ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121556 · 2002-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1556 om de statliga finanserna Jag har fått en fråga från riksdagsman om vilka åtgärder som jag avser att vidta för att hålla utgifterna inom det av regering och riksdag angivna utgiftstaket. grundar sin oro dels på prognoser från () och (), dels på löften i det socialdemokratiska valmanifestet. Det är i och för sig glädjande att företrädare för synes visa omsorg om offentliga finanser. Det borde dock föranleda att rikta sin oro mot det egna partiets politik. Hotet mot ordning och reda i de offentliga finanserna kommer från de moderata förslagen till ofinansierade skattesänkningar på . ESV:s bedömning visar på överskridanden av utgiftstaket åren 2003@2004. Det är värt att påpeka att ESV vid ett flertal tillfällen har varnat för att utgiftstaket skulle överskridas. Emellertid har utgiftstaket klarats samtliga år sedan det infördes , vilket visar att regeringen genom aktiva insatser kan förhindra ett taköverskridande. klarades utgiftstaket exempelvis med . ESV:s prognoser av bl.a. statens utgifter utgör ett viktigt underlag i samband med budgetprocessen. För åren 2003@2004 ligger ESV:s prognos högre än regeringens bedömning i den ekonomiska vårpropositionen. Skillnaderna återfinns framför allt inom ohälsoområdet. Utvecklingen när det gäller sjukskrivningarna och förtidspensionerna inger oro. har dessa områden tilldelats ytterligare medel som ska täcka kostnadsökningarna i systemen. De månadsutfall som har inkommit sedan vårpropositionen ligger i linje med de prognoser som då gjordes . Utgångspunkten i det socialdemokratiska valmanifestet är att det ska råda fortsatt ordning och reda i den offentliga ekonomin. De offentliga finanserna ska ge ett överskott på över en konjunkturcykel och utgiftstaken ska . Endast om vi har ordning och reda i ekonomin kan vi skapa de nödvändiga förutsättningarna för en hög och stabil tillväxt som arbetslösheten kan hållas på en låg nivå. De utfästelser som finns i valmanifestet ryms inom de överordnade ekonomisk-politiska målen. bedömningar sträcker sig endast fram . Nästa mandatperiod når dock ända . Varje gång utgiftstaken har ifrågasatts har regeringens besked varit att de ska . Regeringen är fast besluten att fullfölja den hållningen. Finns det risk för att utgiftstaket kommer att överskridas, kommer regeringen att vidta nödvändiga åtgärder. Om det visar sig nödvändigt kommer mindre justeringar av utgifterna att göras, utan att det drabbar välfärden.
frs · GP121557 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1557 om avverkningsförbud för skogsägare har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att markägare ska informeras om inskränkningar i äganderätten. Markägare ska alltid informeras om alla beslut som fattas av och som berör dem, oavsett om besluten innebär inskränkningar i äganderätten eller inte. Markägaren ska dessutom i ett ärende om skydd av område beredas möjlighet att yttra sig i ärendet enligt områdesskyddsförordningen (1998:1252). Lagstiftning finns således. Jag kan därför inte finna några skäl att vidta ytterligare åtgärder i denna fråga. Som statsråd kan jag inte uttala mig i enskilda ärenden.
frs · GP121558 · 2002-09-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1558 om vård i gemensamma vårdsalar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att kvinnor och män vårdas i gemensamma vårdsalar. Jag utgår från att sjukvårdshuvudmännen följer hälso- och sjukvårdslagens bestämmelse om att vården ska ges med respekt för den enskilda människans värdighet samt att de följer lagens bestämmelser om att medborgarna ska erbjudas en god vård som bygger på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Det är varje enskilt landsting som har att avgöra hur sjukvården bör organiseras i länet för att uppfylla hälso- och sjukvårdslagens krav på att en god hälso- och sjukvård erbjuds dem som är bosatta i . Jag avser därför inte att vidtaga några åtgärder rörande frågan om gemensamma vårdsalar för kvinnor och män.
