ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11636 · 2002-01-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:636 av () till justitieminister om övertagande av godmanskap Då en god man avlider övertar dödsboet enligt nuvarande ordning godmanskapet och är skyldigt att kvarstå tills en ny god man utses. Det kan ta tid att finna en ny lämplig god man, i synnerhet om den döde haft ansvar för flera olika personer. Det är en anledning till att kommunerna bör ha en policy för hur många uppdrag en god man kan ta på sig. Likaledes är det viktigt att kommunerna har tillgång till ett antal "akuta" goda män som kan ställa upp interimistiskt vid exempelvis dödsfall. Trots att en rad försiktighetsåtgärder kan vidtas är det oacceptabelt att godmanskapet kan övertas av ett dödsbo. Uppdraget bygger nämligen på personlig lämplighet och frivilligt ansvarstagande, principer som här sätts ur spel. Framför allt måste den som är i behov av en god man tillförsäkras att uppdraget innehas av en lämplig person. Men det är också olyckligt att det som tidigare ofta sågs som ett hedersuppdrag och som kräver personligt engagemang och intresse, i händelse av dödsfall kan bli en ovälkommen belastning för de efterlevande. Därför bör lagstiftningen ändras. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att uppdraget som god man vid dödsfall inte ska övertas av dödsboet?
fr · GP11637 · 2002-01-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:637 av () till justitieminister om GPS för larmpaketen Att skydda personer genom livvakter är tids- och kostnadskrävande. Genom teknisk utveckling finns det dock stora möjligheter att öka skyddet i praktiken, men även förstärka upplevelsen av närhet till effektivt skydd. Många hotade kvinnor erbjuds skyddade uppgifter och larmpaket, något som dock ofta inte är tillräckligt. Det handlar delvis om att dagens larmpaket har vissa begränsningar. Modern GPS-teknik skulle som standard i de larmpaket som erbjuds öka tryggheten. Den hotade skulle enkelt kunna larma polisen om hoten samt ange var man befinner sig utan att den som hotar ens märkte det. Det skulle också innebära att de kommunikationsproblem som kan finnas på grund av t.ex. språkproblem blev av mindre avgörande betydelse. Flertalet länssammanbindningscentraler hos polismyndigheterna har toppmodern kommunikationsutrustning vilket gör det möjligt att till en begränsad kostnad göra det möjligt att ta emot och leda ett GPS-baserat skyddssystem. Avser justitieministern vidta några åtgärder för att GPS-teknik ska vara standard i de larmpaket som polisen erbjuder bland annat hotade kvinnor?
fr · GP11638 · 2002-01-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:638 av () till justitieminister om närpolis i har varit utan närpolis. har både kriminalitet och missbruk ökat. är en väldigt barn- och ungdomsrik kommundel, många föräldrar känner stor oro. Bl.a. ligger en grundskola alldeles intill och det är inte positivt att missbruket finns så nära. De flesta närpoliser på har flyttats trots att många medborgare känner att de bor i ett område med stora behov. Redan före närpolisens nedläggning fanns problem i kommundelen, så stora att det från regeringens sida ansågs att stadsdelen skulle få del av storstadssatsningen. I samband med att fick storstadssatsningspengarna, så sker två mord i . Vad händer senare ? Jo, närpolisen tas bort! I kommundel har medborgare engagerat sig och samlat in namnunderskrifter för att få tillbaka närpolisen i området. är bara ett exempel av många där närpolisen försvunnit. Närpoliser är en förutsättning för ett tryggt samhälle och en trygg boendemiljö. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkerställa en fungerande närpolisverksamhet i hela landet?
