ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121168 · 2002-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1168 om poströstning har frågat mig vad jag tänker göra för att det ska bli lättare för fler att poströsta i årets val jämfört med förra, så att omläggningen inte riskerar att bidra till ett lägre valdeltagande. En viktig del i en fungerande demokrati är ett enkelt och lättillgängligt valsystem, som väljarna känner förtroende för. Det svenska systemet har utformats mot denna bakgrund. Röstning på något av postens serviceställen är ett väl inarbetat sätt att rösta för de väljare som inte röstar i sin vallokal. Ansvaret för detta åvilar , som efter samråd med bestämmer på vilka av bolagets serviceställen s.k. poströstning ska anordnas. Omkring en tredjedel av all röstning sker genom poströstning. Denna form av röstning har således en mycket viktig plats i det svenska valsystemet. I propositionen Ändringar i vallagen, m.m. (prop. 2001/02:53) har regeringen gjort bedömningen att en ändring av denna ordning skulle kunna medföra negativa konsekvenser för väljarna, med ett minskat valdeltagande som följd. Riskerna är särskilt stora om en sådan förändring genomförs alltför nära inpå ett val. Regeringen framhåller i propositionen att de förändringar som genomgår medför att förutsättningarna för poströstningen behöver ses över. Men till skillnad från utredningens förslag, som innebar att poströstningens roll i valsystemet skulle tonas ned kraftigt (SOU 2000:125), borde enligt regeringens mening motsatt väg väljas och de särskilda bestämmelserna i vallagen om röstning på postkontor behållas. har ställt sig bakom denna bedömning (bet. 2001/02:KU8, rskr. 2001/02:147). genomgår en förändringsprocess. Antalet traditionella postkontor kommer att minska och delvis ersättas med s.k. postcentra. I övrigt kommer lösningar med olika partner att väljas, t.ex. "Post i butik". I den mån Posten AB:s eller dess partners egna lokaler i vissa fall inte skulle räcka till, kan bolaget hyra lokaler för poströstning av t.ex. kommunerna. De nya förutsättningar för förtidsröstningen som detta innebär medför att förberedelserna för poströstningen vid årets val bör följas med särskild uppmärksamhet. Regeringen har därför gett ett uppdrag med denna innebörd. Det framhålls i uppdraget att ambitionsnivån för förtidsröstningen ska vara densamma som vid tidigare val. Uppdraget ska slutredovisas . I en delredovisning har redogjort för sina kontakter med och kommunerna. säger sig inte ha några tvivel om att poströstningen kommer att genomföras på ett bra sätt. Vid ett möte med har jag också inhämtat ytterligare information om hur Postens och informationsinsatser avses genomföras för att på bästa sätt nå de röstberättigade om var och hur de kan poströsta. Bl.a. kommer ett 020-nummer att anges på röstkorten dit man kan ringa för att få information om vilka postkontor som tar emot poströster. Vidare har regeringen i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2001/02:100) föreslagit en förstärkning av anslaget 46:1 Allmänna val för att täcka eventuella kostnadshöjningar i samband med förtidsröstningen i höstens val. Dessa åtgärder ger goda förutsättningar för poströstningen i höstens val.
frs · GP121169 · 2002-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1169 om sjukskrivningarna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att pressa tillbaka kostnaderna för sjukskrivningarna. Inledningsvis vill jag framhålla att jag och regeringen ser med stor oro på utvecklingen av sjukskrivningarna. Som känner till har ett omfattande utredningsarbete bedrivits inom med anledning av den ökade sjukfrånvaron och ohälsan i arbetslivet. Resultaten visar bl.a. att ökningen av antalet sjukskrivna har flera förklaringar och att orsakssambanden är komplexa. Det finns således ingen enskild faktor som kan förklara ökningen av sjukfrånvaron utan flera förklaringsfaktorer måste kombineras. Det är till följd av dessa komplexa orsakssamband som regeringen valt en strategi för ökad hälsa i arbetslivet i elva punkter som innehåller ett brett spektrum av åtgärder. Det innehåller åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, åtgärder för att förbättra rehabiliteringen av dem som drabbas samt vissa åtgärder för förbättrad tillgänglighet till behandling inom hälso- och sjukvården. Bl.a. ingår arbetsmiljö, ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare, hälsobokslut, formerna för sjukskrivningsprocessen samt förbättrad statistik och forskning. Avslutningsvis vill jag meddela att regeringen planerar att i olika sammanhang återkomma med förslag med inriktning på att öka hälsan i arbetslivet bl.a. med utgångspunkt i de olika utredningsförslag som finns.