frs · GP121559 · 2002-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1559 om socialtjänstlagen har frågat mig om jag avser att ta något initiativ för att ändra på nuvarande ordning så att en person som får bistånd inte har hinder att tillfälligt vistas i en annan kommun. En av hörnstenarna i socialtjänstlagen är principen om kommunens yttersta ansvar för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Det är således vistelsekommunen som ska lämna den enskilde det stöd och den hjälp han eller hon behöver. Detta ansvar gäller även om en person vistas helt tillfälligt i en kommun men är bosatt i en annan. Av allmänna råd (SOSFS 1998:11) framgår att en person som uppbär försörjningsstöd normalt bör anses uppfylla kravet på vistelse i kommunen även om han eller hon tillfälligt vistas utanför denna. Vistelsebegreppet ska således inte tolkas så att den som har försörjningsstöd till sitt uppehälle har någon form av reseförbud, varken till annan kommun i landet eller till utlandet. Så länge som den enskilde kan anses uppfylla de krav som ställts för att han ska vara berättigad till försörjningsstöd påverkas inte rätten till bistånd av en tillfällig vistelse på annan ort. Det innebär dock inte att den kommun som den enskilde tillfälligt besöker fråntas sitt ansvar, eftersom kommunens skyldighet att pröva en persons behov av ekonomiskt bistånd inte påverkas av vistelsetidens längd. Uppstår en akut nödsituation under en resa kan t.ex. inte den kommun som för tillfället är vistelsekommun hänvisa den hjälpsökande till hemkommunen. Motsvarande gäller även andra former av bistånd, t.ex. bistånd till hemtjänst. Att införa ett mellankommunalt ersättningssystem är av flera skäl olämpligt. Kommunens yttersta ansvar gäller i den kommun man vistas i och jag finner ingen anledning att ändra på nuvarande ordning.
frs · GP121560 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1560 om statliga bolags agerande har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att säkerställa att nya aktörer inom gamla statliga monopolområden inte motarbetas av de dominerande statliga bolagen utan ges möjligheter att verka på rimliga och rättvisa villkor. anser att de statliga bolagen i flera fall motverkar möjligheterna till konkurrens på lika villkor inom sina respektive områden. Han lyfter som exempel fram nummerupplysningsområdet där uppges erbjuda delägda företag gynnsammare villkor än de villkor som tillämpas gentemot "uppstickare". Liberalisering av marknader har visat sig vara både svårt och tidskrävande. All erfarenhet, såväl svensk som internationell, visar att liberaliseringar så gott som alltid följs av oförutsedda effekter. Samtliga statligt ägda bolag ska självklart agera i överensstämmelse med gällande lagstiftning. lyder naturligtvis @ liksom andra operatörer på telemarknaden @ under de författningar som riksdag, regering och tillsynsmyndigheten meddelar på området. Det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för verksamheten inom bolaget. I konkurrenslagen finns en regel som förbjuder en dominerande aktör att missbruka sin dominerande ställning. Vissa kriterier måste dock vara uppfyllda för att ett företags agerande ska omfattas av förbudet. Det är som tillämpar och tolkar lagen och regeringen kan alltså inte ta ställning i ett enskilt ärende. På vissa av de liberaliserade områdena, bl.a. teleområdet, har därtill införts sektorsregleringar med syfte att säkerställa att dessa marknader utvecklas på ett från konkurrenssynpunkt sunt sätt. Självklart är det angeläget att det finns en fungerande tillsyn på området. Regeringen följer också fortlöpande hur tillsynen fungerar. hänvisar beträffande nummerupplysningsområdet till ett EG-direktiv som gäller i . Regeringen överlämnade en proposition till om abonnentupplysning (prop. 2001/02:98) där det bl.a. föreslogs att ordalydelsen i telelagen närmare skulle knyta an till direktivets ordalydelse genom ett förtydligande om att teleoperatörer ska lämna ut abonnentuppgifter på villkor som är rättvisa, kostnadsorienterade och icke-diskriminerande. Lagändringarna trädde i kraft . Min förhoppning är att dessa lagändringar kommer att bidra till en väl fungerande marknad för abonnentupplysning. Ett intensivt arbete har pågått inom EU med att formulera ett nytt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. Detta nya regelverk kommer också att erbjuda regleringsmyndigheterna utökade möjligheter att angripa uppkomna problem gentemot aktörer med betydande inflytande på marknaden. Den nya regleringen planeras vara genomförd i svensk lagstiftning . Således pågår en omfattande översyn av dagens telereglering. Jag är övertygad om att denna kommer att resultera i ett förbättrat regelverk med utökade möjligheter att säkerställa en gynnsam utveckling av elektroniska kommunikationstjänster till gagn för såväl marknadsaktörer som konsumenter i hela landet.
