ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121330 · 2002-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1330 om regler för småföretag har frågat mig på vilket sätt jag avser att förändra regler och bestämmelser för att landsbygdens viktiga turistverksamhet kan utvecklas. Utvecklingen av landsbygden och anpassning av jordbruksföretagen till nya förutsättningar utgör för en viktig del av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett av många sätt att stärka landsbygdsföretagens konkurrenskraft är just satsningar på turism. Det kan vara allt från gårdsrestauranger till ridturer, små lokala satsningar eller nationella projekt. Inom jordbrukspolitiken stöds sådana satsningar dels genom det nationella miljö- och landsbygdsprogrammet, dels genom de lokala aktionsgruppernas arbete inom gemenskapsinitiativet Leader plus. Även om dessa projekt har hög prioritet är det ett villkor att de uppfyller de krav som samhället ställer på olika typer av verksamheter. Det kan röra sig om livsmedelshantering, uppfyllande av eller djurskydd. I djurskyddslagstiftningen berörs till exempel djur som hålls för offentlig visning. Med "offentlig förevisning" avses en djurhållning vars huvudsyfte är att visa djuren för allmänheten. Om någon entréavgift erläggs eller inte saknar betydelse. Enligt 37 § djurskyddsförordningen (1988:539) får en anläggning för offentlig förevisning av djur inte tas i bruk innan den godkänts av . Detta gäller friluftsmuseer, parklekar, 4 H-gårdar såväl som affärer, restauranger, caféer och gårdsbutiker där djur används som "dragplåster". Bo på lantgård klassas dock inte som offentlig förevisning då huvudsyftet med djuren är att de ska producera något som mjölk eller kött. I Lantbruksstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om djurhållning i djurparker m.m. (LSFS 1991:22) finns detaljerade bestämmelser om djurhållningen. Kommunerna har det lokala tillsynsansvaret över all djurhållning som ingår i begreppet "offentlig förevisning av djur". Bestämmelser om offentlig förevisning av djur är tillkommna av djurskyddsskäl. Djur som visas offentligt utsätts för mer stress än djur som bara har närkontakt med djurägaren och dennes närmsta, vilket ställer högre krav på djurhållningen. Djuren utsätts för större påfrestning när de befinner sig i en miljö där många, för djuren främmande, människor rör sig runt omkring dem. Djuren måste därför ha möjlighet att komma undan besökarna om de så önskar och därför krävs större ytor än för privata djur. Lokaler, hägn, burar och dylikt som används att förevisa djuren ska vara ändamålsenliga för de djurarter som förevisas. är prövningen för godkännande av offentlig förevisning kostnadsfri. Kostnader uppstår förstås om djurens utrymmen måste utökas eller ändras. Det är enligt min uppfattning så att turistnäringen måste anpassa sin utveckling till gällande djurskyddsbestämmelser.
frs · GP121331 · 2002-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1331 om humanitära insatser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka samverkan mellan Försvarsmakten och olika myndigheter för att förbättra de internationella humanitära insatserna. har på många sätt bidragit till att lindra konsekvenserna vid svåra olyckshändelser företrädesvis i utvecklingsländer. Sida är den myndighet som är ansvarig för det svenska katastrofbiståndet. har arbetat med att utveckla civil-militär samverkan såväl nationellt som internationellt, t.ex. det humanitära stöd som Försvarsmakten genomfört i samarbete med Sida i anslutning till den svenska fredsfrämjande insatsen i Kosovo. Övertalig materiel från Försvarsmakten används ofta vid de insatser som genomförs av . Sammansättningen av personal vid dessa humanitära insatser utgår från de särskilda behov av expertis som råder i varje särskilt fall, vilket innebär att många myndigheter och privata företag representeras. genomfördes i en stor internationell kärnenergiberedskapsövning i Partnerskap för freds anda som betonade civil-militär samverkan. Vidare beslutade regeringen att inrätta , ett och samträning av personal som deltar i internationella katastrof- och fredsinsatser. Institutet ska inleda sin verksamhet på , . Jag ser det som ett bra sätt att utveckla samverkan mellan Försvarsmakten och andra aktörer genom att öva och träna tillsammans. Försvarsmakten deltar även ofta i internationella övningar med civila inslag.
