ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11328 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:328 av () till vice statsminister om jämställdhetsarbetet inom bolag med statligt ägande kritiserade vice statsministern i medierna den skeva representationen av kvinnor i näringslivets toppar och bolagsstyrelser och presenterade en lösning via lagstiftning, det vill säga kvotering. Staten är en av landets största företagsägare. Den statliga bolagssfären uppgår till 62 bolag och koncerner, dotterbolagen ej inräknade, enligt regeringens skrivelse 2001/02:120. Nettoomsättningen uppgick till ca . Staten är därmed en av landets största företagsägare och den enskilt största ägaren av rent kommersiella företag som producerar varor och tjänster. Det svenska folket är således en av största företagsägare. Bland de statligt ägda företagen återfinns också några av de största arbetsgivarna i , det vill säga Posten, , och SJ. En snabb titt på verkställande direktörer och styrelser i bolag med statligt ägande ger tyvärr en klen tröst för den jämställdhetsintresserade. I egenskap av aktieägare i bolag fungerar staten som skattebetalarnas ombud på bolagens stämmor och kan därmed utöva ett påtagligt inflytande. I av staten helägda bolag kan man inte bara gå på stämman, man utgör stämman. Därför är det märkligt att jämställdhetsarbetet går så långsamt. Rimligen borde staten speciellt i dessa bolag kunna påverka detta direkt. Jag vill därför fråga vice statsministern: Vilka åtgärder avser vice statsministern att vidta för att öka jämställdheten inom ledning och styrelse av statligt ägda bolag?
fr · GQ11329 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:329 av () till vice statsminister om jämställdheten i EU:s framtidskonvent Debatten som pågår inom konventet om framtid har saknat ett kvinno- och jämställdhetsperspektiv. I utkastet till ett nytt grundfördrag för EU har artiklarna 2 och 3 i den nuvarande fördragstexten (1992) försvunnit. Artiklarna betonar att EU- gemenskapen ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdheten mellan dem. Men detta ska alltså, enligt utkastet till nytt fördrag, inte gälla för det framtida EU. Detta är helt oacceptabelt. måste agera i denna fråga. Därför vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den nu gällande fördragstexten, när det gäller jämställdheten, finns med i ?
fr · GQ11330 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:330 av () till statsrådet om i i har en unik kompetens och är ett föredöme för hela landet när det gäller att ta om hand och rehabilitera ungdomar med drogproblem. På inget annat håll i landet finns en upparbetad verksamhet som denna. Verksamheten hotas nu av nedskärningar beroende på att kommuner och landsting i och kring inte har resurser att både finansiera nuvarande verksamhet och uppbyggnaden av egna öppenvårdsenheter. Det är naturligt med de ständigt växande drogproblemen att kommunerna bygger upp sin beredskap för att ta emot ungdomar med drogproblem. är det avgörande för kommunernas uppbyggnadsarbete att de har ett resurscenter att vända sig till. Kommunerna har tillsammans med i finansierat verksamhet och krävs det att staten går in och tar ett ansvar för att detta arbete får fortsätta att utvecklas. Annars riskerar vi att kasta ut barnet med badvattnet genom att inte kan fortsätta att utveckla sin kunskap beroende på finansieringsproblem. kunde göra verklig nytta genom att gå in och ta ansvar för det riksintresse utgör. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska avsätta finansieringsmedel för i ?
fr · GQ11331 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:331 av () till statsrådet om hiv/aids Många kvinnor förvägras rätten att själva bestämma över sin kropp. Männen kan oftare välja att använda kondom än kvinnor kan kräva det av sina män, för att inte riskera att smittas av hiv/aids. Könsstympning och sexuella vanor, som dry sex, ökar infektionsrisken. Kvinnor riskerar även att utsättas för våldtäkt och att smittas under övergrepp. Kvinnor lever ofta under sämre ekonomiska villkor än män och har därmed en större utsatthet. Till detta kan läggas oron för att forskning, förebyggande arbete och behandling utgår från mannen och inte från kvinnan. De resurser som sätts in är inte könsneutrala utan har mannen som norm. I flera områden smittas dessutom kvinnor i högre utsträckning än män. Min fråga till statsrådet är vad statsrådet avser att göra för att undanröja könsdiskriminering av kvinnor vid bistånd till forskning, förebyggande arbete samt behandling av hiv/aids.