frs · GP121170 · 2002-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1170 om Europeiska investeringsbanken har frågat mig hur jag avser att agera på angående påfyllnad av nya medel och reformer av bankens informations- och miljöpolicyn. kommer att ge uttryck för en kritisk hållning när det gäller kapitalhöjningen på guvernörsmötet . hör till de länder som har varit mest kritiska under de förhandlingar som pågått. Vi har särskilt framhållit att långivningen ska ge ett tydligt mervärde, dvs. fördelar som annan befintlig långivning inte kan ge. Regional utveckling, skydd av miljön, ökad konkurrenskraft, påskyndande av utvidgningen och samarbete med tredjeland är exempel på sådana fördelar. Vi menar att lån till små och medelstora företag via banker ska vara mer transparenta. Långivning till stora företag med god tillgång till finansiering på marknaden bör minskas. Långivningen ska leva upp till gemenskapens krav och prioriteringar såsom de fastställs i bankens stadga och i Europeiska rådets olika beslut. Banken ska samordna sina insatser med andra institutioner både inom och utom EU. driver också att kapitalhöjningen ska finansieras internt, utan tillskott från medlemsländerna, och att den ska räcka . Förslaget innebär således ingen påverkan på den svenska statsbudgeten. Kapitalhöjningen ska slutligen också lämna utrymme för riskkapitalsatsningar för små och medelstora företag. verkar för att banken ska bli mer öppen med information till allmänheten. Framsteg har förvisso gjorts. T.ex. har hemsidan blivit mer fyllig än för bara . Banken träffar numera regelbundet intresseorganisationer för att diskutera olika frågor. Det går för utomstående att få information om planerade projekt. Banken är underställd EU:s policy vad gäller informationsspridning. Den är ansvarig inför sina medlemsländer såsom stadgarna föreskriver. Men det går att komma längre och driver på för ökad transparens och öppenhet i banken. EIB bör följa goda exempel från andra jämförbara internationella finansiella institutioner, såsom eller IFC inom världsbanksgruppen. Om en inspektionspanel som den i eller en ombudsman som den i är sådana goda exempel kan inte bedömas . Saken skulle behöva prövas i särskild ordning. verkar för att EIB:s projekt ska få en tydligare miljöprofil och att banken ska stärka sin miljökompetens. Det görs både inom ramen för pågående förhandlingar om påfyllnad av bankens kapital och i det löpande styrelsearbetet. Konkret innebär det att bl.a. bevakar att projekten ger ett tydligt mervärde ur miljösynpunkt. Verksamheten ska i sin helhet vägledas av miljöhänsyn och dessutom ska minst en tredjedel av långivningen vara direkt miljörelaterad. Det senare gäller både långivningen inom EU och i kandidatländerna. När det gäller bankens miljökompetens, så gläder det mig att notera att denna har stärkts. EIB ska följa EU:s miljöpolicy och jag menar att banken i huvudsak gör det. I detta avseende är det inte korrekt att påstå att EIB:s verksamhet strider mot EU:s politik för global hållbar utveckling, åtminstone vad gäller miljöpolicyn.