frs · GP121561 · 2002-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1561 om 3:12-reglerna har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förslag till ny lagstiftning som rör de s.k. 3:12-reglerna presenteras för . 3:12-utredningen (Fi1999:12) lämnade sitt betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52) till regeringen . Betänkandet remissbehandlas och remisstiden går ut . Regeringen kommer att ta ställning till förslagen efter remissbehandlingen.
frs · GP121562 · 2002-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1562 om pomperipossaskatten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att löftet från om ett förslag till nya regler för att undanröja den s.k. pomperipossaeffekten kommer att infrias vad avser tidtabellen. I ett betänkande, bet. 2001/02:SkU29, daterat , föreslog skatteutskottet att skulle tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med ett förslag till en retroaktivt verkande lagändring som eliminerar de effekter som uppstår i förlustsituationer till följd av att ett tjänstebelopp ska tas upp till beskattning av den som genom ett uppskovsgrundande andelsbyte har avyttrat andelar i ett fåmansföretag. Utskottet har uttalat att regeringen senast ska återkomma till med en proposition. biföll utskottets förslag och betänkandet överlämnades till regeringen (rskr. 2001/02:245). Beredningen av denna fråga är ännu inte avslutad.
frs · GP121563 · 2002-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1563 om avloppsvatten i har frågat mig vad jag ämnar göra för att följa upp sommarens händelse av utsläppen i och se till att detta inte upprepas . Från kl. 6.30 till släpptes efter vad jag inhämtat avloppsvatten ut från ett utlopp från i på grund av ett pumphaveri. i varnade för bad på sex badplatser i nedströms utsläppet. tog förvaltningen prover av badvattnet som när analysen var klar visade att badvattnet inte var otjänligt. Orsaken till att badvattnet inte påverkats är att det orenade avloppsvattnet ligger i en djuphåla utanför pumpstationen och att ytvattnet inte börjar blandas med avloppsvattnet förrän på . Denna situation väntas bestå tills det blir någon påtaglig förändring av väderleken. har tagit löpande prover som visat att badvattnet är oförändrat. Varningen har numera hävts. Det ankommer i första hand på i att som tillsynsmyndighet bedöma om det inträffade bör föranleda någon åtgärd. När det gäller den generella frågan om åtgärder behöver vidtas för att minska utsläpp av orenat avloppsvatten (bräddning) vill jag peka på följande. Bräddning kan förekomma t.ex. vid haverier och reparationer i reningsverk och ledningssystem och när nederbörd gör att anläggningarnas kapacitet överskrids. har tillstånd att brädda avloppsvatten . Det är givetvis önskvärt att bräddningarna begränsas. Det kan ske genom att man höjer kapaciteten, ökar reservmöjligheterna och förbättrar driftsäkerheten i alla led av verksamheten men det kräver ekonomiska insatser. Enligt min mening bör det i fall som detta i första hand vara en uppgift att bedöma i vilken utsträckning miljö- och hälsoskyddshänsyn motiverar sådana insatser. Jag vill tillägga att det ankommer på , som har det centrala ansvaret för tillsynsvägledningen på området, att följa utvecklingen och vidta de åtgärder som behövs om verket finner att säkerheten mot utsläpp av det aktuella slaget vid avloppsanläggningarna i landet inte är godtagbar.
