ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12161 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:157 om svensk ratificering av om migrantarbetares rättigheter, 161 om FN:s internationella konvention för skydd av migrantarbetare, 162 om FN:s konvention för migrantarbetare och 171 om migrantarbetares rättigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska ratificera konventionen om migrerande arbetares och deras familjemedlemmars rättsliga ställning. , och har ställt samma fråga till statsrådet . Frågorna har överlämnats till mig. De sex stora om mänskliga rättigheter är, med sina eventuella tillhörande fakultativa protokoll, universella och ger ett gott skydd, även för personer som arbetar i ett annat land än där de är medborgare. Migrerande arbetares situation stärks även genom befintliga konventioner. Om , eller något annat land, skulle ratificera konventionen om migrerande arbetares och deras familjemedlemmars rättsliga ställning, skulle konventionen äga giltighet bara i de länder som har ratificerat den. Vid en tidigare bedömning ansågs existerande lagstiftning i stort ge ett fullgott rättsligt skydd åt de migrerande arbetare och deras familjemedlemmar som befinner sig här. Mot bakgrund av alla dessa, redan existerande, skyddsmekanismer har , och många andra länder, avstått från att ratificera konventionen om migrerande arbetares och deras familjemedlemmars rättsliga ställning. Jag anser dock att det finns skäl för att frågan på nytt ska ses över inom .
frs · GQ12162 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:157 om svensk ratificering av om migrantarbetares rättigheter, 161 om FN:s internationella konvention för skydd av migrantarbetare, 162 om FN:s konvention för migrantarbetare och 171 om migrantarbetares rättigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska ratificera konventionen om migrerande arbetares och deras familjemedlemmars rättsliga ställning. , och har ställt samma fråga till statsrådet . Frågorna har överlämnats till mig. De sex stora om mänskliga rättigheter är, med sina eventuella tillhörande fakultativa protokoll, universella och ger ett gott skydd, även för personer som arbetar i ett annat land än där de är medborgare. Migrerande arbetares situation stärks även genom befintliga konventioner. Om , eller något annat land, skulle ratificera konventionen om migrerande arbetares och deras familjemedlemmars rättsliga ställning, skulle konventionen äga giltighet bara i de länder som har ratificerat den. Vid en tidigare bedömning ansågs existerande lagstiftning i stort ge ett fullgott rättsligt skydd åt de migrerande arbetare och deras familjemedlemmar som befinner sig här. Mot bakgrund av alla dessa, redan existerande, skyddsmekanismer har , och många andra länder, avstått från att ratificera konventionen om migrerande arbetares och deras familjemedlemmars rättsliga ställning. Jag anser dock att det finns skäl för att frågan på nytt ska ses över inom .
frs · GQ12163 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:163 om skattelagstiftning gällande ideella stiftelser har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att bidrag till föreningslivet inte minskas på grund av statlig beskattning. Utgångspunkten för fråga är att en stiftelse som ger bidrag till en person som är och har normala inkomster kan förlora sin skattemässiga särställning därför att en sådan person inte ansetts "behövande" i lagens mening. Motsvarande kan enligt också inträffa om bidraget inte ges direkt till en "behövande" utan till en organisation. Gällande rätt på området är utformad på följande sätt. som har till huvudsakligt ändamål att bedriva hjälpverksamhet bland behövande är undantagen från skattskyldighet för vissa inkomster. Hur begreppet "behövande" ska tolkas och hur man ska se på frågan när bidraget ges till en annan organisation är i första hand en fråga för de rättstillämpande myndigheterna. Jag ser för dagen inte något behov av att vare sig utöka eller ändra de ändamål som begränsar skattskyldigheten för stiftelser eller att vidga kretsen av vilka som ska anses som "behövande".
frs · GQ12164 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:164 om djurskyddsmyndigheten har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att djurskyddsmyndigheten hamnar i . Regeringen har i propositionen om en politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) till redovisat sin bedömning att djurskyddsmyndigheten bör lokaliseras till . Skälen är flera. En avgörande förutsättning för en positiv lokal och regional utveckling är att ett lokalt engagemang för samhällsutvecklingsfrågor finns. I finns dels miljö och hälsa, dels landets enda utbildning för bland annat djurskyddsinspektörer. Således bör lokaliseringen till kunna ge goda förutsättningar för samverkan med aktiv forskning, grundutbildning samt fort- och vidareutbildning. Jag förväntar mig ett nära samarbete mellan djurskyddsmyndighetens verksamhet och forskning och utbildning. Jag ser inte skäl till en omprövning av ställningstagandet att placera myndigheten i .