fr · GP11639 · 2002-01-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:639 av () till statsrådet om skatteutjämningen Under mandatperioden 1994@1998 betalade i extra skatt till staten. Under den nuvarande borgerliga mandatperioden för åren 1998@2002 kommer extra skatten, eller den s.k. skatteutjämningen att uppgå till ca . Kostnaden per länsbo är . Skillnaden mellan mandatperioderna är stor och orsaken tål att fundera över. Har ekonomin förbättras så mycket i det borgerligt styrda ? Tjänar människor, bosatta i , mer än tidigare? Är den ekonomiska utvecklingen i övriga landsting mycket sämre? Handlar det om regeringens s.k. Stockholmsfientlighet? Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till skatteminister : Avser statsrådet att vidta några åtgärder i syfte att fortsättningsvis ej behöver betala mer i extra skatt till andra landsting?
frs · GP12403 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:403 om konkurrenssnedvridning har frågat näringsministern vad han avser att vidta för åtgärder så att inte privata företagare ska drabbas negativt av det sysselsättningspaket för kommunala verksamheter som jag lanserade på den socialdemokratiska partikongressen . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har föreslagit att ett extra stöd ska ges till kommuner och landsting för att de ska kunna tidigarelägga anställningar. Efter bl.a. överläggningar med har en teknisk utformning av stödet tagits fram. Stödet föreslås bestå av två delar. En generell del och en del som ges till kommuner och landsting som ökar sin sysselsättning . Beloppen ges ut genom en kreditering på skattekontot för kommunen eller . Stödets storlek föreslås beräknas utifrån dels lönekostnaden för verksamheter som bedrivs i egen regi, dels en schablonmässigt uppskattad lönekostnad för verksamheter som utförs på entreprenad. Den generella delen av stödet beräknas motsvara en procentenhet av arbetsgivaravgifterna som hänför sig till dessa sammanlagda lönekostnader. Den andra delen ska motsvara hela kostnaden för arbetsgivaravgifterna som hänför sig till sysselsättningstillskottet både i verksamhet som bedrivs i egen regi och som utförs på entreprenad. Ett extra stöd till kommuner och landsting utformat på detta sätt medför inte att privata företagare drabbas negativt.
frs · GP12419 · 2002-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:419 om kostnadsnivån i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenska konsumenter inte ska behöva betala högre pris för dagligvaror än vad som gäller för andra länder. Arbetet med att få ned konsumentpriserna, i och på den inre marknaden, är en av de uppgifter som jag fäster stor vikt vid och det är bra att frågan om prisskillnader uppmärksammas eftersom det är något som berör oss alla. Regeringen har engagerat sig i frågan om prisjämförelser. Jämförelser av prisnivå är utan tvekan ett av de mest effektiva sätten att visa på vilka ekonomiska fördelar vi som konsumenter har att vinna genom att köpa och handla med andra än de redan kända inköpskanalerna och inte minst över gränserna. Jämförelserna är även viktig information till nya entreprenörer att ge sig in på en marknad och konkurrera. inträde i EES och medlemskapet i EU har gjort att vi fick en ny hemmamarknad @ den inre marknaden. På denna marknad kan en konsument i princip köpa och handla från den medlemsstat där priset är lägst eller där de bästa villkoren i övrigt erbjuds. Jag anser dock inte att det räcker med att ta fram studier och jämförelser, utan vi måste även lyfta fram de bakomliggande orsakerna till prisskillnaderna. hänvisar till AC studie som stöder min uppfattning att det inte är skattenivån som är orsak till prisskillnaderna. Genom tidigare initiativ och studier som genomförts har det visat sig att BNP, löner och befolkningstäthet inte heller har en avgörande inverkan på prisnivån. Även om orsakerna varierar från sektor till sektor visar det sig att den främsta orsaken till varför priserna ligger högt är bristande konkurrens. När det gäller dagligvaruhandeln specifikt har denna marknad genomgått vissa förhållandevis genomgripande förändringar, både vad gäller ägarstruktur och inköpssystem. Det har visat sig via tidigare kartläggningar att det finns ett samband mellan höga priser och företagskoncentration, dåligt fungerande konkurrens och prisnivån i parti- och detaljhandelsledet. Detta är ett område som regeringen avser att studera närmare och särskilt se över hur ägarstrukturen ser ut, vilka företagsformer som förekommer, hur samarbetet sker på marknaden och i ljuset av detta undersöka förutsättningarna för små leverantörer och nya företag. Regeringen kommer således att fortsätta att ta initiativ för att komma till rätta med höga priser och jag kommer för egen del särskilt verka för att den inre marknaden fungerar effektivt och att EU avvecklar sina hinder för billig import från omvärlden.