frs · GP121564 · 2002-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1564 om avdragsrätten för kostnad vid bredbandsanslutning har frågat mig om jag är beredd att förlänga skattereduktionen för utgifter för s.k. bredbandsanslutningar med till 2003. Frågan har ställts mot bakgrund av att bredbandsutbyggnaden enligt av olika skäl har blivit kraftigt försenad i stora delar av landet och att många människor därmed inte hinner få sina anslutningar till bredbandsnätet under innevarande år. Reglerna om skattereduktion för utgifter för bredbandsanslutningar infördes för att stimulera enskilda till att delta i uppbyggnaden av en ny IT-struktur och ingår som ett led i den IT-politik som regeringen lade fast i IT-propositionen (prop. 1999/2000:86). Regeringen avser att återkomma till frågan om förlängning av skattereduktionen för utgifter för bredbandsanslutningar i samband med höstens budgetproposition.
frs · GP121566 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1566 om ansvar för nedlagda gruvhål har frågat mig om jag, utan att invänta ytterligare riksdagsbehandling, avser att ta initiativ för att påskynda utfärdande av föreskrifter till skydd för enskilda personers liv, hälsa och egendom. påstår att det inte finns någon myndighet som har ansvar för skyddsåtgärder vid nedlagda gruvhål. Maj:ts ämbetsskrivelse till samtliga länsstyrelser om anordnande i vissa fall av stängsel vid övergivna gruvhål m.m. stadgas att stängsel kan uppföras på statsverkets bekostnad om uppenbar fara föreligger för människor och husdjur. Enligt skrivelsen åligger det vederbörande polismyndighet att anmäla behov av skyddsanordningar till som om det befinns erforderligt har att låta ombesörja utförandet av skyddsanordningar. har i sitt delbetänkande Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70) analyserat polismyndighetens och länsstyrelsernas roll och föreslagit att Bergsstaten i fortsättningen ska ta över ansvaret för inhägnad av övergivna gruvhål. Utredningens förslag har sänts ut på remiss. pågår som säkert känner till ett arbete med att revidera minerallagen (1991:45). I detta sammanhang kommer regeringen att överväga behovet av ytterligare föreskrifter om skyddsåtgärder vid nedlagda gruvhål.
frs · GP121567 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1567 om förföljelser av bl.a. falungong i har ställt en fråga till mig om vad regeringen gör för att påverka den kinesiska regeringen att upphöra med förföljelser mot rörelser som falungong. Som jag framhållit i tidigare riksdagssvar har den kampanj som bedrivit mot falungong lett till omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Människor har frihetsberövats och misshandlats och ett stort antal dödsfall av fängslade medlemmar har rapporterats. Den har vid upprepade tillfällen uppmanat att upphöra med de allvarliga kränkningarna av anhängare till falungong. Dessa uppmaningar har framförts i direkta samtal och kontakter med den kinesiska regeringen, både bilateralt och inom EU:s dialog med om mänskliga rättigheter. Förhållandena för falungonganhängare skiljer sig åt i respektive resten av . har en rättstradition som skiljer sig helt från den i . dömdes i 16 falungonganhängare till böter för "obstruktion" i samband med att gruppen, vid en demonstration , inte följde polisens anvisningar vad gällde plats för demonstrationen. Domen har överklagats av de åtalade. anser inte att det inträffade ger anledning att ifrågasätta rättssäkerheten i .
