ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ1214 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:14 om Fastighetsmäklarnämndens lokalisering har frågat justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att även förutsättningarna för en lokalisering av till andra orter än utreds. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är riktigt att regeringen gett Statskontoret i uppdrag att utreda förutsättningarna för en lokalisering av utanför och att en lokalisering till företrädesvis ska undersökas. Jag har inte för avsikt att föreslå någon ändring av det uppdrag regeringen lämnat, utan inväntar Statskontorets rapport.
frs · GQ1215 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:15 om officiella kontakter med regimen i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidtaga med anledning av en planerad parlamentarikerresa till . Det står naturligtvis varje riksdagsledamot fritt att resa varthelst hon eller han önskar. Jag har därför inte några synpunkter på val av resmål. Jag håller med om att den irakiska regimen skulle kunna använda ett parlamentarikerbesök för sina egna syften, men jag har förstått att den planerade resan till har ställts in.
frs · GQ1217 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:17 om den kanoniska rätten har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att bringa klarhet i den kanoniska rättens förhållande till svensk lag. På familjerättens område, liksom på andra områden, uppkommer det situationer där de inblandade har anknytning till flera länder. måste man då ta ställning till vilket lands lag som ska tillämpas. Svenska domstolar och myndigheter ska således ibland tillämpa utländsk rätt när ett rättsförhållande har anknytning till utlandet. Vilket lands lag som ska tillämpas regleras i den internationella privaträtten. Den internationella privaträtten avser alltså samspelet mellan olika länders rättsordningar. Kanonisk rätt @ dvs. den romersk-katolska kyrkans eget regelsystem @ är inte någon rättsordning i den meningen. Kanonisk rätt @ eller för den delen andra religiösa regelsystem @ är alltså inte i sig tillämplig i . Däremot kan det lands lag som enligt den internationella privaträtten ska tillämpas på en viss fråga naturligtvis ibland vara mer eller mindre influerad av hur man i den katolska kyrkan ser på ett förhållande och därför sägas indirekt ge den kanoniska rätten betydelse. Men detta betyder inte att kanonisk rätt tillämpas, utan det är det andra landets lag som tillämpas. Jag kan i sammanhanget tillägga att utländsk lag inte får tillämpas om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen. Mot denna bakgrund bedömer jag att rättsläget inte är sådant att det finns behov av några åtgärder från min sida.
frs · GQ1218 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:18 om förrättare av vigslar och partnerskap, 19 om regler för att ingå partnerskap samt 20 om anknytningskrav för partnerskap har ställt tre frågor till mig, och jag väljer att besvara dem . Som svar på fråga om vigselförrättare och registreringsförrättare som ett gemensamt uppdrag vill jag framhålla att det viktiga är att det finns tillgång till partnerskapsförrättare över hela landet. Detta kan åstadkommas på olika sätt. Ett gemensamt uppdrag är en möjlighet. I regleringsbrevet för gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att undersöka tillgången på partnerskapsförrättare och att vid behov på lämpligt sätt verka för att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av hur läget ser ut och vilka åtgärder länsstyrelserna vidtagit. Arbetet är inriktat på att en sådan redogörelse ska kunna lämnas till . När det sedan gäller anknytningsvillkoren för att registrera partnerskap i ska dessa frågor övervägas inom departementet. Det gäller både frågan om särskild anknytning till bör krävas för rätten att ingå partnerskap här och frågan om vilka medborgarskap som bör likställas med svenskt. I den sistnämnda delen måste en bedömning göras av om det aktuella medborgarskapslandet har partnerskapsregler som i tillräcklig grad motsvarar den svenska partnerskapslagen, alltså ger partnerskap i allt väsentligt samma rättsverkningar som ett äktenskap. Jag räkningar med att en departementspromemoria ska kunna remitteras .