frs · GP12427 · 2002-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:427 om pomperipossaskatt för entreprenörer har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att det tydligare ska framgå att avsikten med nuvarande lagstiftning även varit den av henne benämnda pomperipossaeffekten. I svar på en interpellation av har jag anfört att den s.k. 3:12-utredningen ser över reglerna för hur ägare av fåmansföretag ska beskattas och att frågan om samverkan mellan de s.k. 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten omfattas av utredningens uppdrag. Utredningen ska avsluta sitt arbete . För dagen är jag inte beredd att lämna några ytterligare besked.
frs · GP12428 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:428 om tillfällig föräldrapenning har frågat mig om inte lagtexten angående tillfällig föräldrapenning bör utformas så att tillfällig föräldrapenning för vård av barn innefattar även . En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning då han eller hon behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda sitt sjuka barn. Tillfällig föräldrapenning täcker i princip av förälderns inkomstbortfall. Huvudregeln är att endast en förälder i taget kan uppbära tillfällig föräldrapenning för att vårda barnet. Tillfällig föräldrapenning kan dock i vissa fall ges till båda föräldrarna för samma barn och tid, t.ex. vid läkarbesök då barnet lider av allvarlig sjukdom, vid läkarbesök som är en del av behandling av barnet eller vid behandling som är ordinerad av läkare. Om barnet är yngre än kan tillfällig föräldrapenning utges om barnet vårdas på sjukhus eller om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad inom barnomsorg. I vissa andra fall kan tillfällig föräldrapenning betalas ut för barn som är yngre än även om barnet inte vårdas på sjukhus eller om barntillsynen inte är stadigvarande ordnad. Det gäller när en förälder besöker en institution, till exempel habilitering, specialskola eller liknande, eller deltar i en kurs som anordnas av sjukvårdshuvudman. Vidare gäller det när barnet är allvarligt sjukt och föräldrar besöker läkare. Även vid läkarbesök som är en del i behandlingen av barnet kan tillfällig föräldrapenning betalas ut för barn som är yngre än . Detsamma gäller också när en förälder deltar i en behandling av barnet som är ordinerad av läkare. En grundläggande förutsättning för rätt till tillfällig föräldrapenning är att föräldern har haft ett verkligt behov av att avstå från förvärvsarbete för att vårda barnet. Under pågående föräldraledighet med föräldrapenning är föräldern kompenserad för det inkomstbortfall som ledigheten för med sig. Om barnet blir sjukt saknas det därför enligt min mening bärande skäl att byta ut föräldraledighet mot tillfällig föräldrapenning så länge som föräldern fortsätter att vårda barnet enligt tidigare uppgjorda planer. För barn som tas in på sjukhus och i vissa andra fall finns dock skäl att göra undantag eftersom vårdsituationen förändras. Föräldrapenningen kan då bytas ut mot tillfällig föräldrapenning. En generell möjlighet att under pågående och ekonomiskt kompenserad föräldraledighet ta ut tillfällig föräldrapenning vid barns sjukdom för enligt min uppfattning för långt. Målet med familjepolitiken är att barnens behov och rättigheter ska ställas i främsta rummet. Även föräldrarnas möjlighet att kombinera familj med förvärvsarbete ska underlättas. Jag anser att föräldraförsäkringen verkligen ger föräldrarna möjlighet att stanna hemma med barnen när de är små och när de är sjuka samt möjliggör en förening av familj och arbete.
