ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121301 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1301 om tandhygienistutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska genomföra den utlovade utredningen och presentera en rapport om tandhygienistutbildningen. föreslog 1997 i rapporten uppgifter och kompetens en viss utvidgning av tandhygienisternas kompetensområde och arbetsuppgifter och en samtidig utökning av utbildningens längd. I proposition 1997/98:112, Reformerat tandvårdsstöd, meddelade regeringen att den hade för avsikt att ge ett uppdrag att bedöma de utbildningsmässiga och ekonomiska konsekvenserna av förslag. Något sådant uppdrag har emellertid inte lämnats. I stället tillkallade regeringen en särskild utredare som fick i uppgift att utvärdera den tandvårdsreform som trädde i kraft i enlighet med den tidigare nämnda propositionen, utredningen om en samlad utvärdering av tandvårdsreformen (S 2000:03). I denna utredning ingick också att bedöma arbetsuppgifter, kompetensfördelning och utbildningsbehov inom tandvården i syfte att undersöka om en ändrad arbetsfördelning kan ge högre effektivitet. Utredningen överlämnade sina förslag till regeringen (SOU 2002:53, Tandvården till ). När det gäller tandhygienisterna konstaterar utredningen att såväl tandläkare som tandhygienister värderar tandhygienisternas kompetens högt. Utredningen konstaterar att i rapporter och förslag är utgångspunkten att det endast ska finnas en yrkesgrupp vid sidan av tandläkaren inom tandvården. Utredningen delar inte denna uppfattning utan föreslår att utbildning för tandsköterskor ska inrättas inom den kommunala vuxenutbildningens påbyggnadsutbildningar. Vidare föreslås att möjligheterna att delegera uppgifter till tandhygienisterna ska finnas kvar. konstaterar utredningen att det kan utvecklas arbetsuppgifter som medför behov av utökad utbildning. Mot den bakgrunden anser utredningen inte att det finns behov av en översyn av tandhygienistutbildningen vad avser innehåll eller omfattning. Utredningens förslag ska nu remissbehandlas och innan denna är avslutad ser jag ingen anledning att överväga några särskilda åtgärder avseende tandhygienistutbildningen.
frs · GP121303 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1303 om produktionsstöd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med att vissa branscher inte omfattas av nedsatta socialavgifter inom stödområde A, bl.a. tomatodling. Låt mig först säga att jag delar omsorg om tomatodlarna i . Stöd till tomatodling ingår i EG:s gemensamma jordbrukspolitik. I motsats till vad påstår kan tomatodling således få stöd. Dels finns ett speciellt stödsystem för trädgårdsnäringen i vilket tomatodling ingår, dels kan tomatodling åtnjuta stöd ur Miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU-programmet). Jordbruksproduktion bedrivs under speciella förhållanden och regionalpolitiska hänsyn har vägts in i de riktlinjer som gäller för jordbrukssektorn. Andra stöd får enligt EG:s riktlinjer i princip inte lämnas till t.ex. tomatodling. Det finns således inte några förutsättningar att ändra reglerna för stödformen nedsatta socialavgifter så att de också omfattar tomatodling.