frs · GQ12165 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:165 om ensidigt svenskt torskfiskestopp har frågat mig vilka initiativ jag har tagit och vilka initiativ jag avser att vidta för att alternativ till ett ensidigt svenskt torskfiskestopp prövas grundligt och förutsättningslöst. inkom med sin redovisning av biologiska effekter och ekonomiska konsekvenser av ett svenskt unilateralt torskfiskestopp. I rapporten redovisas en rad åtgärder som kan vara angelägna oavsett om ett stopp genomförs eller ej. Bland annat föreslår nya selektiva redskap, ökat skydd för lekområden genom utflyttning av trålgränser med mera. Jag anser att situationen för våra torskbestånd är i sådant skick att ett stopp är angeläget. I det fall ett torskfiskestopp inte skulle visa sig vara möjligt att genomföra kan redovisade åtgärder vara en grund för alternativ till ett stopp.
frs · GQ12166 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:166 om polisiär verksamhet i kommunerna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att kommuner är så missnöjda med den polisiära närvaron att de känner sig tvungna att hyra in vaktbolag. behöver fler poliser. Därför fullföljer och befäster regeringen satsningen på polisen genom att utbilda 4000 poliser under den kommande mandatperioden. Men dessa nya poliser ska inte ersätta väktare, och väktare ska inte heller ersätta polisen. Det är två tydliga roller som ska hållas isär. Polisen kan aldrig få så stora resurser att den i varje stund kan bevaka varje plats i landet. Det är därför vare sig anmärkningsvärt eller särskilt oroande att privata vaktbolag anlitas för att hålla uppsikt över egendom. Det är en trend som vi ser även i andra länder. Samhället måste emellertid kunna erbjuda medborgarna en så god trygghet att de inte är utlämnade till den säkerhet som kan köpas för pengar. Vaktbolag får och kan aldrig bli något mer än ett komplement till polisen. De har inga andra befogenheter att ingripa när brott begås än vilka medborgare som helst. Så länge vaktbolagen håller sig inom de rättsliga ramar som finns för deras verksamhet ser jag dem inte som något problem. I stället kan de, liksom varje medborgare, såväl förebygga brott med sin närvaro som hjälpa polisen att klara upp brott genom att redovisa sina iakttagelser. Uppmärksamma medborgare är, oavsett om de bär väktaruniform eller inte, ett positivt inslag i kampen mot brottsligheten. Medborgargarden och privata poliskårer däremot kan och ska förhindras redan genom gällande lagstiftning.
frs · GQ12168 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:168 om alternativ finansiering av vägbyggnation har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att göra det möjligt att pröva PPP-finansiering (Private Public Partnership) vid vägbyggnation i . beslutade på regeringens förslag om den fortsatta inriktningen av planeringen av transportinfrastrukturen. beslutade då att den övervägande delen av de infrastrukturprojekt som ska genomföras under planperioden 2004@2015 ska finansieras med anslag. Regeringen föreslog också i infrastrukturpropositionen en satsning i närtid på ca under perioden 2002@2004. av denna närtidssatsning finansieras med alternativ finansiering i form av lån i . Lånen ska återbetalas till 2015. Ett annat projekt som är aktuellt att finansieras med alternativ finansiering är den nya på . I budgetpropositionen föreslår regeringen nämligen att byggandet av den nya ska finansieras genom lån i som ska återbetalas under , i första hand med framtida avgifter som erläggs av de trafikanter som nyttjar någon av broarna över . Stockholmsberedningen (N 2001:02) har i uppdrag att föreslå insatser som förbättrar transportsystemet inom men också transportmöjligheterna mellan och övriga , övriga landet samt internationellt. De ska också undersöka och föreslå lämplig finansiering för sina förslag. Stockholmsberedningen ska redovisa sitt arbete . Fortsatta överväganden om alternativ finansiering kan sedan göras med Stockholmsberedningens förslag som utgångspunkt.