fr · GQ11332 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:332 av () till justitieminister om polisens situation Då polisens situation behandlades i sade den socialdemokrat, som var talesman för utskottet i dessa oerhört viktiga frågor, bland annat om poliser som är födda : "Det finns alldeles för mycket 40-talister överallt just . Vi är, emellanåt i alla fall, lite trötta och lite less, så nu behövs nya tag för att få fart på oss 40-talister igen så att vi kan hålla på ända fram till pensionsåldern." Det är alltså farten det är fel på @ enligt denna socialdemokrat och enligt vad hon, citerat från protokoll, bland annat hade för julhälsning till polisen. Om åklagarna sa hon enligt samma protokoll: "Det är ett bekymmer med åklagarna, det håller jag med om. Å andra sidan har de fått väldiga lönepåslag och det borde väl kunna göra att de jobbar energiskt och bra." Så tycker alltså en tung socialdemokrat i om problemen inom rättsväsendet. Min fråga till statsrådet är om han avser att vidta några åtgärder med anledning av ovanstående.
fr · GQ11333 · 2002-12-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:333 av () till justitieminister om integritetsskyddets framtida utformning har vi moderater framfört krav på lagreglering av den personliga integriteten. Vi menar att det föreligger ett stort behov av en omfattande analys av grunderna för integritetsskyddets framtida utfomning i syfte att ta fram en allmän teknikoberoende integritetslagstiftning. En central fråga i detta sammanhang är hur skyddet för den personliga integriteten ska utformas, utan att begränsa medborgarnas yttrandefrihet och deras insyn i myndigheternas verksamhet och ge betryggande vägledning för det framtida bruket av personuppgifter. Regeringen har av och till lovat att tillsätta en utredning. Men har det inte blivit något av detta löfte. var regeringen mer preciserad och uttalade i samband med en proposition att ett regeringsbeslut är att vänta . svarade statsrådet med anledning av en fråga att ett kommittédirektiv hade utarbetats och att hon skulle "verka för att en kommitté tillsätts så snart det är möjligt". Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppfylla löftet från regeringen och tillsätta utredningen?
fr · GQ11334 · 2002-12-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:334 av () till justitieminister om tjuvfiske Enligt en rapport från avslöjades i medlemsländerna över 8000 fall av tjuvfiske. I var antalet upptäckta fall av tjuvfiske . Det ska jämföras med spanska fiskare som gjorde sig skyldiga till av antalet rapporterade fall av tjuvfiske. I ett avseende utmärker sig dock , tillsammans med , på ett negativt sätt. riktar kritik mot de låga straffsatserna i de båda länderna. Man påpekar att har utdömt böter på medan för samma brott utdömt böter på . Att så få fall av tjuvfiske har upptäckts i skulle kunna tolkas som att det inte är motiverat att höja straffsatserna. Det är enligt min mening en felaktig slutsats. I arbetet att skydda hotade fiskarter är det nödvändigt att ha tillförlitlig statistik. Det blir omöjligt om det förekommer tjuvfiske. Inte minst av det skälet är det viktigt att markera att tjuvfiske är ett allvarligt brott. Ett sätt att göra det är att höja straffsatsen förslagsvis till den franska nivån. Jag vill fråga justitieministern om han är beredd att verka för en skärpning av straffsatserna för tjuvfiske.
