ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121237 · 2002-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1237 om elräkningar har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att skynda på processen med att göra elräkningarna mer konsumentvänliga. Jag vill börja med att säga att jag håller med om att elräkningarna i många fall är svåra att tyda. Fakturan är dock företagens ansvar och kanske deras viktigaste kommunikationsväg till sina kunder. Det borde därför ligga i företagens intresse att förenkla sina fakturor och vad jag erfar är det en fråga som branschen har arbetat med . På regeringens och myndigheternas ansvar ligger att se till att konsumenterna har tillgång till den information som krävs för att kunna agera på elmarknaden. Flera insatser för att förbättra konsumentinformationen har genomförts . Bl.a. har tagit fram en databas där elkonsumenter kan gå in och jämföra elpriser mellan olika elleverantörer. har tillsammans med och startat Konsumenternas elrådgivningsbyrå, som är en självständig rådgivningsbyrå där konsumenter bl.a. kan få hjälp med att tyda begreppen på elräkningen. Regeringen har också låtit utreda om mätperiodens längd bör minskas och om preliminärdebiteringen av elförbrukningen bör avskaffas. Ett av skälen till att detta utreds är konsumenternas intresse av att få en exaktare uppfattning om sin elförbrukning och därmed en mer lättbegriplig faktura. uppdrag ska redovisas för att sedan remitteras. Därefter ska regeringen ta ställning till om det är lämpligt att ändra bestämmelserna kring mätaravläsning och debitering för att förbättra informationen till konsumenterna.
frs · GP121238 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1238 om rehabilitering för kvinnor har frågat mig vad jag avser att göra för att undanröja de hinder som finns i regleringsbrev att köpa aktiva rehabiliteringsinsatser för arbetslösa. Den fråga tar upp berörs även i fråga 2001/02:1050. Som framgår av näringsminister svar på denna fråga har ansvarsfördelningen mellan och varit att arbetsförmedlingen svarar för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen för sjukskrivna som saknar anställning och för dem som har en anställning. Att det fr.o.m. framgår av regleringsbrev att försäkringskassorna inte får köpa aktiva rehabiliteringsinsatser för arbetslösa är således ingen ändring av regelverket utan endast ett förtydligande av vad som gällt . är det så att den fortsatta samverkan mellan berörda myndigheter bör kunna underlättas då ansvarsfördelningen klargörs på en punkt där det tidigare rått viss oklarhet. Genom förtydligandet i regleringsbrev säkerställs att försäkrade inte behandlas olika beroende på vilken försäkringskassa de tillhör. Det har varit så att vissa försäkringskassor köpt aktiva rehabiliteringsinsatser till arbetslösa sjukskrivna medan andra kassor inte gjort det. Inom ramen för regeringens elvapunktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet har och tillsammans fått i uppdrag av regeringen att genomföra en pilotverksamhet för att förnya samverkan inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. och ska enligt uppdraget redovisa erfarenheterna vad gäller ansvarsfördelningen mellan arbetsförmedlingen och avseende arbetslösa sjukskrivna. Om erfarenheterna visar att ansvarsfördelningen behöver förändras ska och lämna förslag till regelförändringar.
frs · GP121239 · 2002-05-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1207 om intellektuella i och 1239 om rättssystemet i har frågat mig om svenska åtgärder för att förbättra villkoren när det gäller mänskliga och demokratiska rättigheter för intellektuella och kulturarbetare i . har frågat mig om hur avser att agera bilateralt och inom EU för att i dialogen med verka för att juridiska instanser följer FN:s konventioner om mänskliga rättigheter så att förföljelser av intellektuella och jurister stävjas. Jag väljer att besvara dessa frågor i ett gemensamt svar. Frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter inklusive yttrandefrihet samt frågor som rör rättssystemet och rättssäkerheten är centrala ämnen i de samtal för med företrädare för den iranska regeringen. Dessa frågor ingår även i den allomfattande politiska dialog som EU för med . Denna dialog syftar till att söka påverka bl.a. vad avser mänskliga rättigheter, demokrati och yttrandefrihet. Som generell utgångspunkt anser den att dialog är att föredra framför isolering. respekt för mänskliga rättigheter behandlas även i olika forum i FN, som i FN:s kommission för mänskliga rättigheter och i den kommitté som övervakar FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilken är part. Under mitt besök i den 16@17 april tog jag i samtal med utrikesminister upp försvinnandet av föreståndaren för Siamak Porzand, och efter att Porzand återfunnits, den efterföljande rättsprocessen mot honom. Vid dessa samtal lyfte jag även fram situationen inom rättsväsendet och bristerna i rättssäkerheten. har