ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11692 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:692 av () till utrikesminister om konfiskationslagar i De diskriminerande lagarna som förbjuder assyrisk/syrianska, armeniska, grekiska och judiska stiftelser och församlingar att äga tillgångar och fastigheter har använts systematiskt av turkiska staten. Många fastigheter har konfiskerats. Den syriansk-ortodoxa kyrkan i är en av dessa. Församlingen tillåts endast nyttja kyrkbyggnaden genom det tillstånd som medgivits en ortodox munk i dennes egenskap av privatperson. Syrisk-katolska patriarkatets residens i har också konfiskerats. Ett stort antal kyrkfastigheter, tillhörande armeniska församlingar har likaledes konfiskerats. Dessa odemokratiska konfiskationslagar torde vara en ordning oacceptabla för EU. Frågor rörande dessa lagar och konfiskeringar har jag tidigare ställt till utrikesministern, vars svar dock endast berört det generella arbete som pågår mellan och inom ramen för partnerskapet m.m. Dessa frågor har emellertid ställts med begäran om besked från utrikesministern i konkret mening om vad utrikesministern avser att göra för att råda bot på den allvarliga situationen. Därför vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att ovannämnda diskriminerade grupper och organisationer såsom exempelvis stiftelser och kristna församlingar ska återfå sina rättigheter till ägande och konfiskerade fastigheter?
fr · GP11693 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:693 av Skånberg (kd) till utrikesminister om iranskt atombombshot mot direktsände iransk TV från moskén vid i ett tal av Rafsanjani, förre talman, president och ÖB. Talet radiosändes också i engelsk version i . Rafsanjani talade om utsikterna för den islamiska världen att få tillgång till atomvapen och sa att "den dagen kommer vi att använda en atombomb mot som inte kommer att lämna kvar något på marken, utan att skada den islamiska världen någon annanstans". När en politiker i högsta ledande skiktet i talar om långtgående planer på att förinta med atomvapen måste världssamfundet reagera med kraft. Min fråga är därför om Rafsanjanis uttalande föranleder ministern att fördöma atombombshot i dialogen mellan och .
fr · GP11694 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:694 av () till socialminister om rapportering av biverkningsfynd till Det är vanligt att patienter använder flera olika läkemedel . För exempelvis patienter inom särskilda boenden och hemsjukvården är läkemedelskonsumtionen ofta omfattande. Det är då inte ovanligt att olika läkemedel påverkar varandra genom s.k. interaktion, vilket kan leda till antingen utebliven effekt eller biverkningar. Mörkertalet är stort vad gäller biverkningar av läkemedel. Antalet dödsfall är okänt, men åtskilliga vårdplatser används för patienter som insjuknar eller skadas av biverkningar av mediciner. När gör biverkningsfynd är verket med gällande lagstiftning inte skyldigt att rapportera detta till . Ett sådant förhållande är inte rimligt. Den kunskap om biverkningsfynd har bör naturligtvis delges . Vad avser socialministern göra för att komma till rätta med problemet att biverkningsfynd inte rapporteras till ?
fr · GP11695 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:695 av () till socialminister om parallellimport av läkemedel Parallellimport är betydelsefullt för att minska kostnaderna för läkemedel. Både för patienter och samhället. Parallellimport är den enda konkurrens som finns på de mest potenta läkemedlen. Inom EU har varit ett framgångsrikt land vad gäller parallellimport av läkemedel. Tyvärr har andelen parallellimport av läkemedelsförsäljningen minskat från till . En minskning som kanske inte kan tyckas så dramatisk men därmed har samhället betalat mer än som varit fallet om parallellimporten bibehållit sin marknadsandel. En särskilt angelägen grupp i sammanhanget är hivläkemedel som ofta är dyrare än andra typer av läkemedel och det är därför särskilt viktigt att parallellimporten får möjlighet att fungera utan administrativa eller andra hinder. Zerit är ett hivläkemedel med stor försäljning i där parallellimport förekommer. Det finns dock flera hivläkemedel som är nya och som ännu inte hunnit bli föremål för parallellimport. Mot den här bakgrunden vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet att vidta för att underlätta parallellimport av läkemedel i ?
