frs · GP12931 · 2002-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:931 om kvinnor på ledande befattning inom offentlig sektor har frågat jordbruksminister vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att öka antalet kvinnliga ledare i offentlig sektor på motsvarande sätt som statsrådet vidtagit för att öka antalet kvinnliga ledare i näringslivet. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen instämmer i att jämställdhet är en viktig demokratisk fråga. Bristen på jämställdhet är också ett resursproblem, samhället borde bättre ta till vara den kompetens kvinnor utgör. Det övergripande målet för regeringens jämställdhetspolitik är ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Det innebär bl.a. en jämn fördelning av makt och inflytande såväl inom politiken och den offentliga sektorn som i det privata näringslivet. Regeringen arbetar aktivt och på många fronter för ökad jämställdhet. Ett aktuellt exempel från lagstiftningsområdet är de ändrade reglerna för föräldraledighet som syftar till att förbättra möjligheterna att kombinera arbete och familjeliv och ta ett delat ansvar för hem och barn. Ett annat exempel är de ändringar som gjorts i jämställdhetslagen och som innebär att arbetsgivarna nu är skyldiga att, tillsammans med fackföreningarna, kartlägga och analysera alla diskriminerande löneskillnader och vidta lämpliga åtgärder för att nå en lösning. med dess myndigheter är ett av regeringens viktigaste instrument för att genomföra sin politik. Regeringens utnämningsmakt och chefspolitik är mot denna bakgrund av största vikt. Regeringen har en samlad policy för chefsförsörjningen. Här ingår jämställdheten som en prioriterad fråga. Regeringen utgår från att myndighetscheferna i sin tur tillämpar grunddragen i denna chefspolicy inom sina egna myndigheter. Regeringen följer också noga hur könsfördelningen ser ut och utvecklar sig på de statliga arbetsplatserna. Genom inrättandet av 1999 har stödet till myndigheterna ökat. Rådet erbjuder t.ex. program för kvinnliga chefer i syfte att underlätta nästa steg i karriären. Resultatet av regeringens ansträngningar är bl.a. att stora framsteg gjorts inom statlig verksamhet. Av samtliga myndighetschefer uppgår nu andelen kvinnor till . Detta ska jämföras med situationen 1990 då andelen endast var ! När det gäller teknikdominerad och annan tung verksamhet håller jag med om att situationen inte är godtagbar. Det är därför angeläget att utse fler kvinnor till verkschefer inom dessa verksamheter. Om vi ser på situationen i centrala statliga myndighetsstyrelser är regeringen på god väg att uppnå en fördelning om fifty-fifty. uppgick här den kvinnliga representationen till . När gäller kvinnlig representation i de statliga bolagsstyrelserna uppgick andelen kvinnliga styrelseledamöter till per jämfört året innan. Målet med en kvinnlig representation på ska vara uppnådd . Ser vi på hela den offentliga sektorn dvs. stat, kommuner och landsting, visar statistik från () att andelen kvinnliga chefer uppgick till . När det gäller näringslivet är situationen en annan. Trots hög grad av utbildning och högst förvärvstäthet är svenska kvinnors deltagande i beslutsfattande processer i näringslivet lägre än i många andra industriländer. Statistik över antalet kvinnor i ledande befattningar tyder inte på att utvecklingen gått nämnvärt framåt. Andelen kvinnliga chefer uppgick till och kvinnliga styrelseledamöter i de svenska börsnoterade bolagen till per . Mot bakgrund av att regeringen har en god bild av situationen inom den offentliga förvaltningen, att utvecklingen går åt rätt håll och att de åtgärder regeringen vidtar ger effekt, avser regeringen fortsätta att bedriva jämställdhetsarbetet med full kraft.