fr · GQ11335 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:335 av () till statsrådet om flygtrafiken i inlandet inland står just nu inför en stor utmaning, att utveckla nya näringar som komplement till basindustrierna. Biltestverksamhet är ett framgångsrikt exempel på det. Att på ett tillfredsställande sätt kunna tillmötesgå den internationella bilindustrins behov av olika lösningar för testning i kallt klimat är en angelägen uppgift för oss. Ett viktigt arbete har utförts med stor hjälp från till exempel med utbyggnaden av bredband och kartläggning av framtidens boendebehov. Därutöver har väl fungerande flygförbindelser avgörande betydelse, inte bara för bilindustrin utan för alla näringar i inland. Flygbolaget som trafikerar efter upphandling av Rikstrafiken, tar inte sitt uppdrag på allvar. Förutom att resorna har blivit betydligt dyrare, håller flygbolaget inte tidtabellen. Dessutom har vikten för bagage man får ta med sig sänkts, vilket innebär att bagage blir kvar på . Sådan service är helt enkelt oacceptabel! På grund av detta tar allt fler flyget till och fortsätter resan därifrån med bil. Förutom den olägenhet längre resor innebär för resenärerna, försämrar detta ytterligare förutsättningarna för flygtrafiken till . Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att flygtrafiken i inland ska fungera på ett normalt sätt.
fr · GQ11336 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:336 av () till jordbruksminister om segdragna lantbruksutbetalningar Sedan inträde i EU är lantbruket åter i hög grad beroende av bidrag. Oavsett vad man tycker om detta är det något som lantbrukare har fått anpassa sig till. En förutsättning för att lantbrukarna ska kunna arbeta under någorlunda omständigheter i dagens system är en möjlighet att i förhand veta när bidragen kommer. Till stöd för detta har satt upp en utbetalningsplan. Tyvärr fungerar systemet dåligt. Flera lantbrukare jag har varit i kontakt med vittnar om att plan stämmer illa med verkligheten. Däremot är punktligheten god vad gäller beskattningen; det är inte ovanligt att lantbrukarna får betala skatt på bidrag som kommer först . Lättjan i systemet gör det omöjligt för lantbrukarna att få den ekonomiska kontroll över verksamheten de behöver. Därför borde målsättningarna avskaffas till förmån för ett system med förpliktigande datumangivelser för bidragsutbetalningarna. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta i syfte att skärpa reglerna kring bidragsutbetalningarna?
fr · GQ11337 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:337 av () till jordbruksminister om en sammanhållen hästpolitik Antalet hästar i har ökat kraftigt under och med uppskattningsvis knappt 300000 hästar är vi ett av de hästtätaste länderna i EU. Hästens återkomst i kan i stor utsträckning kopplas till fritidssektorn. Trav och galopp roar många, alltfler vill rida och många eftersträvar en livsstil där hästen utgör en viktig del. Det stora antalet hästar gör att de har en stor och ökande ekonomisk betydelse. Sektorn beräknas omsätta ca och genererar sysselsättning motsvarande 10000 heltidsarbeten och ca 30000 deltidsarbeten. Hästhållningen är viktig för att hålla det svenska landskapet öppet och näringen som sådan har stor betydelse för möjligheten att upprätthålla en levande landsbyggd. De ca 300000 hästarna är jordbrukets femte största inkomstkälla. Regeringen har tidigare visat intresse för att utveckla hästnäringen, bland annat genom att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag till en sammanhållen svensk hästpolitik. Utredningen (SOU 2000:109) innehåller en bra genomlysning av sektorn och lämnar många bra förslag till hur hästsektorn ska få möjligheter att utvecklas ytterligare genom insatser på en rad olika områden. Någon proposition har emellertid inte följt på utredningen. Min fråga till jordbruksministern är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra en positiv utveckling av hästnäringen och skapa en sammanhållen svensk hästpolitik?