frs · GP121171 · 2002-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1171 om dopningskontroll av kvinnor har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att män och kvinnor ska behandlas lika vid dopningskontroller. Precis som konstaterar är dopning ett allvarligt problem som skadar både idrotten och de personer som använder preparaten. Regeringen tillsatte därför 2001 en arbetsgrupp inom som har utarbetat en nationell handlingsplan mot dopning inom idrotten. Ett av förslagen som arbetsgruppen presenterat är att forskning rörande såväl orsaker till missbruk av dopningsmedel som medicinska och andra effekter av ett sådant missbruk i idrotten eller i samhället i dess helhet ska intensifieras. Rapporten har remitterats till berörda myndigheter och till idrottsrörelsen. konstaterar vidare att den medicinska forskningen inom vissa områden tillägnas män i större utsträckning än kvinnor. Orsaken till att exempelvis forskning om anabola androgena steroider endast sker på män är emellertid att dessa preparat ger obotliga skador på kvinnor. Forskning om bloddopning omfattar kvinnor och män i lika omfattning . Beträffande de dopningskontroller som utförs av görs ingen skillnad mellan kvinnor och män. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder.
frs · GP121172 · 2002-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1172 om svartjobb inom byggnadsbranschen har frågat statsrådet vilka åtgärder han som bostadsminister avser att vidta för att komma tillrätta med de missförhållanden som består bl.a. i att byggnadsarbetare från andra länder kan arbeta här utan att i praktiken behöva betala skatt. Arbetet i är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. nämner som exempel en situation där en utländsk medborgare har tilldelats F-skattsedel. Jag besvarade för sedan en fråga som tog sikte på motsvarande situation och jag svarade då bl.a. följande. Vid tilldelning av F-skattsedel görs inte någon skillnad mellan svenska och utländska näringsidkare. Även den som inte är skattskyldig här i landet men bedriver eller kan antas komma att bedriva näringsverksamhet här har rätt att få en F-skattsedel under samma förutsättningar som gäller för den som är skattskyldig här. En sådan F-skattsedel utfärdas utan att någon F-skatt debiteras. Vidare påpekade jag att vårt medlemskap i bl.a. innebär att vi inte har rätt att försvåra för en medborgare i en annan medlemsstat, eller i en stat som har associeringsavtal med EU, att bedriva näringsverksamhet här. Jag upplyste också att det enligt uppgifter från i (där alla fall av detta slag registreras) inte var någon större mängd utlänningar som innehade F-skattsedel utan att någon preliminärskatt debiterats, och att det inte heller fanns några säkra uppgifter om att utfärdade F-skattsedlar missbrukats på det sätt som togs upp i den frågan. Avslutningsvis förklarade jag att jag avsåg att följa utvecklingen och, om det visade sig nödvändigt, vidta åtgärder. Jag kan försäkra att det är min avsikt. Man kan naturligtvis tänka sig andra situationer, och det är vid det här laget väl känt att användning av svart arbetskraft i byggbranschen är ett problem. Detta har belysts bl.a. i en rapport från , där verket redovisade iakttagelser vad gäller omfattningen av svarta löner i byggbranschen. Det var bl.a. mot bakgrund av dessa uppgifter som regeringen tillsatte en kommission i vars uppgifter det ingår att föreslå åtgärder som syftar till att motverka användandet av svart arbetskraft inom bygg- och anläggningsbranschen. Kommissionen har påbörjat sitt arbete men det är ännu för tidigt att uttala sig om vilka åtgärder det kan leda fram till.
frs · GP121173 · 2002-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1173 om lagstiftning om franchising har frågat mig om jag nu är beredd att ta initiativ till lagstiftning om franchising. Det internationella arbetet inom Unidroit med att ta fram ett utkast till modellag om franchising är ännu inte slutfört. I expertkommittén, där även deltar, hölls ett möte så sent som och en modellag kan förväntas vara klar för antagande tidigast . Som har påpekat i sin fråga höll ett samrådsmöte i syfte att belysa behovet av svenska lagstiftningsåtgärder om franchising. Företrädare för berörda svenska myndigheter och organisationer deltog vid mötet och värdefulla synpunkter framfördes. Som jag tidigare framhållit anser jag det angeläget att frågan om det bör införas lagregler om franchising kan avgöras skyndsamt. Jag anser dock fortfarande att resultatet av de pågående diskussionerna kring Unidroits utkast till modellag bör avvaktas innan vi tar ställning till frågan.