bilateralt med också tagit upp frågan om de tre parlamentariker som dömdes till fängelse för kritik mot rättsväsendet. Jag hade under besöket i också möjlighet att samtala med en av dessa parlamentariker. Ett möte hölls även med , redaktör för tidskriften som behandlar kvinnofrågor. Vid dessa möten fick jag bl.a. information om det viktiga arbetet med att förbättra kvinnans situation i och uttryckte stöd för detta arbete. har i bilaterala kontakter och genom EU tagit upp frågan rörande ett antal politiska oliktänkande som ställts inför rätta i . Vidare har EU vid upprepade tillfällen påtalat fall i där det framgått eller med fog kunnat misstänkas att politiska eller religiösa uppfattningar varit skälet till åtalet. Ett ytterligare exempel på detta är domarna mot iranska intellektuella för att de deltagit i en konferens om i . Regeringen följer mycket noga utvecklingen av situationen för de mänskliga rättigheterna i . kommer fortsatt i bilaterala kontakter med föra en dialog om vikten av respekt för och utveckling av demokratiska principer och mänskliga rättigheter inte minst vad gäller kvinnors rättigheter samt frågor gällande yttrandefrihet och medier. Vidare kommer att aktivt verka inom EU för att dessa frågor fortsätter utgöra en viktig del av dialogen med .
fr · GP111281 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1281 av () till finansminister om annonsskatten Om en facktidning innehåller annonser måste halva upplagan utgöras av prenumerationer för att man ska slippa att betala annonsskatt. Detta utan hänsyn tagen till om upplagan också vänder sig till annan verksamhet, som ligger nära facktidningens huvudsakliga målgrupp, för viktig information och kunskapsutbyte. Upplagan kan därigenom komma att betecknas som smal genom att antal prenumeranter inte kommer upp i . Kommer antal prenumeranter så räknas denna facktidning plötsligt som seriös och undantas från annonsskattens . Genom en ringa del prenumeranter belastas denna facktidskrift med en icke oansenlig annonsskatt som äventyrar facktidningens utgivning som konkurrensen försvåras då den konkurrerande facktidningen med en upplaga på slipper denna utgift. Genom lagens utformning hindras många facktidskrifter att ens komma ut på marknaden. Ett mer rättvist förfaringssätt vore @ i väntan på annonsskattens fullständiga avskaffande @ att facktidskrifter upptagna i postens tidningstaxa och Tidningsstatistik, undantas från annonsskatt. Min fråga till finansministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att likställa annonsskatten för facktidningar?
fr · GP111282 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1282 av () till finansminister om Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsbanken (EIB) hanterar stora summor pengar som går till projekt med offentligt stöd både inom och utanför EU. Bankens utlåning på ca går till projekt som motsvarar av EU:s totala investeringar. Det är därför viktigt att EIB:s pengar används på ett sätt som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Jag välkomnar mycket av det som finansministern sagt i sitt svar på en fråga från , men önskar ett klargörande. En ansenlig och växande andel av EIB:s utlåning går till projekt utanför EU. Där demokratiska traditioner och institutioner är svaga finns en stor frestelse att kringgå miljöhänsyn och demokratiska beslutsformer där extern finansiering finns tillgänglig för stora infrastrukturprojekt. EIB saknar en egen tydlig policy på viktiga områden. Jag vill fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att projekt som EIB finansierar utanför EU uppfyller åtminstone EU:s krav på miljöområdet?
fr · GP111283 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1283 av () till finansminister om Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsbanken, EIB, hanterar stora summor pengar som går till projekt med offentligt stöd både inom och utanför EU. Bankens utlåning på ca går till projekt som motsvarar av EU:s totala investeringar. Det är därför viktigt att EIB:s pengar används på ett sätt som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. I sitt svar på en fråga från har finansministern sagt att , både i det löpande styrelsearbetet och på annat sätt verkar för att EIB:s projekt ska få en tydligare miljöprofil, och att detta konkret innebär "att bl.a. bevakar att projekten ger ett tydligare mervärde ur miljösynpunkt". styrelserepresentanter har andra, tunga arbetsuppgifter och de är baserade hemma och inte där banken har sitt säte. Enligt telefonkatalog har en tjänsteman i som arbetar med EIB, men denna handläggare arbetar också med EIF, TEN, lånegarantifonden, Euroatom, EU/SMF-stöd, korruptionsbekämpning, FN-frågor, WTO och GEF. Finansministern har sagt att verkar för att EIB ska stärka sin miljökompetens. Jag vill fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att stärka möjligheter att bevaka att miljöhänsyn, öppenhet och folkligt deltagande i besluten om EIB:s projekt ökar?