frs · GQ12169 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:169 om minskning av antalet penningdepåer har uppmärksammat att har beslutat att minska antalet penningdepåer i landet. Bland dem som planeras läggas ned är depån i , vilket innebär att landets nordligaste depå kommer att ligga i . Halva yta blir således utan penningdepå. har med anledning därav frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att penninghantering ska ske på lika villkor i landet. har enligt lag i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett led i detta arbete är att effektivisera kontanthanteringen i bland annat genom att överföra distributionsansvaret från till privata aktörer och minska antalet utlämningsställen. Jag ser positivt på denna effektivisering som kan leda till samhällsekonomiska besparingar. Emellertid är en självständig myndighet under . 1§ lagen (1988:1385) om riksbank framgår dessutom att får bedriva verksamhet vid riksbankskontor och riksbanksdepåer till det antal och på de orter som bestämmer. Banken har således enligt lag rätt att besluta om såväl antal som placering av dessa depåer. Jag ser därför ingen anledning för regeringen att vidta några åtgärder med anledning av beslut att minska antalet riksbanksdepåer i landet.
frs · GQ12170 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:170 om försvunna ensamma asylsökande barn har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att reda ut vad som hänt de ensamma asylsökande barnen. Villkoren och rättigheterna för de barn som kommer till utan vårdnadshavare prioriteras högt av regeringen. Jag har i flera svar på riksdagsfrågor redogjort för de åtgärder som vidtagits och som planeras att vidtas för att förbättra såväl mottagandet som asylutredningen för ensamkommande barn (se svar på riksdagsfrågorna 2002/03:83 och 141). Jag ser mycket allvarligt på att barn som är registrerade som asylsökande försvinner från . Jag välkomnar därför att Polisen och nu har tagit initiativ till att utreda orsakerna mer grundligt till dessa försvinnanden. När ett barn har lämnat en anläggning och inte meddelat vart han eller hon tänkt att ta vägen, anmäler försvinnandet både till polisen och samt till barnets gode man. I samband med att till exempel släktingar vill hämta ett barn agerar , så långt befogenheterna medger, för att förvissa sig om att barnet inte hämtas av någon obehörig. Om personal misstänker att barnet riskerar att fara illa görs en anmälan till . har dock ingen formell rätt att hindra barnet från att lämna anläggningen. I och föreslås att man genom en lagändring inrättar en särskild företrädare för ensamkommande barn, som bland annat ska ha rätt att besluta om var barnet ska bo. Detta förslag behandlas inom ramen för utredning om förmyndare, gode män och förvaltare och bereds i syfte att behandlas med förtur . Avslutningsvis vill jag understryka att jag noga följer frågan om varför barn försvinner och vad som kan göras för att förhindra detta.
frs · GQ12171 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:157 om svensk ratificering av om migrantarbetares rättigheter, 161 om FN:s internationella konvention för skydd av migrantarbetare, 162 om FN:s konvention för migrantarbetare och 171 om migrantarbetares rättigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska ratificera konventionen om migrerande arbetares och deras familjemedlemmars rättsliga ställning. , och har ställt samma fråga till statsrådet . Frågorna har överlämnats till mig. De sex stora om mänskliga rättigheter är, med sina eventuella tillhörande fakultativa protokoll, universella och ger ett gott skydd, även för personer som arbetar i ett annat land än där de är medborgare. Migrerande arbetares situation stärks även genom befintliga konventioner. Om , eller något annat land, skulle ratificera konventionen om migrerande arbetares och deras familjemedlemmars rättsliga ställning, skulle konventionen äga giltighet bara i de länder som har ratificerat den. Vid en tidigare bedömning ansågs existerande lagstiftning i stort ge ett fullgott rättsligt skydd åt de migrerande arbetare och deras familjemedlemmar som befinner sig här. Mot bakgrund av alla dessa, redan existerande, skyddsmekanismer har , och många andra länder, avstått från att ratificera konventionen om migrerande arbetares och deras familjemedlemmars rättsliga ställning. Jag anser dock att det finns skäl för att frågan på nytt ska ses över inom .