frs · GP12434 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:434 om organisation har frågat vad jag avser att göra för att förändringar av organisation inte ska leda till förlängda handläggningstider eller försämrad kvalitet på utredningarna. Frågan är ställd mot bakgrund av uppgifter om att den särskilda utredningsenheten i @ som hör till västra avdelning @ kan komma att läggas ned. Det är riktigt att har låtit en särskild utredare se över myndighetens organisation och att utredaren har kommit fram till att enheten i kan läggas ned. Myndigheten har därefter utrett frågan vidare. har informerat om att inga förändringar är aktuell vad avser myndighetens lokalisering till eller de övriga orter där myndigheten har verksamhet . kommer alltså även i fortsättningen att ha utredningsenheter såväl i som på de övriga orterna.
frs · GP12436 · 2002-01-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:436 om spel på värdeautomater har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förhindra att ungdomar spelar på värdeautomater. AB har fått regeringens tillstånd att bedriva spel på värdeautomater. Spel på värdeautomater får enligt lotterilagen endast anordnas i samband med hotell- och restaurangverksamhet eller i samband med bingospel. Enligt lotterilagen gäller också en åldersgräns för spel på värdeautomater. Det är givetvis viktigt att åldersgränsen på värdeautomaterna följs. AB är en egen juridisk person och sköter sin verksamhet självständigt. Jag har fullt förtroende för att bolagets styrelse tillser att ålderskontrollen sköts på ett lämpligt och tillfredsställande sätt. Enligt vad jag har inhämtat från finns det ett avtal mellan bolaget och spelinnehavarna som reglerar hur ålderskontrollen ska skötas. Jag utgår från att följer upp att de avtal de slutit också följs. Jag vill i detta sammanhang också nämna att regeringen har gett () ett uppdrag avseende handlingsprogram för att motverka spelberoende. I uppdraget ingår bl.a. att FHI ska lämna förslag till åtgärder för att begränsa skadeverkningarna till följd av spel på värdeautomater. Uppdraget ska redovisas till regeringen .
frs · GP12438 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:438 om bönder och dieselskatten har frågat mig när jag avser att lägga fram förslag om en sänkning av dieseloljebeskattningen. Samma fråga har tidigare besvarats , (fråga 2001/02:189). Mitt svar är detsamma som givits tidigare. anför att en stor del av konkurrensnackdelarna för lantbruket i beror på beskattningen av dieselolja. Enligt ska med förtur redovisa hur denna konkurrensnackdel kan avhjälpas. menar emellertid att många lantbruksföretagare just nu avstår från att investera i sina företag på grund av uteblivet besked om när skatten på dieselolja sänks. Av direktiven till (Dir. 2001:12) framgår att utredaren ska se över beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner och att detta arbete ska redovisas med förtur. Regeringen har inte för avsikt att ta ställning till om beskattningen av dieselolja som används inom jordbruket ska förändras, innan utredaren redovisat resultatet av sitt arbete.
frs · GP12440 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:440 om upparbetat kärnbränsle har frågat mig om när regeringen avser att behandla ärendet om omhändertagande av använt kärnbränsle från forskningsreaktorn R 1. Precis som skriver, finns en ansökan om det s.k. R 1-bränslet hos regeringen. Ansökan gäller utförsel av det gamla R 1-bränslet till för upparbetning och överlåtelse av det uppkomna plutoniet till samt införsel av uppkommet kärnavfall till . Ansökan är gjord med hänvisning till lagen om strategiska produkter, enligt vilken det krävdes tillstånd för utförsel av kärnämne. är denna lag ersatt av lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. Enligt den nya lagen krävs det inte något tillstånd för utförsel av kärnämne till bl.a. länder inom EU. Att detta ärende ändå inte är avgjort beror på dess koppling till ett annat ärende från () avseende en ansökan om tillstånd till att använda plutonium i form av s.k. MOX-bränsle i reaktorerna i . Detta plutonium härstammar från tidigare upparbetat svenskt använt kärnbränsle. Under åren 1975@1982 gav de dåvarande regeringarna tillstånd att föra ut använt kärnbränsle för upparbetning till . Detta bränsle upparbetades och har sammanlagt ca plutonium från upparbetningen lagrat i . Regeringen har inte kunnat fatta beslut om att bifalla ansökan bl.a. beroende på de oegentligheter kring säkerhetsövervakningen som tidigare avslöjats vid MOX-anläggningen i . Jag har noga följt hur företaget hanterat dessa problem med brister i säkerhetskulturen och är också mycket bekymrad över de utsläpp av radioaktivt teknetium som upparbetningsanläggningen ger upphov till.