frs · GP121304 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1304 om skattemyndighetens rutiner har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att möjliggöra för skattemyndigheten att bedriva en effektivare kontroll. Frågan är ställd mot bakgrund av att ett bolag fått anstånd med skattebetalning till dess att ärendet avgjorts i kammarrätten. När domen i kammarrätten meddelades gjorde skattemyndigheten aldrig något åt anståndsärendet och ingen betalningspåminnelse skickades ut till bolaget. Reglerna i samband med anstånd är sådana att skattekravet preskriberas efter det att dom meddelats. Detta är något som inte får inträffa. Jag har förvissat mig om att genomför åtgärder för att se till att detta inte händer igen. har meddelat att de IT-system som används för dagens ärenden har bättre inbyggda funktioner för att undvika att liknande situationer inträffar. har vidare meddelat att det också vidtagit åtgärder för att säkerställa att de regler och rutiner som finns för denna typ av ärenden också följs. Jag förutsätter således att kommer att genomföra de åtgärder som behövs för att säkerställa att det inträffade inte upprepas och jag anser därför att det inte finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GP121305 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1305 om energibeskattningen inom hotell- och restaurangnäringen har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att energibeskattningen för hotell- och restaurangnäringen sänks till en nivå som motsvarar energikrävande industriell verksamhet i övrigt. I direktiven till den av regeringen tillkallade , , ingår att utreda förutsättningarna för en annan avgränsning av området för energiskattenedsättning för de konkurrensutsatta sektorerna än vad som gäller . Andra viktiga delar av uppdraget är att analysera effekterna av olika avgränsningar av det nedsättningsberättigade området och att belysa samspelet mellan en generellt lägre skattenivå för energiförbrukning inom en brett avgränsad del av samhället och behovet av individuella nedsättningsregler. Några särskilda initiativ rörande energibeskattningen för hotell- och restaurangnäringen är inte planerade. Det är inte möjligt att uttala sig om i vad mån SNED:s arbete kommer att resultera i förslag till ändringar av energibeskattningen som också berör hotell- och restaurangnäringen. Jag kan därför nu inte lämna något närmare besked till .
frs · GP121306 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1306 om svensk mikroelektronik har frågat mig vad jag avser att göra för att ska behålla sin ställning inom forskningsområdet mikroelektronik. satsar totalt av BNP på forskning och utveckling (FoU) vilket är mer än något annat land i världen. tillhör den grupp av länder som satsar mest offentliga resurser på forskning, men har även ett mycket FoU-intensivt näringsliv. Under åren 2001@2004 ökar den statliga finansieringen av forskning med ca . Av dessa nya medel riktas mot ämnen som berör mikroelektronik@informationsteknik () och materialvetenskap (). Dessutom görs en särskild satsning på forskarrekrytering med , resurser som även kan komma den mikroelektroniska forskningen till del. Som en ytterligare del i statens satsning på mikroelektronik bildade regeringen ett , . Institutet bedriver såväl forskning inom mikroelektronik som arbete med att utveckla produkter inom mikroelektronikområdet. Regeringen gav ett inledande stöd på för uppbyggnad av verksamheten. Dessutom ges ett årligt anslag om för institutets grundläggande forskning inom området. förväntas också aktivt söka extern finansiering för sina utvecklingsprojekt. Sedan starten har utfört uppdrag för industrin för motsvarande . Till detta kommer att den mikroelektroniska forskningen kan söka medel från reguljära anslag. I och med den nya organisationen för forskningsfinansiering har forskarstyret i råden stärkts. Endast på detta sätt kan vi försäkra oss om att det är den mest högkvalitativa forskningen som får stöd. Forskarna prioriterar inom de givna ramarna vilka områden som ska få stärkt stöd. Forskningen utvecklas snabbt och forskningsfinansiärerna har möjlighet att ge stöd till nya områden på samma sätt som var fallet då inledde mikroelektronikprogrammet. Forskningsstiftelserna spelar en viktig roll för finansiering av den svenska forskningen. Men med den konstruktion som stiftelserna fått kommer medelsfördelningen att variera beroende på dels stiftelsernas prioriteringar, dels avkastningen på dess kapital. Det statliga stödet till forskning har ökat . Mikroelektronik är ett område som gynnas av detta ökade stöd. Men det är en viktig princip att det är aktiva forskare som efter en bedömning av områdens vikt och projektens kvalitet prioriterar de projekt som ska få stöd.
frs · GP121307 · 2002-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1307 om fiskepolitiken har frågat mig vad jag avser att göra för att klargöra om det är EU:s gemensamma fiskeripolitik som ska gälla eller om det är en nationell fiskeripolitik som ska införas. Av frågan framgår att den ställs med anledning av en tidningsartikel där intervjuats om fiskets situation. I artikeln sägs inte att avser att driva en nationell fiskeripolitik som avviker från gemenskapens. Regeringen lade fram en skrivelse till . Av skrivelsen framgår hur regeringen ser på den gemensamma fiskeripolitiken och hur denna bör utformas för att säkerställa ett långsiktigt hållbart fiske inom hela unionen, så även inom . Inom från kusten har respektive medlemsstat rätt att under vissa förutsättningar införa nationella regleringar. Denna fråga samt balansen mellan storskaligt och småskaligt fiske kommer att behandlas i den proposition regeringen avser att presentera .