frs · GP121333 · 2002-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1333 om homo- och bisexuellas psykiska hälsa har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska den psykiska ohälsan hos unga homo- och bisexuella. Kunskapen om homo- och bisexuellas levnadsvillkor och hälsa är alltjämt begränsad. Ett par undersökningar finns, som visar på en sämre hälsosituation för homo- och bisexuella än för heterosexuella. Bl.a. framgår att självmordstankar och självmordsförsök är vanligare bland homosexuella än bland befolkningen i stort. För att öka kunskapen inom detta område har regeringen gett i uppdrag att följa forskningen om homosexuella utifrån ett hälsoperspektiv och att i sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete uppmärksamma homosexuellas situation med avseende på särskilda hälsorisker. Omgivningens attityder har stor betydelse för homo- och bisexuellas psykiska hälsa. Därför är alla åtgärder som syftar till en större acceptans för homo- och bisexualitet i samhället värdefulla. Regeringen presenterade en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Följande initiativ togs då med särskild inriktning på unga homo- och bisexuellas situation: fick i uppdrag att kartlägga förekomsten av homofobi i skolan och att vidta åtgärder och riktade insatser för att komma tillrätta med eventuella missförhållanden. Regeringen beslutade att under 2001@2003 fördela totalt ur Allmänna arvsfonden för utveckling av ungdomsföreningars lokala verksamhet mot bl.a. homofobi. kommer regeringen att till överlämna förslag på ett övergripande nationellt folkhälsomål. Särskilt kommer den ojämna hälsofördelningen mellan olika grupper i befolkningen att lyftas fram. I det sammanhanget kommer även homo- och bisexuellas hälsa att uppmärksammas.
frs · GP121334 · 2002-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1334 om pensionsutbetalningar vid långhelger har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att senareläggning av utbetalning av pensioner inte inträffar vid långhelger. Precis som skriver, är det förordning 1980:624 om sättet och tiden för utbetalning av pension som reglerar vilken dag pension enligt lagen om allmän försäkring ska betalas ut. Motsvarande förordning finns för det reformerade pensionssystemet. Pensionärer som är födda någon av dagarna den 1@15:e ska kunna lyfta sin pension den 18:e och de som är födda den 16:e eller senare ska kunna lyfta sin pension den 19:e. Om den ordinarie utbetalningsdagen är , eller som följer direkt efter , betalas pensionen ut första följande vardag. Om utbetalningsdagen däremot är , eller någon annan helgdag, betalas pensionen ut närmast . Vissa år kan den ordinarie utbetalningsdagen infalla under pingst- eller påskhelgen. De nuvarande reglerna kan då medföra att pensionen inte kan lyftas förrän . Det är visserligen mycket ovanligt att detta inträffar, men det kan naturligtvis upplevas som besvärligt för den som har knappa ekonomiska marginaler. har uppmärksammat problemet och ser över frågan.
frs · GP121335 · 2002-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1335 om förhörsmetoder har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att se över hur polisens förhörsmetoder fungerar i praktiken vad gäller tillvägagångssätt och formaliteter. I huvudförhandlingar vid domstol gäller muntlighetsprincipen. Där har polisförhören en underordnad betydelse. De har däremot en avgörande roll under förundersökningen. Resultatet av förhör påverkar inriktningen på utredningsarbetet och vilka beslut som kommer att fattas av polis och åklagare. Den förhördes utsatta position ställer också höga krav på polisens professionalitet. och förundersökningskungörelsen ger tydliga regler för vad som gäller vid polisförhör. Självklart ska förhör hållas under anständiga former och med ordentlig dokumentation. Med tanke på den stora mängd förhör som polisen håller kan det inte uteslutas att det vid enstaka tillfällen kan begås misstag. Det måste naturligtvis undvikas och om det ändå inträffar ska situationen hanteras på lämpligt sätt. Det kan t.ex. vara aktuellt med en anmälan till ombudsmän eller till polismyndighetens enhet för internutredningar. Jag delar inte alls den negativa bild av polisens förhörsmetoder som målar upp. Min bedömning är tvärtom att polisens förhör generellt sett håller hög kvalitet. Dessutom arbetar polisen med att utveckla sin ledning av förundersökningar. Det leder bl.a. till än högre standard på förhören. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder på området.