frs · GP12444 · 2002-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:444 om har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att få den palestinska myndigheten att på allvar leva upp till ingångna avtal med . Låt mig först säga att jag helt delar uppfattning att om parterna ska lyckas skapa fred i så måste båda ta sitt ansvar för att bryta den pågående våldsspiralen. Det råder en djup misstro mellan parterna och våldet har skördat många offer. Båda parter har ett ansvar för att våldet får ett slut. måste upphöra med att ställa orealistiska krav för att återuppta fredsförhandlingarna. Den palestinska myndigheten måste vidta kraftfulla åtgärder så att terrordåd upphör och våldsverkare lagförs. Från och EU:s sida ser vi inte att det finns någon annan palestinsk förhandlingspartner för den israeliska regeringen än den palestinska myndigheten. Om den palestinska myndigheten kollapsar vore det en katastrof för fredsprocessen i . Den palestinska myndigheten har försvagats genom de skattepengar hållit inne. Det är av det skälet som EU bidragit finansiellt för att på så sätt stärka den palestinska ekonomin. Det finns inte någon militär lösning på konflikten. Lösningen finns , precis som tidigare, vid förhandlingsbordet och genom en direkt dialog mellan parterna. Det är viktigt att återuppta samtal mellan parterna utan att kräva av totalt lugn som ovillkorlig förutsättning. Sådana krav ger våldsverkare och fredsmotståndare inflytande och därmed möjlighet att hindra att fredssamtal återupptas. Detta är ytterst olyckligt. och EU kommer därför att fortsätta att verka för att samtal mellan parterna kommer till stånd och att Mitchellrapportens rekommendationer genomförs möjligt. Vi kommer att fortsätta att uppmana parterna att respektera ingångna avtal och att ta avstånd från terrorism. Vi kommer även att fortsätta med det bistånd som ges till den palestinska myndigheten och som bl.a. syftar till att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Det är genom att skapa förutsättningar för en livskraftig och demokratisk palestinsk stat som man också möjliggör för att existera i fred längs säkra och erkända gränser.
frs · GP12445 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:445 om änkepensionerna konstaterar att den del av änkepensionen som är folkpension inkomstprövas . Han har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att återställa änkepensionerna. Till följd av ålderspensionsreformen måste även reglerna för efterlevandepension reformeras. beslutade också i enlighet med regeringens proposition 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn om ett reformerat system för efterlevandepensioner. Reglerna för inkomstprövning av den del av änkepensionen som består av folkpension är samordnad med reglerna om bostadstillägg till pensionärer. Förslag till nya regler för bostadstillägg har tidigare lämnats till (prop. 2000/01 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer). De anknytande reglerna om inkomstprövning av änkepensionen är tekniskt komplicerade att utforma. En orsak till detta är det särskilda grundavdraget för pensionärer som även personer med änkepension omfattas av. Detta särskilda grundavdrag kommer att tas bort . Hur en framtida inkomstprövning ska utformas är därför fortfarande under beredning.