fr · GQ11338 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:338 av () till statsrådet om biståndet till parlament kris är påtaglig liksom president ansvar för situationen. Även talmannen i Emmerson Mnagagwa står på EU:s sanktionslista. Men talmannens ansvar för övergrepp, våldtäkter och mord i har aldrig prövats. Det förflutna börjar nu komma i kapp de ansvariga för tragedierna i . Vi måste sträva efter en stor öppenhet vid rapporteringen till om dessa tragedier och dra de politiska slutsatserna av rapporterna. De svältande i behöver katastrofbistånd. stöder samarbete med politiker, NGO:er och kyrkor. En del av dem utgör förutsättningen för att nå ut till de hårdast drabbade. Men jag står inte bakom politiken att ge bistånd till under nuvarande omständigheter. Däremot välkomnar jag kontakter med enskilda parlamentariker. Sådana kontakter är än mer angelägna i dagens situation. Jag vill fråga biståndsministern om han avser att verka för ett stopp beträffande det svenska biståndet till .
fr · GQ11339 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:339 av () till miljöminister om som styrinstrument Miljödomstolen i har ålagt en kycklinguppfödare i att gå över från olja till fast bränsle som värmekälla i samband med att han ansökt om att investera i en utökad uppfödning. Detta enligt tidningen , . Domstolen konstaterar att det helt klart inte är företagarens ensak att avgöra vilken energikälla han ska välja. Jag anser att har allt för långtgående konsekvenser om den vid förändring eller utökning av pågående verksamhet ska kunna ställa krav på byte av energikälla som ett villkor för tillstånd. Frågan kommer, enligt domstolen, regelmässigt upp i samband med tillståndsprövningar och gäller såväl stora som små anläggningar. Jag anser det orimligt att företagaren, som kanske har en relativt ny och icke avskriven värmeanläggning, ska kunna avkrävas ytterligare investeringar för att få utöka verksamheten. Resultatet kan, inte sällan, bli att investeringen skjuts upp eller inte alls blir av. Detta är till men för landets tillväxt. Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder för att inte ska bli ett hinder för företagare som vill utöka sin verksamhet?
fr · GQ11340 · 2002-12-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:340 av () till statsrådet om arbetsmarknadspolitiken I den senaste upplagan av kunde man läsa om som av arbetsförmedlingen klassats som psykiskt sjuk och därmed fick en lönebidragsanställning. känner sig med rätta kränkt. Hon säger själv att hon aldrig haft psykiska problem eller sökt läkare för sådana åkommor. Först , när det gått upp för henne att hon stämplats som psykiskt sjuk av arbetsförmedlingen, besökte hon en psykiater. Han förklarade att hon inte var psykiskt handikappad. Lönebidragstaket har av besparingsskäl inte höjts . Lönebidraget har stor betydelse för att människor med funktionsnedsättningar ska få möjlighet att utföra ett samhällsnyttigt arbete. För dem som verkligen behöver detta arbetsmarknadspolitiska instrument är det förödande om arbetsförmedlingarna "leker" medicinska experter och ställer diagnoser på fullt friska människor enbart för att försöka nå upp till regeringens arbetslöshetsmål. Det urholkar förtroendet för lönebidraget över huvud taget och minskar möjligheterna att höja lönebidragstaket, vilket vore nödvändigt för de funktionshindrade som verkligen behöver stödet. I fall gavs det tillfälle för arbetsgivaren att få statligt stöd för en fullt arbetsför medarbetare. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att inte arbetsförmedlingarna fortsättningsvis ska använda lönebidragsinstrumentet på ett otillbörligt sätt?
fr · GQ11341 · 2002-12-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:341 av () till finansminister om skattesubvention för friskvård I dessa tider med höga ohälsotal är det väl inte alltför djärvt att påstå att egenvård och friskvård får en allt större betydelse. Vi behöver alla motion för att kunna må bra och arbeta. Ett bra sätt är att arbetsgivaren erbjuder arbetstagaren olika typer av motion @ i vid bemärkelse. En bra uppmuntran till detta är om motionen är skattebefriad. Viss friskvård är skattebefriad , vilket är positivt. Mindre bra är att reglerna kring detta är så snåriga att många arbetsgivare hellre avstår än att riskera att hamna fel. Inkomstskattelagen säger att motion av mindre värde kan vara skattefri om den betalas av arbetsgivaren och erbjuds all personal på ett företag. Regeringsrätten har också i en dom om motionskort (RÅ 2001 ref. 44) utvecklat att med hela personalen menas samtliga anställda på ett företag oavsett anställningsform. Och att ett årskort på en motionsanläggning som betalas av arbetsgivaren kan vara en skattefri förmån. Samt att om den motion som ett kort berättigar till är av enklare slag bör ett årskort till marknadspris anses vara av mindre värde. i har uttalat att ett årskort upp till 5000@6000 kr kommer att accepteras i den regionen. Min fråga till finansministern är: Avser ministern verka för att förtydliga och förenkla skattelagstiftningen för motionsförmån, exempelvis genom att införa ett schabloniserat skatteavdrag för all slags friskvård?