frs · GP121568 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1568 om regeringen i har frågat mig vad jag avser göra för att ska påverka den nigerianska regeringen, med anledning av domen om stening av , så att dessa brott mot de mänskliga rättigheterna och andra upphör. Jag är mycket upprörd över att människor döms till stening . Den motstånd mot dödsstraff, liksom förnedrande och brutala straff, är väl känd. Jag har tagit upp frågan om dödsstraffet i mina kontakter med , senast vid mitt möte med utrikesminister . Frågan om inhumana straff på delstatsnivå i diskuterades även ingående när vicepresident besökte . EU har också i flera gemensamma uttalanden tagit avstånd från både dödsstraff och inhumana kroppsstraff. Omänskliga straff som detta möter starka protester även inom . Det är därför glädjande att federala regering klart har uttalat att den anser att sådana här straff strider mot landets författning. Jag har därför sänt ett brev till utrikesminister där jag uppmanar den federala regeringen att ge stöd så att den fortsatta överklagandeprocessen får en tillfredsställande utgång.
frs · GP121569 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1569 om etniska minoriteter har frågat mig vad jag avser göra inom EU för att förmå den turkiska staten att upphäva en skol- och undervisningspolitik som ytterst inte kan resultera i annat än förtryck och våld mot nationella minoriteter. Såväl som övriga EU-länder har välkomnat det reformpaket som med stor majoritet antogs av det turkiska parlamentet . Paketet innehåller viktiga reformer för att tillåta andra språk än turkiska i radio- och TV-sändningar liksom i privat undervisning. Det är ett steg i rätt riktning bl.a. då rätten till minoritetsspråk därmed erkänns. Det är emellertid inte klart hur reformpaketet kommer att tillämpas och det kan dröja upp till innan tillämpningsförordningarna träder i kraft. Trots dessa lagändringar delar jag oro för att användningen av andra språk än turkiska fortsatt kommer att begränsas. Därför kräver och EU att reformarbetet måste fortsätta och att antagna reformer genomförs i praktiken och tillämpas i linje med EU:s normer. Regeringen ser fortsatt allvarligt på bristerna vad gäller respekten för minoriteter i och kommer på alla sätt att fortsätta verka, såväl inom EU som bilateralt, för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras i sin helhet i landet.
frs · GP121570 · 2002-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1570 om asylsökande från norra har frågat vad jag ämnar göra för att uppfylla regeringens löfte enligt beslut om att återvändande till norra ska vara självmant och inte mot någon asylsökandes vilja. Innan regeringens beslut beviljade utlänningsmyndigheterna uppehållstillstånd till i princip alla asylsökande från norra , oavsett om de hade skyddsbehov eller inte. Anledningen var att det inte fanns några möjligheter över huvud taget att verkställa avvisningsbeslut. Situationen ändrades och det blev möjligt med verkställigheter under förutsättning att det rörde sig om ett självmant återvändande. Genom regeringens beslut ändrades praxis så att utlänningsmyndigheterna kan fatta beslut om avvisningar till norra i de fall skäl för uppehållstillstånd saknas. I mitt interpellationssvar till (interpellation 2001/02:357) redogjorde jag för de noggranna undersökningar som gjorts beträffande situationen för bl.a. kristna i norra . Slutsatsen blev då att de kristna som grupp inte kan anses vara särskilt utsatta i området och att det inte finns belägg för någon systematisk förföljelse, av vare sig etniska eller religiösa skäl, riktad mot den kristna minoriteten. Regeringen följer fortfarande noga utvecklingen i området. Ingenting i rapporteringen från norra har gett anledning till att revidera uppfattningen om utvecklingen när det gäller säkerheten och de mänskliga rättigheterna. Utlänningsmyndigheterna ska göra en individuell prövning i varje enskilt fall av asylskälen som åberopas av asylsökande som är hemmahörande i norra . Som underlag för sina bedömningar har och samma tillgång som regeringen till rapporter om situationen i området. Det är nu inte möjligt att återsända personer som fått avvisningsbeslut till norra och som vägrar medverka till ett självmant återvändande. Det är inte heller rimligt att bevilja uppehållstillstånd till personer som bedömts sakna skyddsbehov eller andra skäl när möjligheten till ett säkert, humant och värdigt återvändande faktiskt existerar. Mitt svar till är sammanfattningsvis att den enda formen av återvändande till norra som finns är självmant återvändande.