fr · GP111284 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1284 av () till finansminister om Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsbanken, EIB, hanterar stora summor pengar som går till projekt med offentligt stöd både inom och utanför EU. Bankens utlåning på ca går till projekt som motsvarar av EU:s totala investeringar. Det är därför viktigt att EIB:s pengar används på ett sätt som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Jag välkomnar mycket av det som finansministern sagt i sitt svar på en fråga från , men önskar ett klargörande. Enligt uppgift går mycket av bankens utlåning till fossilenergiprojekt, medan bara ett av lånen på listan på bankens hemsida över projekt på gång avser förnybar energi. Detta är inte förenligt med den strävan att integrera hållbar utveckling i EU:s olika politikområden som kommit till uttryck i Cardiffprocessen och bekräftats på toppmötet i . Världsnaturfonden har kommit med ett förslag till ett projekt för att förbättra EIB:s arbete på klimatområdet, på liknande sätt som sker nationellt inom den svenska exportkreditnämnden. EIB kan också vara en tänkbar finansiär för delar av den omställning av det svenska energisystemet som behövs för att avveckla kärnkraften och minska fossilbränsleanvändningen. Jag vill fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att EIB:s finansiering inom energiområdet i väsentligt ökad utsträckning stöder projekt för förnybar energi?
fr · GP111285 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1285 av () till finansminister om Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsbanken, EIB, hanterar stora summor pengar som går till projekt med offentligt stöd både inom och utanför EU. Bankens utlåning på ca går till projekt som motsvarar av EU:s totala investeringar. Det är därför viktigt att EIB:s pengar används på ett sätt som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Jag välkomnar mycket av det som finansministern sagt i sitt svar på en fråga från , men önskar ett klargörande. En stor del av EIB:s utlåning går till stora infrastrukturprojekt inom och utanför EU. T.ex. bereds nu ett lån till ett motorvägsbygge i . Det finns en stor frestelse att kringgå miljöhänsyn och demokratiska beslutsformer där extern finansiering finns tillgänglig och för stora infrastrukturprojekt. Vi har erfarenhet av detta i , men risken är ännu större i länder där demokratin har kortare traditioner och svagare institutioner, eller där det finns ett preliminärt beslut från en finansiär. Jag vill fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att EIB inte finansierar projekt med potentiellt betydande miljökonsekvenser utan att en miljökonsekvensbeskrivning gjorts och offentliggjorts och berörda människor fått komma till tals innan EIB:s beslut fattats?
fr · GP111286 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1286 av () till finansminister om Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsbanken, EIB, hanterar stora summor pengar som går till projekt med offentligt stöd både inom och utanför EU. Bankens utlåning på ca går till projekt som motsvarar av EU:s totala investeringar. Det är därför viktigt att EIB:s pengar används på ett sätt som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Jag välkomnar mycket av det som finansministern sagt i sitt svar på en tidigare fråga, men önskar ett klargörande. Om banken finansierar en kapitalhöjning genom egna medel, kan detta innebära att medel som annars hade kunnat betalas tillbaka till ägarna (medlemsstaterna) stannar kvar i bankens verksamhet. Om medlemsstaterna lämnar en utökad garanti till banken, kan detta påverka medlemsstaternas finanser indirekt, t.ex. genom att medlemsstater själva får betala mer för sina egna lån om den egna kreditvärdigheten påverkas. När banken ökar sin utlåning till projekt i med statlig garanti, direkt eller indirekt (t.ex. genom statliga verk), kan detta också få konsekvenser för statens finanser. Jag vill fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att få ökad precision och transparens kring effekterna på statens finanser av en kapitalhöjning och utökad låneverksamhet för EIB?
fr · GP111287 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1287 av () till finansminister om försörjningsbördan Med försörjningsbörda menas hur många personer varje sysselsatt person i åldern 16@64 år måste försörja av den totala befolkningen i . För åren 1961@1971 ökade försörjningsbördan långsamt för de sysselsatta, från 2,07 till 2,10 personer. minskade försörjningsbördan från 2,10 till 1,96 personer. 1996 var försörjningsbördan som störst med 2,23 personer och har minskat och är 2001 på samma nivå som 1971. Den redovisade statistiken känns mycket allvarlig, då försörjningsbördan inte minskat trots att kvinnorna mycket aktivt tagit plats på arbetsmarknaden. Barnafödandet är dessutom mycket lågt. Resultatet kan inte vägas upp av det större antalet pensionärer eller den längre skolgången. Med anledning av den statistik som här redovisas vill jag ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att minska försörjningsbördan per anställd i arbetslivet?