fr · GQ11342 · 2002-12-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:342 av () till finansminister om företagarnas rättssäkerhet TV4 har i flera reportage på nytt visat den rättsosäkerhet som många småföretagare lever under. Skattemyndigheterna har hos företagare hittat oriktiga uppgifter och utan att utreda om det förelegat uppsåt från företagaren eller om densamma visat oaktsamhet har skattemyndigheten beslutat om skattetillägg. Även fast ärendet är under prövning och inte slutgiltigt avgjorts i domstol har företagaren tvingats betala skattetillägget. Många och krångliga regler inom skatteområdet, som dessutom förändras ofta, medverkar till att försvåra för en företagare att fullgöra sina åtaganden. Olika skattemyndigheter agerar på olika sätt när det gäller att besluta om sanktioner som skattetillägg. Detta medverkar också till att öka rättsosäkerheten. Företagare som anstränger sig att göra rätt ska mötas av ett anständigt beteende från skatte- och kronofogdemyndigheter. När det gäller skattetillägg och sanktionsavgifter fungerar skattemyndigheten som beslutande instans. Myndigheten borde bevisa företagarens oaktsamhet eller uppsåt att lämna felaktiga uppgifter innan skattetillägg kan utdömas. Det är också rimligt att skattetillägg, som är en form av straff, ska betalas först vid fällande dom i sista instans. Vad avser finansministern att göra för att få ett mer rättssäkert förfarande i samband med att oriktiga uppgifter vid skatteinbetalning upptäcks i ett företag?
fr · GQ11343 · 2002-12-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:343 av () till kulturminister om fyrplatsernas kulturhistoriska värde Det finns ett hundratal före detta bemannade fyrplatser kvar. har ansvar för 85 av dem, medan övriga är privat eller kommunalt ägda. 30 av fyrplatserna är förklarade som byggnadsminnen och 22 av dem är dessutom nationella arv. kommer att få ta över ansvaret också för Vänerfyrarna. Sjöfartens behov av fyrarna har minskat betydligt , som de bemannade fyrplatserna utgör viktiga kulturarvsmiljöer och därför bör bevaras. De fyrplatser som är utsedda till nationella arv kommer att ta över ansvaret för. Min oro gäller de övriga fyrplatserna, varav några alltså är förklarade byggnadsminnen. har av besparingsskäl utlyst några fyrar till försäljning, eftersom sjöfartens behov av dem är litet. ser gärna att ekonomiska föreningar som vill låta allmänheten få tillträde till fyrplatserna ges förtur vid köp av fyrplatserna, men några regler för om detta är tillåtet eller hur det ska gå till finns inte . Jag vill därför fråga kulturministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att försäkra sig om att fyrplatserna bevaras för eftervärlden och främja att allmänheten ges tillträde till dem, om staten avyttrar dem.