frs · GP121176 · 2002-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1176 om E 4 söder om har frågat näringsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att åstadkomma en samplanering mellan väg E 4, söder om , och järnvägen. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Det ärende som tar upp rör en ansökan från om tillåtlighet enligt 17 kap. avseende ny sträckning av väg E 4 söder om . Jag vill inledningsvis framhålla att har ett övergripande ansvar för vägtransportsystemets miljöpåverkan och ska därmed bl.a. verka för förbättringar i transportsystemet som helhet. har således ett ansvar för att i sin planering samordna utvecklingen av vägnätet med andra trafikslag. ansökan ska nu tillåtlighetsprövas av regeringen. Denna prövning innefattar en allsidig bedömning där regeringen bl.a. kommer att bedöma de konsekvenser som ett förslag om lokalisering av en ny väg kan förväntas få vad gäller samordning med andra trafikslag. Jag kan inte i övrigt kommentera ett enskilt förvaltningsärende.
frs · GP121179 · 2002-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1179 om elräkningar har frågat mig vad jag avser att göra för att statliga ska avskaffa preliminärdebiteringen för alla sina elkunder. Jag vill börja med att slå fast vad statens roll som ägare i innebär. Som ägare bestämmer staten de övergripande målen för företagets verksamhet. har som huvuduppgift att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder. Detta ska ske på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att företaget ska uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin affärsverksamhet. För den operativa verksamheten ansvarar bolagets styrelse och ledning. Denna beslutsordning gäller såväl privata som helt eller delvis statligt ägda företag. Vilket debiteringssystem som använder sig av är ett operativt beslut. Precis som nämner i sin fråga så har i uppdrag att utreda om mätperiodens längd bör regleras och om preliminärdebiteringen av elförbrukningen bör avskaffas. kommer att redovisa sin slutrapport och rapporten kommer sedan att remitteras i vanlig ordning. Om detta förfarande i slutändan skulle leda till en lagstiftning, som innebär att preliminärdebiteringen avskaffas blir den självklart generell för samtliga aktörer på elmarknaden, inklusive .
frs · GP121180 · 2002-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1180 om påtryckningar på har frågat mig hur och EU avser att verka för att utöva ytterligare påtryckningar på för att landet ska respektera demokrati och mänskliga rättigheter. Den djupt oroväckande utvecklingen i som föregick presidentvalet har fortsatt . Trovärdiga rapporter har kommit om fortsatta övergrepp i form av våldshandlingar begångna av regeringen närstående grupper, liksom av politiskt motiverade gripanden. President synes inställd på att bryta sönder den opposition som finns mot hans styre, i stället för att söka dialog med företrädare för hela det zimbabwiska samhället. beslutade i den 15@16 mars, på svenskt initiativ, att skicka en högnivåtrojka till regionen för att diskutera den oroande utvecklingen i med regionens ledare. EU-trojkan besöker , och . Resan har till syfte att tillsammans med SADC (Southern African Development Community) arbeta för en demokratisk utveckling i . Trojkan kommer att avrapportera sina samtal till allmänna rådets möte . De unika åtgärder som EU vidtog , och som bl.a. innefattade riktade sanktioner mot ett tjugotal makthavare, fortsätter. En skärpning av dessa sanktioner kan inte uteslutas. Vid årets session av FN:s kommission för mänskliga rättigheter i lade EU fram ett resolutionsförslag om det allvarliga läget för de mänskliga rättigheterna i . Trots stora ansträngningar att vinna gehör för förslaget lyckades den afrikanska gruppen med hjälp av få igenom ett no action-förfarande, vilket innebar att förslaget aldrig blev föremål för en formell behandling i kommissionen. Jag beklagar djupt de afrikanska ländernas sätt att på detta vis förhindra att FN gavs möjlighet att behandla frågan om de mänskliga rättigheterna i . Mänskliga rättigheter är ett centralt tema i den regelbundna dialogen mellan EU och SADC. Ett viktigt nytt tillfälle att diskutera detta ges i samband med ett ministermöte mellan EU och SADC i . Jag kan försäkra om att fortsatt kommer att uppmärksamma situationen i och ge stöd till de krafter som arbetar för respekt för mänskliga rättigheter och demokrati i landet.