fr · GP11696 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:696 av () till justitieminister om ökat våld mot taxichaufförer Taxirånen ökar alltmer i storstäderna och särskilt i . är det nya tillbud. inträffade fem grova taxirån på en helg i . Tyvärr måste man konstatera att många av taxichaufförer lever farligt. På grund av de ökande överfallen har debatten om övervakningskameror i taxibilar tagit ny fart. Problemet är att taxichaufförerna är helt oskyddade och därmed ett lätt byte. Debatten om övervakningskameror har pågått och kristdemokratena har ställt sig positiva till möjligheten för taxibolag att installera kameror. Men detta kommer inte att slutgiltigt komma till rätta med våldet mot taxichaufförer. Det krävs fler åtgärder. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att komma till rätta med det ökade våldet mot taxichaufförer?
fr · GP11697 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:697 av () till statsrådet om alternativ drift av sjukvård Vid en jämförelse med framträder som en region präglad av korta vårdköer och hög trivsel bland personal och patienter. ser vi att de två olika politiska majoriteterna valt olika strategier i sina försök att ge god vård till sina medborgare. I har politikerna satsat på alternativ drift, tydlig upphandling och mindre självständiga enheter. har satsat på skattehöjningar, centraliseringar och en förhållandevis traditionell politisk styrning av vården. Den senare modellen verkar inte ge den vård som medborgarna har rätt att kräva. Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att underlätta för alternativ drift av sjukhus, vårdcentraler och andra vårdinrättningar i hela landet?
fr · GP11698 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:698 av Skånberg (kd) till näringsminister om Trots att postmarknaden har varit avreglerad är det fortfarande få företag som velat konkurrera med . fanns ett hundratal lokala postoperatörer i verksamhet; finns endast ca 20 stycken. Det kan finnas skäl att ifrågasätta de metoder som använder för att konkurrera med andra företag. I visade det sig att Posten fick komma in med ett anbud senare än vad som var tillåtet och troligen dumpade priset. Resultatet blev att den lokala postoperatören förlorade anbudet. Han kom senare att ekonomiskt kompenseras av kommunen när ärendet anmäldes till . Att avreglera en marknad tar tid. Det är inte bara det formella beslutet som är viktigt, utan att alla aktörer, framför allt den tidigare monopolisten, måste förstå att det är nya spelregler som gäller. Postmarknaden har dock varit avreglerad och ändå finns indikationer på att Posten utnyttjar favörer som inte är rättmätiga. Lokala postoperatörer är företag som ägs av en eller två personer och har ingen ekonomisk uthållighet om Posten bestämmer sig för att konkurrera med otillåtna metoder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Avser näringsministern att vidta några åtgärder för att granska om följer de lagar och regler som gäller för postmarknaden?
fr · GP11699 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:699 av Skånberg (kd) till statsrådet om Pekingfördraget har undertecknat Pekingfördraget, det handlingsprogram som blev resultatet av FN:s fjärde kvinnokonferens i . Fördraget deklarerar i §29 följande: "Familjen är samhällets grundläggande enhet och bör som sådan förstärkas. Den har rätt till omfattande skydd och stöd." Den gångna mandatperioden har regeringen regerat med stöd från ett parti som deklarerat "Död åt familjen!" som sin politiska agenda. Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att leva upp till åtagande att förverkliga Pekingfördragets krav på förstärkning, skydd och stöd för familjen?
