frs · GP121532 · 2002-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1532 om gymnasieskola utan högskolebehörighet har frågat mig om jag avser att låta utreda möjligheten att fullfölja studier i gymnasieskolan som inte leder till högskolebehörighet men till behörighet till högre kvalificerad yrkesutbildning. Min och regeringens syn på gymnasieskolans uppgift redovisades senast till i regeringens skrivelse 2001/02:188 Utbildning för kunskap och jämlikhet. Gymnasieskolans uppgift är att kvalificera eleverna för personlig utveckling, ett demokratiskt samhällsliv, ett utvecklande arbetsliv och ett livslångt lärande, bl.a. genom att ge alla elever en gemensam kärna av kunskaper. Gymnasiereformen innebar en ambitionsökning framför allt för yrkesutbildningen. Alla nationella och specialutformade program blev treåriga och fick en gemensam kärna av allmänna ämnen. Ett arbetsliv i snabb förändring kräver både fördjupade och bredare kunskaper. Även inom hantverksyrken finns behov av teoretisk kompetens för att t.ex. sköta ekonomi, marknadsföring och kundrelationer. För att tillfredsställa höga kvalitetskrav från dagens kunder kräver även själva yrkesutövningen gedigna kunskaper om material, estetiska överväganden, miljövänliga produktionsmetoder etc. Behovet av teoretiska kunskaper inom både allmänna och yrkesspecifika ämnen betyder inte att de yrkesförberedande gymnasieutbildningarna saknar praktiska utbildningsinslag. Det är en utmaning för gymnasieskolan att organisera och planera den förberedande yrkesutbildningen så att de teoretiska och praktiska delarna stöder varandra och av eleverna uppfattas som både nödvändiga och stimulerande. Många av de yrkesförberedande programmens kurser har en tydlig praktisk profil. T.ex. utgör kurserna i ämnet Hantverksteknik inom hantverksprogrammet av utbildningen om eleven väljer att ta med samtliga dessa kurser i sitt studieprogram. Minst av utbildningen på gymnasieskolans yrkesförberedande program ska förläggas till arbetslivet. Det är inget som hindrar att ännu större del av utbildningen förläggs till en arbetsplats om det höjer kvaliteten på utbildningen. Regeringen har dessutom tagit initiativ till en försöksverksamhet inom gymnasieskolans yrkesförberedande program, Lärande i arbetslivet, där av utbildningen ska förläggas till en arbetsplats. Att sänka kraven i gymnasieskolan går emot arbetsmarknadens krav. I debattskriften Skolan, ungdomarna och industrin skriver : "I debatten om skolan framförs ibland att kraven på kärnämneskunskaper är för höga. En sådan ståndpunkt får dock inte stöd i denna undersökning. Goda baskunskaper i svenska, engelska och matematik samt grundläggande yrkeskunskaper framhålls tvärtom som nödvändiga för företagen." Jag delar denna uppfattning. Gymnasieskolans problem löses inte genom att reducera kraven på kärnämneskunskaper. Det motsvarar varken individens, arbetslivets eller samhällets behov. Regeringen vill stärka, inte försämra, konkurrenskraft. är det dubbelt så många av en åldersgrupp som slutför en treårig gymnasieutbildning som före gymnasiereformen. Regeringens ambition är att öka andelen ytterligare för att ge allt fler en bra grund för sin fortsatta utveckling. uppdrag är att lämna förslag på utformningen av en gymnasieskola som dels svarar mot det framtida samhällets och arbetsmarknadens behov, dels förbereder för ett livslångt lärande. Utgångspunkten är inte, som föreslår, att göra gymnasieskolan mer exklusiv och sortera bort många elever från en näst intill nödvändig utbildning, utan tvärtom att se till att allt fler får tillräckliga kunskaper.