fr · GP111288 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1288 av () till statsrådet om biståndet Målet med det svenska biståndet är enligt att "höja de fattiga folkens levnadsnivå" men i står att läsa om biståndspengar och deras diffusa väg ut i organisationer och föreningar. En del av Sidas biståndspengar slussas vidare till organisationer som i sin tur förmedlar vidare medel till föreningar och projekt. En sådan paraplyorganisation är Forum Syd. Denna paraplyorganisation har sänt vidare till svenska informationsprojekt. Ett sådant projekt som fått medel från Forum Syd är som fått till en bok, som är en okritisk hyllning till den kubanske diktatorn. Föreningen har fått pengar till ett rollspel om pengar och demokrati och har fått 900000 skattekronor för att bl.a. informera om fackföreningar. Dessutom har ATTAC-rörelsen fått 200000 skattekronor för att informera om globalisering och bedriva en "informationskampanj". Kopplingen till bistånd är minst sagt diffus. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att Sida ska följa de regler som finns för utbetalning och bistånd?
fr · GP111289 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1289 av () till näringsminister om statliga jobb till Jag har ställt frågor till näringsministern om omställningsarbetet i . Svaren har varierat. Exempelvis fick jag beskedet att "Regeringens utfästelser kommer att fullföljas så som utlovats". att 300 statliga och 300 privata jobb ska komma till . fick jag svaret: "Regeringen har uppfyllt de utfästelser om statliga ersättningsjobb som aviserades i regeringens skrivelse". Enligt skrivelsen skulle ca 300 statliga arbetstillfällen lokaliseras till . Till kommunen har ca 250 statliga arbetstillfällen lokaliserats. (Antalet har luckrats upp från tidigare utlovade 300 till ca 300.) För det första så är det färre än som utlovats och för det andra är inte så många som 250 utlovade . Enligt kommunalrådet i är det ca 200 utlovade, varav många inte är på plats . hade dessutom näringsministern en interpellationsdebatt i kammaren där han säger enligt snabbprotokollet: "I de kommunerna och på de orter där man lagt ned försvaret och skapat en annan utveckling har det gått väldigt bra" samt "När det gäller försvarsomställningen kan jag bara konstatera att vi har uppfyllt alla våra löften". I är inte löftena uppfyllda! Min fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att infria de utställda löftena till ?
fr · GP111290 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1290 av () till justitieminister om årsdagen av kravallerna i @ årsdagen av kravallerna i @ arrangeras en demonstration till minne av förra årets händelser. Syftet är "opinionsbildning kring terroristlagstiftningen och de oklarheter som finns angående rättegångarna efter kravallerna vid toppmötet". Medierna har rapporterat att polisen förbereder en ny taktik vid konfrontationer. Duellsituationer ska undvikas och fokus ska @ liksom @ ligga på att föra en dialog med de grupperingar som arrangerar demonstrationer. Det visade sig dock att de oseriösa falangerna inom demonstrationståget inte gick att nå med dialog. Polisen är till för att skydda allmänheten och det öppna samhället. angreps polisen dock med gatstenar därför att dess blotta närvaro ansågs "provocerande". upprepades tendensen i , där poliser skadades och en polisbil totalförstördes. Polisen har tydliggjort hur de tänker arbeta. Vilka garantier har avkrävts demonstranterna för att förra årets våldsanvändande inte ska upprepas? Förs det en dialog avseende huruvida man avser att bemöta polisens "provocerande" närvaro med gatstenar? Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser Justitieministern att vidta för att garantera att människor, egendom och i förlängningen det öppna samhället inte skadas ?
fr · GP111291 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1291 av () till socialminister om psykiskt funktionshindrade För den psykiskt sjuke som aldrig haft ett förvärvsarbete eller varit sjuk medför det stora problem att få fäste på arbetsmarknaden. Projekt har därför startats för att den funktionshindrade ska kunna få arbetsprövning, en form av rehabilitering. Dessa projekt har varit både viktiga och uppskattade. Kraven på samverkan mellan olika huvudmän skärptes, men trots detta fungerar det inte i verkligheten. Tyvärr brister det i helhetssynen på de funktionshindrade på vissa platser. och kommunerna har tillsammans med varit mycket angelägna om att den psykiskt funktionshindrade genom rehabilitering ska finna en meningsfull arbetsuppgift. De har tillsammans med arbetsförmedlingen, af, startat projekt som anses ha haft en positiv påverkan på de psykiskt funktionshindrade som deltagit. Tyvärr hoppar nu af av projektet med hänvisning till osäkerheten om den psykiskt funktionshindrade verkligen kan ta ett jobb. Det är beklagligt: Får man inte prova så kan man heller inte med säkerhet veta hur mycket man som funktionshindrad klarar av. Jag anser det vara otillfredsställande att myndigheterna inte samverkar tillräckligt så att människor faller mellan stolarna. Vad avser ministern att göra för att samverkan mellan myndigheterna ska leda till att psykiskt funktionshindrade människors hela situation beaktas?