fr · GP11700 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:700 av () till finansminister om beskattning av allmän byggnad Enligt 2 kap. 1§ fastighetstaxeringslagen indelas byggnader i byggnadstyper och allmän byggnad har en egen definition. "Byggnad som tillhör staten, kommun eller annan menighet och som används för allmän styrelse, förvaltning, rättsvård, ordning eller säkerhet samt fritidsgård och byggnad med likartad användning. Som allmän byggnad skall inte anses byggnad som används för statens affärsdrivande verksamhet". Detta leder till att ingen fastighetsskatt utgår för byggnaderna. Bland de skattebefriade byggnaderna kan nämnas , och . Eftersom ingen skatt betalas behöver heller ingen avsättning göras för skatten i driftbudgeten av byggnaden. Alla andra fastighetsägare i har drabbats av höjd fastighetsskatt, men inte staten. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansminister : Avser finansministern att vidta åtgärder för att ändra fastighetstaxeringslagen så att staten drabbas av samma kostnader vid höjning av fastighetsskatt som alla andra fastighetsägare?
fr · GP11701 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:701 av () till justitieminister om antalet platser inom kriminalvården Kriminalvården tvingas att bryta mot sina egna regler. Antalet verkställighetsfall på häkten, dvs. klienter med verkställbar dom var stycken varav 201 väntat . Den s.k. sjudagarsregeln har fastställts i ett JO-utslag. var situationen ännu värre. Då satt 324 med verkställbar dom i häkte, i väntan på att placeras ut på anstalt. Detta försvårar bl.a. den återanpassning som kriminalvården ska ge. Det är akut brist på anstaltsplatser i . Vad avser justitieministern att vidtaga för åtgärder för att snabbt åstadkomma fler anstaltsplatser?
fr · GP11702 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:702 av () till statsrådet om värdegrund har vi genom framför allt mordet på blivit påminda om att människor i vårt land har en annorlunda syn på det som är basen för samhällets uppbyggnad, nämligen mänskliga rättigheter och demokrati. Men det är inte enbart mordet på som gör nämnda grundvärderingar aktuella, utan också den syn på kvinnan/flickan som generellt visar sig i exempelvis könshandel, nedvärderande behandling av flickor genom kränkande tillmälen i skolor och på arbetsplatser, mobbning inom det militära, m.m. Vi kristdemokrater har vid åtskilliga tillfällen fört fram behovet av en värdekommission för att försöka komma fram till vilka värden som ska ligga till grund för det svenska samhället. Min fråga till integrationsministern är: Är regeringen beredd att tillsätta en värdekommission för ett brett nationellt samråd om vilka värderingar som ska vara grunden för samhällets uppbyggnad?
fr · GP11703 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:703 av () till statsrådet om misshandlade kvinnors möjlighet till föräldrapenning Lagen om gemensam vårdnad av barn är bra. Det har dock visat sig att det finns tillfällen då reglerna kring gemensam vårdnad kan ställa till problem. Ett exempel är det fall med en kvinna som förlorat föräldrapenning då hon flytt från sin man på grund av misshandel och våld och tagit skydd tillsammans med sin baby på ett kvinnohus. Eftersom föräldrarna har gemensam vårdnad tillfaller hälften av föräldraledighetsdagarna fadern och för att modern ska få ut dessa behöver hon en underskrift från mannen för att få ut mer pengar från . I en sådan situation, då kvinnan bevisligen blivit utsatt för våld och misshandel kan det givetvis vara problematiskt att ta kontakt med mannen och få ett godkännande. Detta kan innebära att kvinnan tvingas söka annat försörjningsstöd hon lever under skydd. Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att kvinnor som bevisligen blivit utsatta för misshandel ges möjlighet till full föräldrapenning?