frs · GP12446 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:446 om studiemedel och utlandsstudier har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att åstadkomma en förändring så att utbetald valutakompensation på grund av fallande kronkurs inte utgör återbetalningsskyldigt lån efter studier utomlands. Studiemedel beviljas för studier utomlands med stöd av studiestödslagen under de förutsättningar och med de belopp som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Enligt studiestödsförordningen får studiemedel i form av studiebidrag lämnas för utlandsstudier med samma belopp som för studier i . Däremot får studiemedel i form av studielån lämnas med högst det belopp som () fastställer med beaktande av levnadsomkostnaderna i varje land. På grund av valutaförändringar kan därför storleken på studiestödet variera över tiden i svenska kronor räknat. Detta innebär alltså att bidragsbeloppet alltid är detsamma oavsett om studierna bedrivs i eller utomlands, men att lånedelen kan variera i storlek. Möjligheten att få studiemedel i samband med utlandsstudier är mycket generösa. De nuvarande reglerna är till största delen fastställda av CSN i föreskrifter som myndigheten har bemyndigande att utfärda. Detta system har ställt sig bakom i samband med att propositionen om det nya studiestödssystemet antogs. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GP12447 · 2002-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:447 om världstoppmötet om hållbar utveckling har frågat mig hur genderfrågorna bevakas i dagordningen för världstoppmötet om hållbar utveckling. Kvinnors och mäns lika möjligheter till ett aktivt samhällsdeltagande och inflytande är en grundläggande förutsättning för en hållbar utveckling. driver aktivt att genderfrågorna ska genomsyra både förberedelseprocessen och själva dagordningen till toppmötet i . Dagordningen är ännu inte fastställd utan växer fram gradvis genom regionala förberedelsemöten och konsultationer med det civila samhället. I denna förberedelseprocess har de s.k. viktiga samhällsgrupper som identifieras i en särskilt framträdande roll. Kvinnor utgör en av dessa grupper. I den förberedande kommittén för toppmötet i kommer det att beredas plats för deltagande och inflytande från dessa samhällsgrupper. Vid de förberedande mötena liksom vid själva toppmötet kommer dessutom regeringsföreträdare och representanter för det civila samhället att debattera på lika villkor. Vid det regionala förberedelsemötet inför toppmötet i i den ekonomiska kommissionen för (ECE) antogs ett uttalande av ministrarna från och som bl.a. fastslog att ett genderperspektiv måste genomsyra hela toppmötets process. ECE antog också som ett av sina huvudsakliga mål för toppmötet att förbättra samhällsstyrning och demokratiska processer på alla nivåer. Ett ökat inflytande från kvinnor utgör en viktig del av en sådan ansats, inte minst på lokal nivå. Slutsatserna från det regionala mötet i uppmanar också särskilt till utveckling och genomförandet av lokala Agenda 21-strategier för hållbar utveckling som ska främja bl.a. kvinnors deltagande. Under det svenska ordförandeskapet i EU antog miljörådet slutsatser om toppmötet i som underströk vikten av ett aktivt deltagande av viktiga samhällsgrupper, däribland kvinnor, i allt arbete för hållbar utveckling. fastslog likaså att ett genderperspektiv måste genomsyra förberedelseprocessen till toppmötet. Förbättrad samhällsstyrning och deltagande framhölls som viktiga framtida teman för toppmötet i . Jag deltog i en internationell konferens om sötvatten i inför toppmötet i där genderfrågorna framhölls som ett viktigt sakområde för toppmötet. Konferensen var en av de första som hållits för att förbereda ett tema till toppmötets dagordning. Genderfrågans centrala betydelse inom vattensektorn framträdde tydligt både i diskussionerna och i rekommendationerna från konferensen. Exempelvis diskuterades vikten av att sammanställa data om hur vatten används av män och kvinnor. Slutsatserna från kommer att lämnas vidare till den förberedande kommittén för toppmötet i . Några andra viktiga genderfrågor som skulle vilja se behandlade i samband med toppmötet i är kvinnors rätt till ägande och nyttjande av mark och andra naturresurser, kvinnor som jordbrukare och kvinnors roll för att skapa hållbar ekonomisk tillväxt.