fr · GP111292 · 2002-06-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:1292 av () till miljöminister om SSI:s och SKI:s informationsansvar deponerade , i strid med förbud, plutoniumhaltigt kärnavfall på kommuns avfallsdeponi. Av ett beslut från SSI framgår att detta var ett brott mot strålskyddslagen som SSI ser mycket allvarligt på. SSI har dock inte fört saken vidare till åklagare eftersom straffet för brottet bedömts vara för lågt. Beslutet lades upp på SSI:s hemsida, men SSI gjorde inget pressmeddelande och den lokala befolkningen informerades inte. Däremot gjorde SSI och SKI ett pressmeddelande när saken, efter en artikel i tysk press, uppmärksammats i svenska medier. Där berättar myndigheterna om att de skickat en skrivelse till berörda kommuner och länsstyrelser. Skrivelsen ger intryck av att vidare deponering av liknande avfall inte kan ske, men saknar uppgift om att regeringen kan medge tillstånd för deponeringen och att ett inblandat företag i brev till har förklarat sin avsikt att ansöka om sådant tillstånd. I skrivelsen nämns inte heller att företaget brutit mot SSI:s förbud och strålskyddslagen. Den tillrättalagda bild som lämnas till kommuner och allmänhet blir därmed missvisande. Däremot har miljöministern förklarat att "jag har förvissat mig om att myndigheterna har god kontroll över denna verksamhet". Jag vill fråga miljöminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att även för industrin känsliga uppgifter sprids mer aktivt?
fr · GP111293 · 2002-06-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:1293 av () till utrikesminister om asylpolitiken och EU Alltfler människor flyr från fattiga länder till . De flyr fattigdom förorsakad av oförmånliga och orättvisa handels- och investeringsavtal med världens rika länder och av de rika ländernas protektionism. De flyr undan krig och förödelse förverkligad genom den rika världens krigsmaterielexport till fattiga länder. I spåren av den ökade flyktingströmmen har främlingsfientligheten och rasismen, underblåst av högerextremistiska krafter, vuxit sig stark i . Dessa strömningar har haft stora politiska framgångar i flera europeiska länder, bl.a. , , , , och . har rikskansler i och premiärminister förklarat att man kommer att föra en än mer restriktiv flyktingpolitik, vilket bara torde betyda en sak: att de högerextrema krafterna i kommer att proklamera sig som segrare när det gäller den europeiska flyktingpolitiken. Sådana segrar för dem kommer att medföra att högerextremkrafterna kommer att nå ännu större framgångar. Man kan rimligen inte bekämpa de högerextrema krafterna genom att göra dem till viljes. Jag vill därför fråga utrikesministern : Vad avser ministern att göra inom EU för att möta de statsledningar som förverkligar de högerextrema krafternas politik i när det gäller bl.a. asyl- och flyktingpolitiken?
fr · GP111294 · 2002-06-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:1294 av () till utrikesminister om Med anledning av EU:s planerade utvidgning har man diskuterat framtid. Att gränser rivs och samarbete mellan stater ökar är enbart positivt. Det är precis vad en utvidgning av EU handlar om. Dock har det dykt upp problem på vägen. Eftersom ligger mellan EU:s kandidatländer och och saknar landförbindelse med resten av är fallet problematiskt. Detta eftersom man från EU:s sida kräver att invånare i ska ha visum för att kunna åka till just och när dessa blir fullvärdiga medlemmar i . Något som många boende i frekvent gör . En sådan resa skulle dels bli problematisk med tanke på det krångel som kan råda när visum ska utfärdas, dels med tanke på att visum kostar en hel del pengar. Invånare i tjänar i genomsnitt . Om visumtvång kommer att genomföras finns det stor risk att den vardagsintegration som råder mellan ovan nämnda länder kommer att dö ut. Att riva murar mellan länder är bra. Men att bygga upp nya är inte särskilt konstruktivt. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta så att en fortsatt vardagsintegration mellan och angränsande framtida EU-medlemsländer är möjlig?