fr · GP11704 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:704 av () till justitieminister om rättssystemen inom EU har handläggningen av ärende varit en följetong i medierna. Justitieministern har under hand fört samtal med den grekiske justitieministern, per brev, telefon och vid ministerrådsmöten. Samtalen har enligt uppgift rört behandlingen av , de långa häktningstiderna och senast har justitieministern kommenterat åklagarens roll i förhållande till domstolen. Denna kritik har senare också utvidgats till att gälla flera europeiska stater än . Dessa uttalanden och samtal har pågått som ministern förhandlat om olika europeiska konventioner på straffrättens område. Ett sådant exempel är rambeslutet om en europeisk arresteringsorder vilket snart förväntas godkännas av den svenska . Att anta dessa konventioner har enligt ministern inte varit problematiskt eftersom man inom den europeiska unionen har fullständigt förtroende för varandras rättssystem. Detta ska också gälla de länder som ska bli medlemmar i unionen. Min fråga till justitieminister blir således: Kommer ministern att presentera en godkännandeproposition avseende den europeiska arresteringsordern trots den skarpa kritik mot olika rättssystem inom EU som framkommit enligt ovan?
fr · GP11705 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:705 av () till kulturminister om bevarande av spannmålsmagasin Det finns tre spannmålsmagasin kvar i , s.k. lagerhus. Ett ligger i , det andra i och ett i . Samtliga är uppförda under perioden 1917@1919. Totalt uppfördes nio lagerhus varav dessa tre finns kvar än . Lagerhuset i är i mycket dåligt skick, det i används aktivt som magasin och det i har kommunstyrelsen beviljat rivningslov. i har fastställt ett rivningsförbud gentemot kommunstyrelsen i Eslövs rivningslov, med motivering att frågan om byggnadsminnesförklaring är väckt. Länsrätten i har dock valt att vid samtliga tillfällen undanröja beslut, detta år. Kommunen som är ägare av spannmålsmagasinet i har annonserat att de är emot en byggnadsminnesförklaring och avser nu att verkställa sitt rivningsbeslut. Det instrument som har till sitt förfogande, nämligen att överklaga länsrättens beslut till kammarrätten, är en omständlig procedur som tar tid. Risken är uppenbar att magasinet hinner rivas innan den processen är slutförd. Kommunstyrelsens argument för rivning är att magasinet inte är en angelägenhet för kommunen. Jag tycker att dessa historiska magasin är en angelägenhet både för kommunen och för hela landet. De kom ju till för att tjäna just hela landet. En intresseorganisation finns, , som gärna vill överta magasinet och utveckla en verksamhet. Avser kulturministern att verka för bevarande av spannmålsmagasin, de s.k. lagerhusen?
fr · GP11706 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:706 av () till finansminister om arvsskatten har det rapporterats i medierna att regeringen i vår kommer att inleda en översyn av arvs- och gåvoskatten. Löftet gavs ursprungligen av finansminister under ett framträdande vid Stora börsdagen i . sade finansministern, enligt , att han tyckte att det finns "anledning att se över arvs- och gåvoskatten på samma sätt som vi nu utreder fastighets- och förmögenhetsskatten". Problemet är bara att den utredning av fastighets- och förmögenhetsskatten som utlovades i budgeten inte ens har påbörjats, och några direktiv för den nya översynen av arvs- och gåvoskatten har inte skrivits. Som finansministern förhoppningsvis känner till drar arvsskatten in till statskassan, vilket är en mycket liten del av statens budget. Däremot kan arvsskatten leda till mycket stora problem för den som blir änka eller änkling. Skatten kan leda till att människor måste hitta saker att avyttra för att kunna betala skatten, och då tillkommer dessutom reavinstskatt. För personen som blir kvar ensam stiger även förmögenhetsskatten. Arvsskatten är med andra ord en direkt skadlig skatt. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att avskaffa arvsskatten?
fr · GP11707 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:707 av () till statsrådet om tältläger för flyktingar planerar att placera flyktingar i tältläger. Bakgrunden sägs vara den beräknade ökningen av antalet asylsökande till . Det kommer, enligt myndigheten, av den anledningen att finnas en brist på bostäder för asylsökanden. ska ge asylsökande ett humant mottagande. Att placera dessa ofta svårt utsatta människor i tält kan ej betraktas som särskilt humant. Denna form av mottagning kan ur ett integrationsperspektiv ej heller betraktas som särskilt lämplig. Det är i sig anmärkningsvärt att över huvud taget överväger en sådan åtgärd då det runtom i finns gott om tomma bostäder som skulle kunna hyras av myndigheten. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att placering av asylsökanden i tältläger ska kunna undvikas?