frs · GP121181 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1181 om handikappstöd till prostatacancerpatienter har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att även organisationer för prostatacancerpatienter ska få statligt handikappstöd. Bakgrunden till frågan är att () av har fått avslag på sin ansökan om bidrag med motiveringen att föreningen inte uppfyller villkoren för bidrag. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över statsbidragen till handikapporganisationernas allmänna verksamhet. I uppdraget ingick att föreslå kriterier för statsbidragsberättigade organisationer och att föreslå riktlinjer för hur bidraget ska fördelas mellan organisationerna. Alltfler handikapporganisationer hade bildats . Det gällande systemet gynnade organisationer som kommit tidigt in i systemet och nya organisationer hade svårt att komma in. Utredningens ambition var att skapa ett bidragssystem i vilket resurserna fördelas på ett så rättvist, enkelt och tydligt sätt som möjligt. Utredningen (SOU 1999:89) föreslog att principerna för fördelning skulle fastställas i en förordning. trädde den nya förordningen om statsbidrag till handikapporganisationer (SFS 2000:7) i kraft. I samband med att den nya förordningen trädde i kraft gav regeringen i uppdrag att redovisa effekterna av det nya statsbidragssystemet. anlitade som gjorde en kartläggning och analys av åsikterna om och effekterna av det nya bidragssystemet. Särskild betoning lades i kartläggningen på hur systemet påverkar förnyelse inom handikapprörelsen. Rapporten inlämnades till regeringen . Den allmänna iakttagelsen från studien är att en övervägande del av handikapporganisationerna anser att det nya systemet är bättre och mer rättvist än det gamla. En slutsats är att etableringsbidraget, som kan lämnas om det finns särskilda skäl och , har en viktig såväl ekonomisk som symbolisk betydelse för nya organisationer och i förlängningen för förnyelsen inom handikapprörelsen. En annan slutsats är att bör förtydliga vilka krav som gäller för synnerliga skäl och vilka regler som gäller för organisationer som fått statsbidrag av synnerliga skäl. Arbetet med detta har påbörjats av och ska vara klart . beviljades 49 organisationer statsbidrag. Det är en ökning med sex organisationer sedan den nya förordningen trädde i kraft. Fyra av dessa beviljades till en början etableringsbidrag. beviljades fyra organisationer etableringsbidrag. ser jag inga skäl till att förändra nuvarande förordning. som är ansvarig myndighet har att ta ställning bl.a. till huruvida synnerliga skäl kan åberopas och i enlighet med kartläggningens förslag ser över principerna för att erhålla statsbidrag av synnerliga skäl.