frs · GQ1219 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:18 om förrättare av vigslar och partnerskap, 19 om regler för att ingå partnerskap samt 20 om anknytningskrav för partnerskap har ställt tre frågor till mig, och jag väljer att besvara dem . Som svar på fråga om vigselförrättare och registreringsförrättare som ett gemensamt uppdrag vill jag framhålla att det viktiga är att det finns tillgång till partnerskapsförrättare över hela landet. Detta kan åstadkommas på olika sätt. Ett gemensamt uppdrag är en möjlighet. I regleringsbrevet för gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att undersöka tillgången på partnerskapsförrättare och att vid behov på lämpligt sätt verka för att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av hur läget ser ut och vilka åtgärder länsstyrelserna vidtagit. Arbetet är inriktat på att en sådan redogörelse ska kunna lämnas till . När det sedan gäller anknytningsvillkoren för att registrera partnerskap i ska dessa frågor övervägas inom departementet. Det gäller både frågan om särskild anknytning till bör krävas för rätten att ingå partnerskap här och frågan om vilka medborgarskap som bör likställas med svenskt. I den sistnämnda delen måste en bedömning göras av om det aktuella medborgarskapslandet har partnerskapsregler som i tillräcklig grad motsvarar den svenska partnerskapslagen, alltså ger partnerskap i allt väsentligt samma rättsverkningar som ett äktenskap. Jag räkningar med att en departementspromemoria ska kunna remitteras .
frs · GQ122 · 2002-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:2 om rättvisa villkor har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att make/maka/sambo till andra arbetstagare än statsråd ska få medfölja på förrättningar utomlands. Frågan har överlämnats till mig. Det är självklart upp till varje enskild arbetsgivare att fastställa regler för tjänsteresor. I tillämpas tydliga regler om resekostnadsersättning med mera åt make till statsråd, fastställda av regeringen . Reglerna säger att för förrättningar utomlands kan ersättning i form av traktamente och ersättning för kostnader för resa och logi samt förlorad arbetsförtjänst utgå för make/maka/sambo till statsråd. En förutsättning för att ersättning ska utgå är att statsrådet har inbjudits att tillsammans med sin make besöka en annan stat. Vidare kan ersättning till make/maka/sambo också utgå om statsrådet är värd för en gäst som har inbjudits tillsammans med sin make eller om statsrådet inbjudits att tillsammans med sin make delta i ett inhemskt arrangemang av större vikt. Som förutsättning för att ersättning ska utgå gäller att maken har fått uppdrag att i sammanhanget delta tillsammans med statsrådet.
frs · GQ1220 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:18 om förrättare av vigslar och partnerskap, 19 om regler för att ingå partnerskap samt 20 om anknytningskrav för partnerskap har ställt tre frågor till mig, och jag väljer att besvara dem . Som svar på fråga om vigselförrättare och registreringsförrättare som ett gemensamt uppdrag vill jag framhålla att det viktiga är att det finns tillgång till partnerskapsförrättare över hela landet. Detta kan åstadkommas på olika sätt. Ett gemensamt uppdrag är en möjlighet. I regleringsbrevet för gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att undersöka tillgången på partnerskapsförrättare och att vid behov på lämpligt sätt verka för att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av hur läget ser ut och vilka åtgärder länsstyrelserna vidtagit. Arbetet är inriktat på att en sådan redogörelse ska kunna lämnas till . När det sedan gäller anknytningsvillkoren för att registrera partnerskap i ska dessa frågor övervägas inom departementet. Det gäller både frågan om särskild anknytning till bör krävas för rätten att ingå partnerskap här och frågan om vilka medborgarskap som bör likställas med svenskt. I den sistnämnda delen måste en bedömning göras av om det aktuella medborgarskapslandet har partnerskapsregler som i tillräcklig grad motsvarar den svenska partnerskapslagen, alltså ger partnerskap i allt väsentligt samma rättsverkningar som ett äktenskap. Jag räkningar med att en departementspromemoria ska kunna remitteras .
frs · GQ1223 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:23 om lokalisering av försäkringskassornas arbetsskadehantering har frågat vilka åtgärder hon avser vidta för att undersöka möjligheterna att lokalisera försäkringskassornas arbetsskadehantering till . Jag har ansvar för socialförsäkringsfrågorna. Frågan om lokaliseringen av den eller de nya arbetsskadeenheter som avses tillskapas är föremål för utredning. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare. I direktiven anges att utredaren i sitt förslag om lokalisering ska beakta @ utöver de generella direktiv som gäller för alla utredningar @ tillgång till extern kompetens, möjligheten till god personalförsörjning och närhet till forskningsinstitutioner som kan bistå med relevant kunskap inom arbetsskadeområdet. Stor vikt ska läggas vid kvalitet och kompetens vid tillskapandet av den nya organisationen för arbetsskadehandläggning, vilket gör att regionalpolitiska hänsyn inte ensamt kan vara avgörande. Utredaren har överlämnat ett delbetänkande till regeringen. Sedvanlig beredning av frågan kommer att ske.