fr · GP11708 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:708 av () till statsrådet om Östersjöuniversitetet Östersjöuniversitetet, , ett nätvärk av 160 universitet och högskolor i 14 länder i med sin bas i , har finansieringsproblem. Det ekonomiska stöd den akademiska världen kan bidra med är långt ifrån tillräckligt. Det är nödvändigt att tar sitt, av statsministern utlovade, ansvar för natur och miljö. Sedan Sida upphörde med sitt anslag för sekretariatet i har UD gått in och täckt underskottet fram till utgången av innevarande år. Vi har varit med i arbete, bl.a. för bevarandet av miljö, och har undertecknat konvention som innebär en juridiskt bindande överenskommelse. Det är tragiskt om ett uteblivet stöd till Östersjöuniversitetet blev en plump i den meritlistan. Går det bra för bordet det också gå bra för . Östersjösatsningen kommer inte att kunna bli självbärande . Nästa års finansiering är oklar och framtiden oviss. En ansökan om finansiering har inlämnats till regeringen men inte besvarats. Min fråga till miljöministern är: Avser statsrådet att medverka till att Östersjöuniversitetets verksamhet kan fortsätta?
fr · GP11709 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:709 av () till jordbruksminister om miljöstöd Situationen på lantbruksenheterna i minst sju län är kaotisk. Anledningen är regeringens beslut att dra in det särskilda anslaget för hantering av EU-stöd om 30 miljoner, två parallella IT-system med stora inbyggda buggar, att som enda EU-land inte använder fjärranalys med satellit samt ett övernitiskt regelsystem. Hanteringen med ansökningar krockar med ärenden. Lantbruk med klen likviditet riskerar stora ekonomiska bekymmer, trovärdigheten i miljöstöd och stöd för ekologisk odling urholkas och personalen slits ut. riskerar höga EU-böter. Min fråga till jordbruksministern blir därför: Kommer jordbruksministern att föreslå en omfördelning av anslag så att de akuta problemen i länsstyrelsernas miljöstödshantering kan lösas?
fr · GP11710 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:710 av () till statsrådet om kartellbildning har flygbolag, bensinbolag och senast byggbolag avslöjats med olagliga kartellbildningar. Kartellerna skadar inte bara förtroendet för marknaden utan drabbar även privatpersoners, kommuners och statens ekonomi. Vi får betala betydligt mer för varor och tjänster än vad som hade varit fallet om vi hade en fungerande konkurrens. De myndigheter som har ansvaret för att kontrollera att karteller inte uppstår inom respektive ansvarsområde är , och . Tyvärr har de inte lyckats fullt ut med sina åligganden. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att effektivisera kampen mot kartellbildningar?
fr · GP11711 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:711 av () till näringsminister om i I ett snabbprotokoll från frågestund står: "har, tycker jag, fått en ganska god utveckling efter den förändring som vi har gjort när det gäller omstruktureringen av försvaret. Det handlar inte bara om jobb utan också mycket annat". Orden står statsrådet för. Även följande sades i samma svar: "Det är regeringen som skall äras. Vi ordnade detta med och betalade åtta miljoner från statskassan till detta". Vid ett besök hos kommunledningen i , för att följa upp regeringens löften, känner man inte igen siffran . Siffran är helt ny för kommunledningen i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att konkretisera den aktuella siffran om ?