frs · GP121336 · 2002-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1336 om tävlingsveterinärer har frågat mig när jag avser att lägga fram ett förslag till ändring i djurskyddslagen så att kan låta veterinärer som inte är anställda vid vara tävlingsveterinärer. Tävlingsveterinärer har en mycket viktig funktion i djurskyddet vid tävlingar. pågår översyn och arbete med ändringar i djurskyddsförordningen. Likaså pågår beredning av med anledning av uppdraget att se över 33 § djurskyddsförordningen (1988:539) och tillämpningen av denna bestämmelse. Eftersom beredningen inte är avslutad kan jag för dagen inte ta ställning i frågan.
frs · GP121337 · 2002-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1337 om tågförseningar på sträckan har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att åstadkomma nödvändiga förbättringar för pendlare mellan och . Tågresandet och därmed utnyttjandet av infrastruktur och fordon har ökat kraftigt . Detta innebär att järnvägssystemet i vissa delar utnyttjas maximalt, vilket i sin tur leder till att känsligheten för störningar ökar. Sträckan Stockholm@Uppsala är ett exempel där tågtrafiken bitvis är mycket intensiv. För att kunna möta den ökade efterfrågan på infrastruktur lade regeringen fram en proposition där 138 miljarder avsätts för investeringar och underhåll av järnvägsnätet. Detta innebär bl.a. att flaskhalsar och kapacitetsproblem kan byggas bort och eftersatt underhåll av infrastrukturen kan börja tas igen. Utöver detta har regeringen tillsatt en utredning, , som ska se över myndighetsstrukturen, ansvarsfördelningen och lagstiftningen inom sektorn i syfte att öka effektiviteten och höja kvaliteten. Denna utredning ska bl.a. ha utgångspunkt i konsumentperspektivet. Jag delar uppfattning att förseningarna på sträckan Uppsala@Stockholm är otillfredsställande. Utöver regeringens långsiktiga åtgärder kring järnvägssektorn, som jag redovisat ovan, har jag därför även informerat mig om vilka åtgärder SJ har vidtagit för att komma till rätta med problemen kring Uppsalapendeln. Uppsalapendeln är en av de viktigaste och mest frekventa linjerna i SJ:s utbud. Förseningarna beror såväl på brister i infrastrukturen som ansvarar för, såsom signalfel, spårledningsfel och växelfel, som på brister inom SJ:s egen verksamhet. En väsentlig orsak till förseningarna är att bolaget utnyttjat i princip hela vagnparken på grund av den stora efterfrågan. Genom inhyrning av tåg kommer ytterligare resurser sättas i trafik under månad . Sammantaget så bedömer man från SJ:s sida att fordonssituationen är tillfredställande fr.o.m. juli månad. En snäv tågplan med liten buffert för återhämtning vid störningar är huvudorsaken till att SJ har ställt in tåg på sträckan Uppsala@Stockholm. Problemet med den snäva tågplanen kommer att rättas till genom att en ny tågplan tas i drift . Enligt vad jag erfar är SJ medvetet om bristerna inom verksamheten och fokuserar nu ytterligare arbetet på att åtgärda brister inom hela produktionskedjan med egna resurser och tillsammans med sina underleverantörer.
frs · GP121338 · 2002-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1338 om säkerhetsbälte i bussar har frågat mig om jag avser att föreslå att det ska vara obligatoriskt att använda säkerhetsbälte i bussar som ej går i linjetrafik. Inledningsvis kan jag konstatera att det enligt trafikförordningen är obligatoriskt att använda säkerhetsbälte för den som sitter på en plats i en buss som är utrustad med sådana. Problemet är att relativt få bussar är utrustade med säkerhetsbälten. beslutades emellertid inom EG det s.k. bussdirektivet. Enligt direktivet ska det i bussar som väger över finnas tvåpunktsbälten på alla platser utom på dem som det inte finns något säte framför. Dessa platser ska i stället vara utrustade med trepunktsbälten. Direktivets bestämmelser kommer i att genomföras huvudsakligen genom ändringar i föreskrifter. För att busstillverkarna ska få tillfälle att anpassa produktionen efter de nya bestämmelserna kommer dessa sannolikt att träda i kraft först . I enlighet med direktivet kommer reglerna att gälla för nya bussar som inte är avsedda för tätortstrafik.
frs · GP121339 · 2002-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1339 om försäkringsbolagens läkare har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att förbättra tillsynen över sakkunnigläkares bedömningar. Jag har inte fått någon information som tyder på att det är vanligt förekommande att sakkunnigläkare som arbetar för försäkringsbolag utformar intyg och utlåtanden på ett otillbörligt sätt. Emellertid kan det innebära problem att inte har ett klart tillsynsansvar på detta område varför denna fråga kommer att bli föremål för en översyn.