frs · GQ1224 · 2002-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:24 om arbetsbrist har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att de arbetshandikappade som är anställda inom har en meningsfull sysselsättning. Av frågan framgår vidare att 4000 anställda inom är undersysselsatta trots att bolaget minskat antalet anställda med 2000 mot bakgrund av krisen i telekomsektorn. Jag vill börja med att påpeka att legotillverkning har varit ett dominerande inslag i verksamhet sedan den startade. Största delen av arbetstillfällen och intäkter har traditionellt hämtats från industriverksamhet. blev telekom en viktig marknad för . Den utveckling som vi observerar inom telekom @ och även i andra branscher där verkar @ innebär en strukturell förändring i marknader som påverkar bolagets sysselsättningsmöjligheter mycket kraftigt. Enligt bolagsledningen omfattar dock undersysselsättningen 3500 personer, alltså något lägre än vad som framgår av frågan. Mot denna bakgrund och för att upprätthålla en hög sysselsättningsnivå av meningsfulla arbetstillfällen i , har bolaget beslutat att på ett markant sätt öka tjänsteverksamheten i och därmed minska industriverksamheten. bedömer att tjänsteverksamheten måste öka för att bolaget ska klara regeringens sysselsättningsmål. Denna förändring bedöms nödvändig för att bringa ned den befintliga undersysselsättningen. Bolagets inriktning innebär att tjänsteverksamheten ska öka från att omfatta av antalet anställda till att omfatta . En sådan övergång av verksamheten från industri till tjänster har påbörjats med sikte på att öka sysselsättningsgraden i bolaget. kommer härmed också att införa, utöver de normala insatserna, särskilda individuella motivations-, kompetens- och utbildningsinsatser för enskilda personer . Regeringen förordnade som särskild utredare med uppgift att se över styrning och inriktning av . I utredningens uppdrag ingår bland annat att föreslå åtgärder som förbättrar statens styrning av bolaget så att högre grad av effektivitet uppnås i verksamheten. Utredaren ska även föreslå alternativa insatser som kan kompensera en minskning av arbetstillfällen vid . Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Därefter kommer regeringen att ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa att de arbetshandikappade anställda inom har en meningsfull sysselsättning.
frs · GQ1225 · 2002-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:25 om konsultarvoden vid sammanslagningen mellan har frågat mig om jag avser att redovisa om upphandlingen av rådgivningstjänster vad avser samgående mellan är gjord efter gällande regler om upphandling. Frågan är ställd med anledning av de uppgifter som cirkulerat i medierna om transaktionskostnaderna för att genomföra samgåendet mellan och mot bakgrund av den kritik som riktats mot regeringens upphandlingsrutiner i samband med Telia@Telenor-affären. Låt mig först peka på en i sammanhanget viktig fråga, nämligen ansvarsfördelningen mellan ägaren till ett aktiebolag och ledningen för bolaget. Ägarens uppgift är att bestämma de övergripande målen för företagets verksamhet. Den operativa verksamheten är bolagets styrelses och lednings ansvar. Detta gäller naturligtvis inte bara privatägda bolag, utan även företag som staten äger eller är delägare i. fråga är generellt ställd vad gäller upphandling av tjänster i samband med affären. Vid en affärstransaktion där ägarens förmögenhet kan påverkas, är denne skyldig att bevaka sina intressen. Det är inte alltid säkert att ägarens intressen fullt ut överensstämmer med bolagets. Därför har staten, såsom största aktieägare i , anlitat en finansiell rådgivare och en juridisk rådgivare för att staten ska kunna bevaka sina intressen i samband med transaktionen. Eftersom svenska staten är huvudägare i förväntar sig övriga aktieägare att statens ställningstagande är väl underbyggt. Statens finansiella rådgivare har i detta fall varit UBS . Även , Sonera och den har anlitat ett flertal rådgivare för att ta tillvara sina intressen. Telias huvudrådgivare har varit och Soneras huvudrådgivare har varit . Jag har tillsett att rutinerna och dokumentationen kring upphandling av rådgivningstjänster har förbättrats bl.a. mot bakgrund av den tidigare kritiken från revisorer och . Upphandlingen av UBS och den juridiska rådgivaren har naturligtvis skett enligt bestämmelserna i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. I det prospekt som sänt ut till Soneras aktieägare finns uppgifter om transaktionskostnaderna för de båda bolagen. Totalt beräknas Telias och Soneras transaktionskostnader uppgå till . Enligt uppgifter som redovisas av kommer ungefär hälften av beloppet att utgöras av en finländsk transaktionsskatt. Telias rådgivare beräknas kosta , medan Soneras rådgivare beräknas kosta . Kostnader för övriga banker anlitade av och Sonera utgör , varav den största delen avser ersättning till som är rådgivare till Sonera. Resterande belopp ska täcka kostnader för jurister, revisorer, tryckning av prospekt och ett flertal andra tjänster.
