i anordnades ett parallellt möte angående Beijinguppföljningen. Deltagarna enades om att man ska fortsätta att utveckla indikatorer inom handlingsplanens olika huvudområden. Frågan togs därutöver upp i ett särskilt anordnat seminarium i samband med expertmötet i . Resultatet blev bl.a. att det beslutades att en grupp tjänstemän på hög nivå regelbundet ska träffas för att diskutera uppföljningen av handlingsplanen inom EU. Det första av dessa möten har ägt rum under det belgiska ordförandeskapet. avser vara fortsatt aktivt och driva på utvecklingen av indikatorer så att de blir så tydliga och användbara som möjligt. Vad gäller frågan om rätt till abort faller den utanför det område EU har rätt att lagstifta om. Däremot kan en informell debatt föras mellan medlemsstaterna, vilket också sker. Jag har vid ett flertal tillfällen tagit tydlig ställning i frågan när jag träffat officiella representanter för länder med restriktiv abortlagstiftning. Det avser jag att fortsätta med.