frs · GQ12172 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:172 om konsekvenserna på hyresnivåerna av ett ökat bostadsbyggande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka att en nödvändig och efterfrågad produktion av hyresrätter inte leder till en hyreschock för befintliga hyresgäster. Det stöd som finns till nyproduktion av hyresbostäder är konstruerat för att verka återhållande på inflyttningshyrorna. utreds hur produktions- och boendekostnaderna för nya hyresbostäder ska kunna sänkas med utgångspunkt i förslaget om sänkta byggmomskostnader. En självklar utgångspunkt i det arbetet är att även ett nytt stöd ska utformas så att kostnadsökningar motverkas och inflyttningshyrorna blir rimliga. Man kan dock aldrig komma ifrån att det alltid varit dyrt att bygga nya bostäder. Inflyttningshyrorna i nybyggda lägenheter har alltid varit högre än i redan befintliga bostäder. är bruksvärdesprincipen en grundbult i hyrespolitiken, vilket innebär att hyresskillnader ska motiveras av skillnader i bruksvärde, det vill säga de olika kvaliteter som följer med varje bostad. Produktionsåret och produktionskostnaden ska i sig inte vara avgörande för den hyra som sätts. Även kommunala företag måste gå runt ekonomiskt. Detta innebär att om en del av produktionskostnaden inte täcks av inflyttningshyran får den fördelas över det övriga bostadsbeståndet inom företaget. Det är innebörden av den solidariska hyrespolitiken. För att ytterligare hålla nere produktionskostnaderna kan bostadsföretagen och kommunerna se över markpolitiken och upphandlingsprocessen. har genom en samordnad upphandling visat att det går att bygga till rimliga kostnader, även i . Hur bostadsföretagen ska använda sina medel är ytterst en fråga för företagets ägare, kommunen. Likaså om en utdelning ska lämnas eller ej. kan dock bara lämna begränsad utdelning, beräknad på det kontant tillskjutna kapitalet. När det gäller hur produktionskostnaderna och boendekostnaderna för nya hyresbostäder ska kunna sänkas med utgångspunkt i förslaget om sänkta byggmomskostnader är det min förhoppning att kunna lägga fram en proposition i ärendet.
frs · GQ12173 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:158 om polisens situation i och 173 om polisverksamheten i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga polissituationen i . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra polisverksamheten i . Jag har förstått att den ekonomiska situationen är ansträngd i . De senaste dagarnas artiklar i den lokala pressen vittnar om att detta är något som oroar medborgarna. Låt mig bara förtydliga att det är som fördelar polisens resurser. Det ankommer alltså inte på regeringen att fastställa hur RPS fördelar sina resurser över landet. RPS ska fördela anslagna medel så att de bidrar till att uppfylla de övergripande mål för myndigheten som regeringen och fastställt. Som skriver i sin fråga har jag , bland annat vid den interpellationsdebatt vi hade , uttalat min förståelse för att förslaget om att utbilda 4000 poliser kommer att leda till merkostnader för polisen. Regeringen kan dock tidigast i samband med den ekonomiska vårpropositionen föreslå förändrade utgiftsramar. Jag kan därför inte uttala mig om polisens anslag . Beredningen av polisens totala resursbehov har dock påbörjats. Frågan om de nya poliserna och övriga frågor som berör polisens resursbehov diskuteras naturligtvis i dessa sammanhang.
frs · GQ12174 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:174 om judiska skolan i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fristående skolor som följer läroplanen, som klarar ekonomin och som inte fått kritik för kvaliteten får fortsätta sin verksamhet. Som statsråd är jag som bekant förhindrad att kommentera enskilda ärenden. Däremot ger jag gärna min generella syn på frågan. Jag vill understryka att jag anser att fristående skolor är en värdefull del av svenska skolväsendet. Fristående skolor bidrar tillsammans med kommunala skolor till en mångfald inom skolväsendet. Enligt skollagen (1985:1100) ska en fristående skola godkännas om utbildningen vid skolan ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som ska förmedla. Det krävs också att skolan uppfyller vissa ytterligare krav. Ett av dessa är att skolan har minst 20 elever om det inte finns särskilda skäl för ett lägre elevantal. Bestämmelsen om minst 20 elever tillkom då några fristående grundskolor endast omfattade tre till fyra elever. I förarbetena till den nämnda bestämmelsen (prop. 1995/96:200) hänvisas bland annat till läroplanens krav på bland annat möjligheter till samarbete, social fostran och utveckling. Dessutom framförs att en skola med få elever knappast ger ett stabilt ekonomiskt underlag för en verksamhet av mer varaktig karaktär. Vidare anges att bör få möjlighet att medge undantag från denna regel om det finns särskilda skäl, till exempel för att i lägre årskurser möjliggöra skolgång inom rimligt avstånd från elevernas hem i glesbygd och för skolor av typen behandlingshem eller terapiskola, samt att en nystartad skola behöver för uppbyggnad. Detta är skäl som jag anser är rimliga. Mot den bakgrunden ser jag inte något skäl att ta initiativ till en ändring av den regel som anger ett lägsta antal elever i fristående skolor.