frs · GQ1226 · 2002-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:26 om mobiltelefontäckning har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa mobiltäckningen i hela landet. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. , , använder sig av tillståndsvillkor i samband med att tillstånd för bl.a. mobila teletjänster meddelas. Enligt dessa ska de tillståndshavare med GSM 900, (Tele2, , ) som först tog sina nät i drift täcka minst sträckningen av de vägar i som klassades som Europavägar samt tätorter som hade mer än 10000 invånare. Utöver de fastställda kraven, bygger de tre GSM-operatörerna ut mobiltelefonnäten enligt företagsekonomiska principer. Mätningar som PTS utfört visar att tillståndsvillkoren gällande täckningen är uppfyllda. PTS avser att göra ytterligare mätningar för GSM-täckning i i sitt tillsynsarbete. Resultaten presenteras därefter direkt av PTS. När tillståndvillkoren för täckning för UMTS, den så kallade tredje generationens mobila kommunikation, fastställdes användes de utfästelser som operatörerna gjorde i sina ansökningar. Dessa utfästelser innebär en täckning på 99,av befolkningen vid utgången av . Med GSM- och UMTS-nät som dessutom samverkar måste täckningen anses kunna bli bättre. Detta förutsätter att användarnas mobila terminaler är anpassade för att ta emot båda nätens signaler. Systemet för NMT (Nordisk Mobil Telefoni) är ett system som förtjänar att nämnas i sammanhanget. NMT 450 är det mobiltelefonsystem som erbjuder den bästa yttäckningen i landet, i synnerhet i glesbygd och skogsbruksområden. De täckningskrav som ställs på NMT-tjänsten, av landets yta, beslutades mot bakgrund av vikten av god tillgänglighet och regional balans, vilka är två av telemålen som har beslutat om.
frs · GQ1227 · 2002-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:27 om åtgärder mot svarttaxi har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att öka insatserna mot svarttaxiverksamheten. I en skrivelse ställd till mig har påtalat att problemet med svarttaxiverksamhet i är gravt underskattat. Som underlag för bedömningen har genomfört en inventering . Av rapporten framgår också en del förslag till åtgärder. För att få stöd för det fortsatta arbetet har vi berett bl.a. , , och länsstyrelser möjlighet att lämna synpunkter på de redovisade förslagen. Jag planerar , tillsammans med tjänstemän på och , ett möte tillsammans med , och . Vid detta möte ska vi tillsammans diskutera igenom de förutsättningar som finns för att förbättra situationen. Det handlar om möjligheterna att arbeta med lagstiftning men också andra åtgärder i form av exempelvis information, förbättrad kollektivtrafik och ökad tillgänglighet till taxi och nätter.
frs · GQ1228 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:28 om visum har frågat mig vad jag avser göra för att underlätta för anhöriga att erhålla visum vid sjukdom, olyckor eller dödsfall i familjen. Låt mig inledningsvis klargöra att viseringspolitiken inom ramen för den reglerade invandringen har som mål att medge så stor rörelsefrihet över gränserna som möjligt. Det gäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser. Ett led i dessa kontakter är naturligtvis att medge besök i . har en rad omständigheter att ta hänsyn till vid fastställande av viseringspraxis för ett land. har t.ex. en mer restriktiv bedömning för medborgare från länder där risken är stor att personerna väljer att stanna i samt där återtagande av personer som inte erhållit uppehållstillstånd möter problem. Det är eller, efter bemyndigande, svensk utlandsmyndighet, som beslutar om visering ska beviljas. Vidare är det som beslutar om bl.a. riktlinjer för viseringspraxis. Den generella praxis tillämpar i viseringsärenden innebär att visering normalt beviljas för exempelvis föräldrar, barn och syskon. Det faktum att svenska myndigheter beviljar av de 170000 viseringsärenden som avgörs , visar enligt min uppfattning att målen med viseringspolitiken upprätthålls. avser även fortsättningsvis ha en viseringspolitik som medger ett naturligt och öppet besöksutbyte med andra länder. kommer även inom ramen för viseringsarbetet inom EU att verka för att fler länder beviljas viseringsfrihet så fort de lever upp till grundläggande migrationspolitiska krav och också återtar sina egna medborgare som inte fått uppehållstillstånd i annat land. Som svar på den direkta frågan vill jag mot denna bakgrund svara att jag inte ser någon anledning att vidta några åtgärder.