fr · GQ11344 · 2002-12-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:344 av () till statsrådet om lärarbristen och arbetslösa invandrade lärare Många utav dagens lärare närmar sig pensionsåldern och beräknas 70000 nya lärare behövas. Lärarutbildningarna har svårt att fylla platserna, trots massiva kampanjer. Orsakerna är läraryrkets låga status och löneläget. För att lösa det akuta problemet som uppstår , när differensen mellan nyexaminerade och vakanta tjänster beräknas vara 30000 lärare, krävs krafttag för att fylla lärartjänsterna. Svensk arbetsmarknad är dock en stor paradox. som vi har brist på arbetskraft inom många yrkeskategorier har vi en hög arbetslöshet. Många lärare går arbetslösa. Det är framför allt flyktingar och invandrare som har fått sin lärarutbildning i andra länder, och som har en god pedagogisk skolning, som inte får möjlighet att utöva sitt yrke. Här finns en potential som måste tas tillvara. I många fall är en bra validering av de tidigare betygen tillräcklig, men även kompletteringsutbildningar kan komma att behövas. Få utbildningar är inriktade direkt mot att tillvarata denna resurs. För att lösa paradoxen behövs större flexibilitet än . Specialskräddade utbildningar, prov och validering kan vara lösningen på det stora problem som svenskt skolväsende snart står inför. Dessutom skulle fler lärare med icke svenskt ursprung bidra positivt i integrationsavseende. Med anledning av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder demokrati- och integrationsministern avser att vidta för att tillvarata den outnyttjade lärarresurs som inte används.
fr · GQ11345 · 2002-12-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:345 av () till vice statsminister om jämställdhet i näringslivet har andelen kvinnor i svenska börsbolags styrelser ökat från . För att råda bot på problemet aviserade jämställdhetsministern att lagstiftning om kvotering kan komma att införas om inte av styrelseplatserna i de börsnoterade företagen besitts av kvinnor. Mycket tyder på att den som sitter i ett börsbolags styrelse ofta har, och behöver, operativ erfarenhet, det vill säga har vd-skap i ett börsbolag. Eftersom antalet kvinnliga vd:ar i börsbolag inte är mer än 2, begränsar detta givetvis urvalet. Att få kvinnor sitter på vd-poster är i grund och botten också ett tecken på att vi har lång väg att gå innan vi får ett jämställt samhälle. Är då lösningen att lagstifta om kvinnliga vd:ar? Pojkars och flickors studieval stakar ut vägen för de framtida karriärmöjligheterna @ och här spelar könsrollerna fortfarande en stor roll. Möjligheten att kombinera familj och karriär avgör också hur många steg på karriärtrappan som unga män och kvinnor lyckas kliva. Vi vet att kvinnor och män följs åt vad gäller löneutveckling och karriärmöjligheter ända till första barnet kommer. Därefter halkar kvinnor efter. Jämställdhet handlar inte alltid om lika representation @ enbart. Utan det är också en fråga om attityder, makt, ansvar och lika möjligheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga vice statsminister om hon avser att vidta någon ytterligare åtgärd för att öka jämställdheten inom näringslivet.
fr · GQ11346 · 2002-12-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:346 av () till miljöminister om omprövning av vattendomar För att kunna bevara och återställa känsliga miljöer och biotoper kan det finnas anledning att pröva om gamla tillstånd avseende dikningsföretag är hinder för våtmarksanläggning. Vattenkraftsregleringen har ibland också medfört att det inte finns någon väg för fisk att ta sig förbi vattenkraftverken. Där sådana finns är de inte alltid ändamålsenliga. Därför är det inte ovanligt att fisk skadas. Tyvärr finns det oklarheter i lagstiftningen. Ska vägar för fisk kunna skapas förutsätter det att den vattendom som reglerar verksamheten kan omprövas. Om varken anordningar vidtagits eller villkor meddelats kan det ifrågasättas på vilken rättslig grund en omprövning kan göras till förmån för fiske. Flera av dessa frågor har tidigare aktualiserats av . Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten kan också medföra behov av en översyn. har också i sitt betänkande om naturresursfrågor och vattenrätt förutsatt att regeringen, utan särskilt tillkännagivande, tar initiativ till en översyn av reglerna för omprövning av vattendomar. Med anledning av det jag ovan anfört vill jag fråga miljöministern: När avser ministern att genomföra en översyn av regelverket för omprövning av vattendomar utifrån vad som beskrivs ovan?