frs · GP121308 · 2002-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1308 om arbetskraft inom skogsbruket har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra tillgången till arbetskraft inom skogbruket. Bakgrunden är att det svenska skogsbruket fått svårare att rekrytera personal till korttidsanställningar inom skogsvård och plantering. Att ta in personal från länder utanför EU/EES uppger inte har varit möjligt under innevarande säsong, då ska ha tagit ett nationellt beslut att inte tillstyrka arbetstillstånd för de aktuella arbetsuppgifterna. Vid svårigheter att hitta arbetskraft i eller inom EU/EES finns möjlighet att anställa personer utanför EU/EES. Dessa måste ha arbetstillstånd, som kan beviljas av . Innan beslut fattas ska ärendet arbetsmarknadsprövas av länsarbetsnämnden som i sin tur ska samråda med aktuell arbetstagarorganisation. Vid tillstyrkan av dessa parter kan tidsbegränsat tillstånd beviljas med motiveringen "tillfällig brist på arbetskraft". kan ett förenklat handläggningsförfarande ske. eller en länsarbetsnämnd har då @ i samråd med aktuell arbetsgivar- respektive arbetstagarorganisation @ givit ett s.k generellt bemyndigande att för en viss bransch eller viss arbetsgivare, eller tills vidare fatta beslut utan sedvanligt remissförfarande. I de fall en ansökan inte tillstyrks av en länsarbetsnämnd ska lämplig arbetskraft i stället anvisas från arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har också till uppgift att initiera nödvändiga utbildningar för att komma till rätta med den uppkomna arbetskraftsbristen. Enligt uppgift från har något generellt beslut om att inte tillstyrka ansökningar om arbetstillstånd inom skogsnäringen inte tagits. Däremot har AMS, efter hörande av Skogs- och Träfacket, avstått från att utfärda ett s.k. generellt bemyndigande för en arbetsgivare som ansökte om sådant förenklat förfarande 2002. Man menade att varje ansökan skulle prövas individuellt av ansvarig länsarbetsnämnd då arbetskraft kunde finnas att tillgå inom landet. Jag förstår att skogsbranschen upplever rekryteringsläget som bekymmersamt men bedömer inte att jag som minister ska vidtaga några åtgärder för att säkra tillgången på arbetskraft inom skogsbruket. Regelverket för arbetstillstånd ger det utrymme som efterfrågas. Fortsatta diskussioner mellan AMS och arbetsmarknadens parter inom området är den lämpligaste vägen för att säkra arbetsgivarnas behov av arbetskraft.
frs · GP121309 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1309 om Grekiskt Kulturcentrum har frågat mig vad jag tänker göra för att rädda en av alla uppskattad verksamhet. Bakgrunden till frågan är att Grekiskt Kulturcentrum kommer att upphöra med sin publika verksamhet av ekonomiska skäl. Grekiskt Kulturcentrum har utan tvekan utvecklat en viktig arkiv- och biblioteksverksamhet. Centrumet har också blivit en viktig mötesplats för svenskar, greker och andra invandrare i som en betydelsefull publik verksamhet har utvecklats. Staten har sedan starten av Grekiskt Kulturcentrum tagit ett ekonomiskt ansvar för verksamheten genom de projektmedel som utgick under uppbyggnadsskedet och genom det verksamhetsbidrag som allt utgår med . har även bidragit till finansieringen. Vidare har visst bidrag från utgått . I samband med att den publika delen av verksamheten nu hotas att läggas ned vill jag dock understryka att varken kommun eller landsting ger något understöd till en verksamhet som i hög grad kommer invånarna i och regionen till del. När det gäller det statliga stödet till Grekiskt Kulturcentrum kan jag naturligtvis inte föregripa regeringens överväganden i höstens budgetproposition. Det innebär att sedvanliga vägningar måste göras mellan olika angelägna ändamål inom den redan fastlagda totala utgiftsramen.