frs · GP121571 · 2002-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1571 om yrkesfiskaravdraget har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller införandet av ett yrkesfiskaravdrag. Det planerade yrkesfiskaravdraget har anmälts till Europeiska kommissionen, eftersom avdraget kräver ett godkännande enligt statsstödsreglerna innan det kan införas. Innan kommissionen lämnar besked kan regeringen inte gå vidare med frågan.
frs · GP121572 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1572 om personval för poströstande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att väljare som poströstar ska kunna personrösta. Valmyndigheternas skyldighet att tillhandahålla valsedlar vid val till samt landstings- och kommunfullmäktige omfattar valsedlar med parti- och valbeteckning (partivalsedlar). Detta gäller samtliga röstningslokaler, dvs. vallokaler, postkontor, särskilda röstmottagningsställen inom landet och röstmottagningsställen som utlandsmyndigheter har inrättat. I anslutning till varje röstningslokal ska det ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. De partier som deltar i valen ska också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. Postkontoren är således inte särbehandlade när det gäller tillhandahållandet av valsedlar. Det är partiernas uppgift att förse väljarna med partiernas egna namnvalsedlar, oavsett i vilka röstningslokaler väljarna röstar. Lika väl som partierna på lokal nivå tillhandahåller namnvalsedlar i anslutning till röstning i vallokaler, kan de lägga ut sådana valsedlar på de postkontor som finns i kommunen. De väljare som röstar i sin hemkommun får därigenom tillgång till de namnvalsedlar som är aktuella där. I övrigt finns det inget som hindrar att väljarna själva från partierna skaffar de namnvalsedlar som de behöver. Detta gäller naturligtvis särskilt för de väljare som röstar någon annanstans än i sin hemkommun. Mot bakgrund av vad jag sagt ovan är det enligt min mening inte aktuellt med någon ändring av de regler som gäller för tillhandahållande av namnvalsedlar vid poströstning.
frs · GP121573 · 2002-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1573 om tågpendeln har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att få ett slut på förseningar och inställda avgångar i SJ-trafiken Uppsala@Stockholm? Tågresandet och därmed utnyttjandet av infrastruktur och fordon har ökat kraftigt . Detta innebär att järnvägssystemet i vissa delar utnyttjas maximalt, vilket i sin tur leder till att känsligheten för störningar ökar. Sträckan Stockholm@Uppsala är ett exempel där tågtrafiken bitvis är mycket intensiv. För att kunna möta den ökade efterfrågan på infrastruktur lade regeringen fram en proposition där 138 miljarder avsätts för investeringar och underhåll av järnvägsnätet. Detta innebär bl.a. att flaskhalsar och kapacitetsproblem kan byggas bort och eftersatt underhåll av infrastrukturen kan börja tas igen. Utöver detta har regeringen tillsatt en utredning som bl.a. ska se över myndighetsstrukturen och ansvarsfördelningen inom sektorn i syfte att öka effektiviteten och höja kvaliteten. Denna utredning ska ha utgångspunkt i konsumentperspektivet. Jag delar uppfattning om att förseningarna på sträckan Uppsala@Stockholm är otillfredsställande. Utöver regeringens långsiktiga åtgärder kring järnvägssektorn, som jag redovisat ovan, har jag därför även informerat mig om vilka åtgärder SJ har vidtagit för att komma till rätta med problemen kring Uppsalapendeln. Uppsalabanan är en av de viktigaste och mest frekventa linjerna i SJ:s utbud och enligt vad jag erfar är SJ medveten om bristerna i verksamheten. Några av de åtgärder som SJ vidtagit för att komma till rätta med Uppsalapendeln är ny tågplan med större buffert för återhämtning, inhyrning av fler fordon i syfte att öka kapaciteten och översyn av samarbete med underleverantörer. Jag kan således konstatera att SJ arbetar intensivt med att förbättra tillförlitligheten i trafiken. Några åtgärder från min sida är inte aktuella.