fr · GP11712 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:712 av () till försvarsminister om sotningsmonopolet Sotningsmonopolet har varit föremål för ett antal utredningar, som kommit fram till att sotningsmonopolet ska upphöra. Regeringen har ännu inte, trots att det gått den senaste utredningen, kommit med något förslag. Självfallet måste det vara så att varje fastighetsägare själv har det fulla ansvaret för sotning och brandskyddskontroll, och för detta ändamål anlitar en entreprenör på samma sätt som för VVS- eller elarbeten. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att föreslå förändringar i lagstiftningen så att en fastighetsägare kan anlita en entreprenör eller själv utföra sotning och imkanalrensning, för att sedan anlita räddningstjänsten för att utföra brandskyddskontrollen?
fr · GP11713 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:713 av () till justitieminister om utmätning av bostadsrätt I 5 kap utsökningsbalken, UB, finns regler om gäldenärens beneficium, dvs. egendom som ska undantas från utmätning. 1§6 stadgas att bostadsrätt till lägenhet som tjänar gäldenären till stadigvarande bostad ska undantas om detta inte med hänsyn till bostadsrättens värde är oskäligt. Efter en dom i och efter uppräkning med penningsvärdesförändringen anses det nu i praxis att gränsen mellan utmätningsfrihet och utmätningsbarhet går vid ett värde av ca 300000kr. Något motsvarande undantag finns inte för småhus med äganderätt som tjänar som gäldenärens stadigvarande bostad. Det innebär att om två gäldenärer bor grannar, den ena i en obelånad bostadsrättsvilla värderad till 280000kr och den andra i ett småhus med äganderätt där inteckningsskulderna ligger 50000kr under marknadsvärdet, kommer småhuset att utmätas och säljas på exekutiv auktion medan bostadsrättshavaren får sitta kvar i sin villa. Detta är oacceptabelt ur likabehandlingssynpunkt och stötande ur borgenärssynpunkt. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidtaga för att ändra så att bostadsrätt jämställs med småhusägande vid utmätning?
fr · GP11714 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:714 av () till socialminister om underhållsstöd Enligt 25§ lagen (1996:1030) om underhållsstöd ska för bestämmande av den bidragsskyldiges återbetalningsskyldighet inkomsten beräknas i enlighet med det senast fattade taxeringsbeslutet. överför ärendena automatiskt till kronofogdemyndigheten för indrivning av underhållsstödet även i fall då den skattskyldige överklagat skattemyndighetens beslut om taxering. är inte skyldig att invänta att taxeringsbeslutet vunnit laga kraft i högre instans. Det har förekommit att den bidragsskyldige därigenom drabbats av betalningsanmärkning med därav följande problem trots att senare dom i länsrätten visat att den av skattemyndigheten åsatta taxeringen varit för hög. Ämnar socialministern vidta åtgärder för att förändringar i regelverket om underhållsstöd i syfte att återbetalningsskyldigheten ska grundas på ett korrekt underlag så att människor inte oförskyllt drar på sig betalningsanmärkningar?
fr · GP11715 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:715 av () till näringsminister om konkurrenstryck Enligt en rapport från och Samhälle (SNS) ligger svenskt konkurrenstryck på bottennivå i jämförelse med övriga EU-länder. Vissa sektorer är mer konkurrensutsatta än andra. I rapporten visas att konkurrensen fungerar sämst i den offentliga sektorn. "Det finns en överdriven oro att en konkurrensutsättning av vården skall leda till sämre vård. I själva verket visar det sig att konkurrensutsättning av tjänster ger precis motsatt effekt, att kvaliteten blir det främsta konkurrensmedlet." Detta säger docent som specialstuderat konkurrenssituationen inom den offentliga sektorn enligt . Konkurrens kommer kunderna till del genom högre kvalitet till ett oförändrat eller lägre pris. Regeringen brukar inse detta i andra sammanhang, men den offentliga verksamheten undantas av regeringen, i strid med experters och forskares uppfattning. Min fråga till näringsministern är därför: Hur avser näringsministern att agera för att öka konkurrensen och därmed kvaliteten inom den av offentliga sektorn finansierade verksamheten?