frs · GP121340 · 2002-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1340 om moms inom insatsområde har frågat mig när jag avser att lägga fram ett förslag på lösning av momsproblematiken inom insatsområde 4 för Mål 3-programmet. besvarade jag en tidigare fråga från om denna momsproblematik. Precis som då förstår jag den oro som ger uttryck för. Regeringen avser att lämna besked i frågan om insatsområde 4.
frs · GP121341 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1341 om naturskyddsrätt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att beredningen av och förslag om naturskyddsförrättning ska kunna avslutas . och förslag har remissbehandlats. Förslaget bereds inom med beaktande av de synpunkter som remissinstanserna lämnat. Det har visat sig att förslaget aktualiserar principiella och juridiska frågor som måste övervägas närmare. Ambitionen är att ett ställningstagande till förslaget om naturskyddsförrättning ska göras .
frs · GP121342 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1342 om oroligheterna i Brazzaville har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att och världssamfundet i övrigt ska agera för att nå varaktig fred i Republiken . Republiken drabbades av tre inbördeskrig. Det senaste bröt ut . Kongoleserna är med andra ord ett hårt prövat folk som försöker bygga vidare på den bräckliga fred som varat sedan eldupphöravtalet 1999. har en folkomröstning om en ny författning följts av president- och parlamentsval. Den demokratiska processen löper inte alltid helt friktionsfritt men resultaten förefaller avspegla folkets förhoppningar om fred och stabilitet. Den senaste tidens lokala men allvarliga oroligheter mellan rebeller och regeringsstyrkor i området kring visar på risken för nya bakslag. Striderna har lett till nya stora flyktingströmmar. Bägge sidor gör sig skyldiga till övervåld, med civilbefolkningen som främsta offer. relationer till går långt tillbaka i tiden. Vi har under de svåra åren tagit vårt ansvar i det humanitära arbetet och kommer även fortsättningsvis att engagera oss. Det svenska bidraget uppgick till ca . Svenska enskilda organisationer gör berömvärda biståndsinsatser i landet, och ger även bistånd till genom FN och EU. för en dialog med regeringen i Brazzaville, inte minst om behovet av en fortsatt och fördjupad demokratiseringsprocess. Genom placeringen av en svensk ambassadör i , som också täcker Republiken , har förutsättningarna för löpande kontakter väsentligen förbättrats. Jag välkomnar också de återkommande besök som svenska riksdagsledamöter genomfört i landet. Det har inom EU-kretsen funnits skilda uppfattningar om utvecklingen i men jag vill betona att vi nu är överens om den politik som bör föras. har bidragit genom att ta initiativ till en diskussion om EU:s möjligheter att främja varaktig fred i . Utvecklingen av EU:s gemensamma utrikespolitik har också lett till en större samsyn. EU:s valövervakning av presidentvalet var en viktig gemensam åtgärd. Två svenskar deltog i observatörsgruppen. kommer att fortsätta att verka för en samlad EU-politik som kan bidra till att främja sociala, ekonomiska och politiska reformer, och därmed även bidra till en konsolidering av freden i Republiken .
frs · GP121343 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1343 om förhållandena i har frågat mig av vilket skäl man bedömer Mojahedin i som terrorister när motståndsrörelser i andra fall fått en annan bedömning. Jag delar oro för situationen vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna i . Det höga antalet avrättningar, liksom andra brott mot de mänskliga rättigheterna, är mycket oroväckande. och EU tar kontinuerligt upp dessa frågor med . Vid mitt besök i hade jag tillfälle att på plats understryka den vikt vi fäster vid respekten för de mänskliga rättigheterna och den oro vi känner för de brister på detta område som uppvisar. fördömer varje form av terrorhandling, oavsett hur den rättfärdigas eller vem som begår den. Det faktum att EU har beslutat att klassificera den iranska som en terrororganisation beror på att organisationen använder sig av terrorhandlingar. Organisationen har tagit på sig ansvaret för en rad våldsdåd och andra kriminella handlingar både inom och i andra länder. Bland de våldsdåd som har utförts kan nämnas mord, attacker mot från baser i , våldsamma protester mot iranska myndighetspersoner på utlandsbesök och aktioner mot iranska ambassader världen över, bl.a. i . Av detta framgår att det inte går att jämföra rörelser som Mojahedin med befrielserörelser, vilka har givit stöd.