frs · GQ12175 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:175 om samordnad information om stödinsatser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en samordnad information om de offentliga stödinsatserna för funktionshindrade barn kan komma till stånd. Först vill jag understryka vikten av att de offentliga insatserna för barn och ungdomar med funktionshinder fungerar på det sätt som regering och riksdag har tänkt. De rapporter som har lämnats och som visar på brister är oroväckande och ger anledning till fördjupade analyser av hur stödet till barnen och deras familjer ska kunna förbättras. Det handlar dels om den av frågeställaren nämnda analysen från , dels om som visar på brister i bemötandet av barn och unga med funktionshinder. I den rapport som regeringen lämnade till har regeringen också nämnt barn med funktionshinder som ett område där vi fortfarande ser problem och där insatser behöver göras för att förbättra situationen. Den samlade information som efterfrågas bör till viss del kunna tillgodoses av den skrift om funktionshindrade barns rättigheter som har gett ut . Hitta dina rättigheter är en översikt över samhällets insatser och syftar till att det ska bli lättare för föräldrar till barn med funktionshinder att överblicka vilket stöd som finns. utbildningsstöd, Sisus, har i uppdrag att verka för ökad kompetens om bemötande av personer med funktionshinder. Inom ramen för det uppdraget arbetar Sisus med att ta fram ett nationellt program för kompetensutveckling som riktar sig till förtroendevalda, chefer och annan personal som i sitt arbete möter personer med funktionshinder. Att det programmet också ska innehålla åtgärder som riktar sig till bemötandet av barn och ungdomar med funktionshinder samt deras föräldrar ser jag som en självklarhet. Jag kan också tillägga att den tidigare nämnda rapporten från är föremål för beredning i . Det pågår alltså en hel del arbete såväl inom som utom med ambitionen att förbättra såväl information som bemötande av barn och unga med funktionshinder och deras föräldrar. Och jag kan försäkra frågeställaren att min avsikt är att noga följa utvecklingen och arbeta vidare med frågorna.
frs · GQ12176 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:176 om översyn av specialistkompetenser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att reumatologi som specialistinriktning kan upphöra. Detta med anledning av att utredare, under pågående översyn av de specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås för läkare, lämnat sina synpunkter på antalet medicinska specialiteter. har ännu inte redovisat sitt uppdrag till regeringen, detta ska ske . Jag har därför inte för avsikt att nu uttala mig i frågan utan avvaktar redovisning av uppdraget i sin helhet.
frs · GQ12177 · 2002-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:177 om sjukhussjukan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hindra ökningen av sjukhussjukan och resistenta bakterier. Läget i beträffande antibiotikaresistens är sannolikt ett av de bästa i . Det hindrar inte att det också finns problem i vårt land. En situation som förvärras internationellt leder också till ökad risk för import av antibiotikaresistenta bakterier. En viktig verksamhet bedrivs i bland annat av och minskad antibiotikaresistens (STRAMA). har lagt fram en handlingsplan mot antibiotikaresistens som är ett viktigt led i det fortsatta arbetet. Den bereds i . Regeringen avser att med utgångspunkt i förslaget till nationell handlingsplan återkomma med förslag till att motverka uppkomsten och spridningen av antibiotikaresistens. Ett särskilt problem är de infektioner som framför allt sprids inom vården. Infektioner med sjukhussjuka, det vill säga meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) har ökat, även om situationen i ännu är förhållandevis gynnsam. har utarbetat lagförslag som syftar till att öka möjligheterna att på ett effektivt sätt bekämpa vårdrelaterade infektioner. Förslagen handlar bland annat om att uppställa uttryckliga krav på tillgång till vårdhygienisk kompetens samt om rapportering av vårdrelaterade infektioner och resultaten av utförda provtagningar. Flera vårdrelaterade infektioner är redan anmälningspliktiga sjukdomar enligt smittskyddslagen och ska anmälas till både smittskyddsläkaren och . Regeringen avser att ta ställning till behovet av lagbestämmelser beträffande vårdrelaterade infektioner i samband med att man lägger fram förslag till åtgärder mot antibiotikaresistens.