frs · GP121310 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1310 om bidrag till trossamfund har frågat på vilket sätt jag avser att säkerställa att politiska värderingar inte tillåts avgöra vilka trossamfund som uppfyller kriterierna för statliga bidrag. har religionsfriheten inskriven i lag. Relationsändringen mellan och staten, som genomfördes , är en naturlig och kraftfull fortsättning på denna grundläggande lagstiftning. De förutsättningar som gäller för att ett trossamfund ska få statligt stöd är även de klart angivna i lag. Statens skyldighet är att följa om de krav som ställs i lagen uppfylls. Detta innebär självfallet inte någon inskränkning i religionsfriheten, inte heller någon avsikt att påverka något samfunds trosuppfattning. Som jag sa i interpellationsdebatten i krävs en oerhörd noggrannhet och ödmjukhet inför uppgiften att jämföra praktiken med förutsättningarna för det statliga stödet. Jag vill i detta sammanhang upprepa, att jag tycker att till trossamfund gör ett utmärkt arbete på den punkten. Vad beträffar dialogen med är den avsedd just som ett samtal kring de frågor som aktualiserats i debatten.
frs · GP121311 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1311 om underlag för grundlagsändring Skånberg har frågat statsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att bevara breda samförstånd och stora majoriteter i grundlagsändringar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen eftersträvar självklart breda majoriteter över blockgränserna i alla grundlagsfrågor. Förändringar av grunderna för vår konstitution eller vårt demokratiska system kräver en omfattande beredning och en bred förankring i . Denna utgångspunkt är och kommer att vara vägledande för regeringens arbete med dessa frågor. Emellertid kan partierna i vissa enskildheter komma till olika slutsatser. Detta var exempelvis fallet i den fråga som frågeställaren tar upp, alltså regeringens förslag till ändring i tryckfrihetsförordningen att utvidga tryckfrihetsbrottet hets mot folkgrupp till att även omfatta personer med anspelning på sexuell läggning. Efter att frågan prövats först i en parlamentarisk kommitté och vunnit en bred majoritet där lade regeringen fram förslaget till . Efter utskottsbehandlingen i stod fem av partier bakom den föreslagna förändringen av grundlagen. Jag menar därför att behandlingen av frågan uppfyller de krav på fullgod beredning och bred parlamentarisk förankring som man bör ställa på behandlingen av grundlagsfrågor.
frs · GP121312 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1312 om hets mot folkgrupp har frågat statsminister om han avser att ta initiativ för att ändra lagen om hets mot folkgrupp så att public service ej ska kunna fälla uttalanden i likhet med det som gjordes när det israeliska bidraget till presenterades. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fattar beslut om riktlinjerna för de villkor som ska gälla för public service-företagen. Dessa riktlinjer fastställs genom att regeringen fattar beslut om sändningstillstånd. Av sändningstillståndet för framgår att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i televisionen. Det är och TV som i efterhand granskar om programföretagen lever upp till kraven i sändningstillstånden. Enligt praxis tar kravet på opartiskhet i sändningstillståndet främst sikte på följande företeelser: 1) Kritik mot en klart utpekad part. 2) Ensidig behandling av ett ämne eller en händelse. 3) Ställningstagande genom värderande uttalande av programledare och liknande medverkande i en kontroversiell fråga. Vidare framgår att av betydelse vid bedömningen av fall där opartiskhetskravet aktualiseras är bl.a. programföretagens skyldighet att kommentera olika händelser och skeenden och att stimulera till debatt i samhällsfrågor. Enligt vad jag erfarit har den aktuella händelsen anmälts till och TV som ska ta upp fallet till prövning.