frs · GQ1229 · 2002-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:29 om uppbörd till trossamfund utan samtycke har frågat vad jag avser att göra för att säkerställa att en enskild inte ska drabbas av avgifter till föreningar som man inte är medlem i, eller som drivs in genom statlig uppbörd utan att personen har samtyckt till vare sig avgiften eller uppbörden. Frågan har ställts mot bakgrund av att registrerade trossamfund kan få hjälp av skattemyndigheten med uppbörd av medlemsavgifter från enskilda utan att skattemyndigheten gör en egen prövning av om den enskilde är medlem i trossamfundet eller inte och att avgiftsuttaget grundas på uppgifter från trossamfundet om medlemskap. Reglerna om uppbördshjälp för registrerade trossamfund infördes i samband med stat-kyrka-reformen. Det är regeringen som beslutar om uppbördshjälp ska medges. Uppbördshjälp kan endast ges till registrerade trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och som är stabilt och har egen livskraft. För att ett beslut om uppbördshjälp ska kunna verkställas måste medlemmarna lämna sitt samtycke till sådan hjälp. Trossamfundet kan antingen hämta in ett samtycke från var och en som debiteras avgift eller i sina stadgar ha regler om skyldighet för medlemmarna att betala avgift till trossamfundet i den ordning som gäller för skatter och avgifter enligt skattebetalningslagen. I sina beslut om att medge uppbördshjälp har regeringen angett att den förutsätter att trossamfundet ger medlemmarna information om vad det innebär för den enskilde att avgiften tas ut via skattebetalningssystemet. Systemet för uppbörd av avgifter från trossamfund fungerar på det sättet att ett trossamfund som beviljats uppbördshjälp överlämnar en datafil med uppgift på de medlemmar som ska betala avgift genom statens medverkan. Uppgifterna ska gälla för visst inkomstår och endast avse personer som året före det inkomstår som avgiften avser har eller anses ha samtyckt till att betala avgift till trossamfundet. Avgiften ingår i medlemmens preliminära och slutliga skatt. Frågan om former för medlemskap, liksom former för samtycke till att avgift tas in med statlig hjälp är en fråga mellan den enskilde och trossamfundet. Den enskilde ska alltså vända sig till trossamfundet om han eller hon anser att medgivande inte har lämnats eller att han eller hon inte är medlem i samfundet. Om ett trossamfund skickar in en rättelse till på grund av att den fil som har skickats in visat sig innehålla personer som inte samtyckt till att betala avgift, räknas avgiften om för ifrågavarande personer och återbetalas i förekommande fall på det sätt som gäller för återbetalning av skatt. Jag anser inte att det finns skäl att vidta några åtgärder i detta avseende.
frs · GQ123 · 2002-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:3 om uppsägningar inom har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med de strukturella problemen i . Jag besvarade i samband med att redovisat det uppdrag regeringen tilldelat honom med anledning av dåvarande varsel och neddragningar i , en liknande fråga av Marcelind. Marcelind har också väckt en interpellation i samma fråga. Jag kommer att lämna detta interpellationssvar och avvaktar med svar till dess.
frs · GQ1230 · 2002-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:30 om förbandsnedläggning de har frågat mig vilka förband regeringen kommer att föreslå för nedläggning med anledning av överenskommelsen mellan regeringen och . I den överenskommelse som de hänvisar till anges att möjligheterna till besparingar inom försvarsområdet ska studeras som ett av huvudalternativen av försvarsberedningen. Förberedelserna inför nästa försvarsbeslut har påbörjats. Försvarsberedningens arbete med att analysera den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden pågår, och en rapport i frågan planeras till . Därefter kommer försvarsberedningen att utarbeta en rapport som innehåller beredningens syn på de försvarspolitiska konsekvenserna av den säkerhetspolitiska utvecklingen. Denna senare rapport planeras till . Grundat på bland annat dessa rapporter avser regeringen att besluta om direktiv till de berörda myndigheterna om det underlag som ska lämnas inför nästa försvarsbeslut. Mot bakgrund av att förberedelserna för nästa försvarsbeslut har påbörjats kan jag av naturliga skäl inte göra några uttalanden om eventuella organisationsförändringar inom Försvarsmakten som skulle kunna föregripa försvarsberedningens arbete.