frs · GP121344 · 2002-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1344 om främlingspass för irakiska flyktingar har frågat mig vad jag avser att göra för att asylsökande irakiska medborgare som fått uppehållstillstånd inte ska tvingas vända sig till irakiska ambassaden för att de ska kunna få svenskt främlingspass eller nödvändiga identitetshandlingar. I den allmänna debatten kallas asylsökande ofta flyktingar, vilket lätt leder till förvirring. De asylsökande som får uppehållstillstånd kallas t.ex. även fortsättningsvis flyktingar oavsett anledningen till att de fått stanna i . Flyktingbegreppet är egentligen reserverat för de utlänningar som bedömts vara just flyktingar enligt Genèvekonvention. Flyktingar har rätt till resedokument i enlighet med internationella konventioner som tillträtt och behöver därför inte söka främlingspass. Vill de ändå ha främlingspass får de sådant. Utfärdande av främlingspass regleras i utlänningsförordningen, enligt vilken får utfärda främlingspass om en utlänning saknar möjlighet att skaffa hemlandspass. I övriga fall, t.ex. om utlänningen får stanna i av humanitära skäl, ska han eller hon i första hand skaffa hemlandspass. sökte 6 206 irakier asyl i . kvalificerade sig 59 irakier som flyktingar, 495 bedömdes vara skyddsbehövande i övrigt och 2 139 fick stanna av humanitära skäl samt ytterligare några på rund av anknytning till en i bosatt person. Det är endast de två senare grupperna som i första hand anmodas att vända sig till den irakiska ambassaden i . Långt ifrån alla irakier som fått stanna av humanitära eller anknytningsskäl uppmanas att ta denna kontakt. De som anför att de inte vågar vända sig till ambassaden, och som gör detta troligt, beviljas främlingspass. Det kan bl.a. röra sig om irakier som är rädda för att familjemedlemmar hemma i regimkontrollerat område skulle råka illa ut om ambassaden kontaktades. Verket är alltså generöst med utfärdande av främlingspass till irakier och tvingar inte några skyddsbehövande eller flyktingar att kontakta ambassaden. Vad gäller giltighetstiden för främlingspass ska en ny prövning göras varje gång giltighetstiden förlängs. Den prövningen kan vara mer eller mindre omfattande beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Normalt utgår verket ifrån att en riktig bedömning gjorts första gången och förlänger främlingspass. Många irakier söker också självmant hemlandspass. har erfarit att även personer som fått uppehållstillstånd av skyddsskäl har ansökt om och fått irakiska pass.
frs · GP121347 · 2002-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1347 om den svenska tågproduktionen har frågat om jag är beredd att vidta några åtgärder för att trygga den svenska tågproduktionen. Bakgrunden till frågan är att företaget , som tillverkar tåg och tågvagnar, varslat personal om uppsägning. Regeringen föreslog i infrastrukturpropositionen att sammanlagt ska användas till statsbidrag för investeringar i spårfordon i regional tågtrafik under perioden 2004@2015. Regeringen föreslog även att en ökad satsning på skulle ske i närtid, perioden 2002@2004. Denna satsning avsåg investeringar och drift och underhåll av vägar och järnvägar. Regeringen vill med det nya statsbidraget försäkra sig om att den stora satsningen på till järnvägsinvesteringar i infrastrukturpropositionen även leder till förbättrad trafikering på de banor som kommer att byggas och rustas upp. För trafikhuvudmännen är förhoppningen att statsbidraget ska leda till lägre trafikeringskostnader. Förbättrad trafikering och lägre kostnader är betydelsefulla förbättringar för den enskilde trafikanten. Införandet av det nya statsbidraget förväntas också leda till att marknaden för nya tåg ökar i . Någon garanti finns självfallet inte för att det innebär att trafikhuvudmännen väljer att upphandla fler tåg tillverkade i . Gällande upphandlingsregler måste följas. Regeringen beslutade om uppdrag till , och länen att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen. fick då ansvaret för att planera statsbidraget till investeringar i spårfordon i regional tågtrafik. har också fått rätt att meddela de närmare föreskrifterna för bidraget. Jag har erfarit att för diskussioner med bl.a. Rikstrafiken och . avsikt är att kunna presentera förslag till regler och riktlinjer gällande statsbidragsgivningen.