frs · GP121313 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1313 om landinformation om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att landinformationen om ska uppmärksamma de förhållanden och hot som väntar kristna konvertiter som skickas tillbaka från till . Som bakgrund till frågan uppger att det finns ett antal flyktingar som har konverterat till den kristna tron sedan de kom till från . Skulle de skickas tillbaka till sitt hemland så är risken överhängande att de utsätts för förföljelser. uppger vidare att landinformationen hos utlänningsmyndigheterna vad gäller är mycket bristfällig. Som väl känner till så är och självständiga myndigheter. Jag är som statsråd förhindrad att påverka och kommentera handläggningen hos dessa myndigheter i enskilda ärenden. Att regeringen i vår har uttalat riktlinjer för bedömningen av asylsökande från norra hänger samman med att enskilda ärenden gällande överlämnats till regeringen från enligt bestämmelser i utlänningslagen. Några sådana ärenden gällande har inte överlämnats till regeringen. Jag utgår från att utlänningsmyndigheterna följer lagstiftning och fastlagd praxis med hänsyn tagen till den aktuella och reella situationen i de asylsökandes ursprungsländer i sin bedömning av de uppgifter som lämnas av de asylsökande och deras ombud. Myndigheternas uppgift är ju bl.a. att kritiskt granska faktaunderlaget i varje enskilt ärende. När det gäller synen på t.ex. konvertiters situation i har möjlighet att ändra gällande praxis om det visar sig vara nödvändigt. uppgifter om utlänningsmyndigheternas landinformation gällande är inte korrekta. Förutom den i frågan nämnda rapporten från inhämtas fortlöpande information från en mängd olika källor bl.a. UNHCR, och andra organisationer, från , inklusive ambassadernas årliga rapportering om de mänskliga rättigheterna, samt genom egna utredningsresor till de viktigaste ursprungsländerna. Myndigheterna har egen expertis med uppgift att samla landinformation om förhållandena i ursprungsländerna. De uttalanden som gjorde i de praxisbildande besluten måste naturligtvis relateras till vad som är känt om förhållandena i . Ytterligare information om dessa länder har givetvis tillkommit och analyseras fortlöpande för att sedan ingå i det totala beslutsunderlaget. Utifrån ovanstående finner jag ingen anledning att se över utlänningsmyndigheternas tillgång till landinformation.
frs · GP121314 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1314 om ändrade regler för upphandling har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att små företag även i fortsättningen ska kunna erhålla uppdrag inom offentlig sektor och ej stängas ute från denna marknad. Frågan ställs i anledning av regeringens förslag i proposition 2001/02:142 Ändringar i lagen om offentlig upphandling m.m. att gränsen för direktupphandling ska fastställas till fem prisbasbelopp. Regeringens förslag om ändrad gräns för direktupphandling avsåg att ge skäligt utrymme för ett enklare förfarande vid upphandlingar av begränsat värde, utan att medföra någon godtycklig behandling av anbudsgivare, eftersom huvudregeln om affärsmässighet i lagen om offentlig upphandling () gäller även för direktupphandlingar. Propositionen har behandlats i finansutskottet, vars majoritet avstyrkt regeringens förslag om ändrad gräns för direktupphandling. Förutsatt att följer utskottets förslag kommer lagen inte att ändras i det ifrågasatta avseendet. Jag kan i sammanhanget erinra om att nya regler infördes i fr.o.m. , enligt vilka ett annonseringstvång gäller för upphandlingar under EG-direktivens tröskelvärden och som överstiger direktupphandlingsgränsen. Jag anser att de små företagen därigenom erhållit ökade möjligheter att erhålla kontrakt med den offentliga sektorn.
frs · GP121315 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1315 om bostadsbidragsskuld har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa de problem som kan uppstå när före detta makar och sambor blir solidariskt återbetalningsskyldiga av bostadsbidrag? Makar eller sambor som gemensamt ansökt om och beviljats bostadsbidrag är i rättslig mening solidariskt ansvariga för återbetalningen av för mycket utbetalt bidrag. Detta följer av att de ansökt gemensamt. Återkrav kan ställas mot vem som helst av dem och detta även efter en eventuell separation. En av två solidariskt betalningsansvariga makar eller sambor kan dock efter begäran bli helt eller delvis befriade från återbetalningsskyldigheten, om den beror på en betydande inkomstökning som den andra maken eller sambon fått efter separationen. kan då dela återbetalningsbeloppet i förhållande till vars och ens andel av den inkomstökning som orsakat att det slutliga bostadsbidraget blivit lägre än det preliminära som betalats ut. Jag vill också framhålla att det finns möjlighet för de solidariskt återbetalningsskyldiga att ansöka om hel eller delvis eftergift med återbetalningskravet av bostadsbidrag på samma sätt som andra återbetalningsskyldiga hushåll.