frs · GP12533 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:533 om en demokratisk rättsstat har frågat mig om jag anser att effekterna för svenska medborgare av rådets förordning (EG) nr 467/2001 av och kommissionens förordning (EG) nr 2199/2001 av står i överensstämmelse med principerna om rättssäkerhet som är grundläggande för en demokratisk rättsstat. Jag anser givetvis att de principer om rättssäkerhet som är grundläggande för en demokratisk rättsstat måste värnas. Efter har en rad åtgärder vidtagits för att förhindra nya terroristattacker. När sanktionskommittén för beslutade att alla medlemsstater skulle frysa ett antal namngivna personers och organisationers tillgångar skedde det efter en mycket snabb procedur. Ett medlemsland, , förelade kommittén listan som därefter sändes ut till de övriga 14 medlemmarna i kommittén. Ingen hade några erinringar, och var därmed listan antagen. Tre av personerna på listan är svenska medborgare. beslut innehåller inga närmare uppgifter om varför just dessa personer finns med på listan. Oavsett vad man anser om denna procedur har och alla andra medlemsstater en folkrättslig förpliktelse att följa säkerhetsrådets och sanktionskommitténs beslut. De aktuella EG-förordningarna, som genomför besluten i FN, är utformade så att de inte uttryckligen reglerar någon rätt att få beslutet om sanktioner rättsligt prövat. Det finns dock en möjlighet att väcka talan om ogiltighetsförklaring av själva förordningarna. En sådan talan har väckts av de tre svenskarna och organisationen vid förstainstansrätt. De invändningar som för fram om att sanktionerna har beslutats utan att de utpekade personerna har fått ta del av de anklagelser och det material som ligger till grund för beslutet, och om att rådet och kommissionen inte har prövat om det finns någon substans i anklagelserna, kan komma att prövas inom ramen för en ogiltighetstalan. Jag ser med intresse fram mot resultatet av domstolens prövning. har kontinuerligt agerat både i FN och i EU för att olika rättssäkerhetsaspekter ska beaktas. Det regelverk för bekämpande av terrorism som antogs av EU innehåller också vissa nyheter som är betydelsefulla ur rättssäkerhetssynpunkt. Det är viktigt att diskussionerna om rättssäkerhetsfrågor fortsätter. Så sker också fortlöpande. Som ett resultat av sådana diskussioner beslutade att ge sanktionskommittén i uppdrag att regelbundet uppdatera listan över personer och organisationer vars tillgångar ska frysas, på grundval av relevant information från bl.a. medlemsstaterna. Dessutom har regeringen tagit ett initiativ till en diskussion som bl.a. innefattar rättssäkerhetsfrågor i den s.k. Stockholmsprocessen. Tillsammans med andra intresserade länder kommer vi att undersöka om det inom ramen för kan utvecklas ett system som bättre tillgodoser den enskildes rättssäkerhet. Den begärde i samband med en uppvaktning av sanktionskommitténs ordförande en omprövning av namnen på FN:s sanktionslista, däribland de tre svenskarna. beslutade dessutom att de tre svenskarna skulle beviljas rättshjälp för åtgärder rörande beslutet av att föra upp dem på sanktionslistan. Detta innebär att de genom sina advokater bättre kan tillvarata sina intressen gentemot .