frs · GP121182 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1182 om lönesättning av generaldirektörer har frågat statsministern om näringsministern @ mot bakgrund av uppgifter om orimliga lönesättningar av generaldirektörer @ avser att vidta åtgärder för att den här typen av lönesättningar inte ska kunna ske . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Generaldirektörerna tillhör den grupp av chefer för myndigheter som lyder direkt under regeringen. Deras löner beslutas av regeringen. Riktlinjerna för lönesättningen har lagts fast i s.k. verksledningsbeslut (prop. 1986/87:99, bet. 1986/87:KU29, rskr. 1986/87:226). Dessa riktlinjer innebär följande. Lönesättningen för verkschefer (generaldirektörer m.fl.) ska medverka till att målen för verksamheten uppnås och att verksamheten bedrivs effektivt och rationellt. Lönen ska vara individuellt bestämd. Lönesättningen ska grundas på överväganden om myndigheternas storlek, regional organisation, ekonomiska faktorer, verksamhetens komplexitet och utsatthet. Löneläget på konkurrerande marknader utanför den statliga (t.ex. näringsliv och finansmarknad) ska också beaktas. Vidare ska beaktas goda ledaregenskaper, såsom bl.a. förmåga att kommunicera med och utveckla medarbetarna samt att ta initiativ till och leda utvecklingen av verksamheten. Den avslutade revisionen av verkschefernas löner har hållit sig inom fastlagda ramar. Löneökningarna för olika individer har i enlighet med principen om individuell lönesättning varierat. Jag vill dock betona att det inte varit fråga om ökningar i den storleksordning som angivits i massmedierna. Lönerna för flertalet verkschefer ligger på en nivå som jämfört med den privata sektorn är förhållandevis måttlig. Endast två generaldirektörer har en lön som överstiger statsministerns; för en av dem uppgår lönen till . Genomsnittslönen för gruppen i sin helhet är ca . Av redogörelsen ovan framgår att lönerna bestäms enligt riktlinjer som är avsedda att trygga en långsiktig försörjning av kvalificerade chefer i statlig förvaltning i enlighet med riktlinjerna i verksledningsbeslutet. Även om dessa löner som en följd därav i vissa fall kan ligga på nivåer som rent allmänt kan te sig höga ser jag inget skäl att nu vidta några åtgärder för att ändra riktlinjerna.
frs · GP121183 · 2002-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1183 om såddfinansiering har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Industrifonden och ska kunna medverka i den för nyföretagandet så viktiga såddfinansieringen. Det har den privata kapitalmarknaden vuxit markant. Trots detta finns det fortfarande många projekt och företag som har svårt att attrahera kapital i mycket tidiga skeden. Detta beror bl.a. på att den affärsmässiga risken är för hög och att kapitalinsatsen ofta är liten. Staten kompletterar marknadens kapital inom detta område med s.k. såddfinansiering. Såddfinansiering i detta avseende är en statlig finansieringsform för projekt i mycket tidiga skeden som tidigare främst har hanterats av Verket för näringslivsutveckling (). såddfinansiering har främst skett i form av s.k. villkorslån. har i detta avseende haft ett omfattande samarbete med bl.a. teknopoler för att få såväl en regional kompetens som möjlighet att få in intressanta projekt från stora delar av landet. Även länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen har möjlighet att besluta om såddfinansiering. Anslaget till Nuteks såddfinansiering har varit 23 miljoner . (1999@2001) har en tillfällig förstärkning skett med ytterligare 50 miljoner. Denna insats har och har haft en stor betydelse för att få fram nya konkurrenskraftiga produkter. och fick därför i uppdrag att ge förslag på en mer samordnad och långsiktig hantering av finansieringsfrågorna. /har på grundval av detta uppdrag slutit avtal om samarbeten med Industrifonden och Innovationscentrum. Samarbetet med Industrifonden avser främst hantering och finansiering av lån till teknikbaserade företag i tidiga skeden och finansiering av företag i tidig tillväxtfas. Samarbetet med Stiftelsen avser innovations- och affärsutvecklingsprojekt. Avtalen kommer att främja dels tillgången på kapital i tidiga skeden, dels administrativ samordning och samverkan. Detta system har införts och är under uppbyggnad. Det är min förhoppning att detta samarbete ska ge en trygg och långsiktig hantering av såddfinansieringsärenden. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen för att kunna vidta åtgärder om utfallet inte motsvarar målsättningen.