ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121109 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1109 om FN:s permanenta brottsmålsdomstol har frågat vad jag avser att göra för att kvinnor i samma utsträckning som män nomineras till domare i "FN:s permanenta brottmålsdomstol" (). Låt mig inledningsvis säga att domstolens stadga kommer att träda i kraft efter det att tillräckligt många stater (60) nu anslutit sig. Detta skedde vid en ceremoni i då inte mindre är tio stater deponerade sina ratifikationsinstrument (finns 66 anslutna stater). Det bör också nämnas att domstolen inte är ett FN-organ utan en fristående domstol som grundas på en konvention som antogs vid en diplomatkonferens i . Ikraftträdandet var en historisk händelse som uppmärksammades världen över och av många betecknades som den kanske största händelsen på den internationella rättens område efter antagandet av FN:s stadga. är det därför än mer angeläget att färdigställa alla de dokument och regelkomplex som behövs för att domstolens verksamhet ska påbörjas och därefter bedrivas under bästa möjliga förutsättningar. Hit hör bl.a. bestämmelserna om nominering och val av domare, åklagare och biträdande åklagare. För att domstolen ska få en så gedigen och representativ sammansättning som möjligt har man i domstolens stadga satt upp särskilda kriterier. Vid val av domare ska beaktas att de huvudsakliga rättssystemen i världen är företrädda, att det finns en skälig geografisk representation liksom en rättvis representation av manliga och kvinnliga domare (art. 36 p. 8 (a)). Medan de två första kraven är vanliga i sådana här sammanhang och kommer att drivas av många stater är kravet på en rättvis fördelning mellan könen en välkommen nyhet som därför måste bevakas särskilt. Den slutliga utformningen av reglerna för nominering och val av domare blir föremål för fortsatta förhandlingar i . Meningen är att förhandlingsresultatet därefter formellt ska godtas av det första mötet mellan de stater som anslutit sig till domstolen (stadgepartsförsamlingen) . Domstolen ska ha 18 domare. Vi vet inte hur många som kommer att ställa upp i valen. Nomineringar får bara göras av stater som har ratificerat stadgan. har inga möjligheter att direkt påverka nomineringsprocedurerna i andra länder men vi kommer under det fortsatta arbetet och i kontakterna med andra stater att understryka vikten av alla kriterierna. Vidare vill vi givetvis vid valen @ som förutses äga rum @ för egen del och i samråd med andra likasinnade rösta på ett sätt som gör att de i stadgan uppställda kriterierna får ett så stort genomslag som möjligt.
frs · GP121110 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1110 om barnpornografi på Internet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra spridning av barnpornografi på Internet. Barnpornografi kan aldrig accepteras i vårt samhälle. Bekämpningen av denna typ av brottslighet är en högt prioriterad fråga för regeringen, vilket framgår av bl.a. polisens och åklagarväsendets styrdokument. Den stora satsningen som regeringen nu gör på polisen kommer även bekämpning av sådan brottslighet tillgodo. För att komma åt brottslig verksamhet på nätet, däribland spridning av barnpornografi, krävs bl.a. en lagstiftning som förser myndigheten med de verktyg som behövs. Vi har sådan lagstiftning i . Som bekant är i princip all befattning med barnpornografi, även innehav, kriminaliserad. Dessutom har vi en särskild lagstiftning som innebär att de som tillhandahåller s.k. elektroniska anslagstavlor har skyldighet att hindra spridning av exempelvis barnpornografi samt att ha rimlig uppsikt över de tjänster som erbjuds. Även om lagstiftning är ett viktigt redskap för att bekämpa barnpornografi, krävs självfallet mycket mer. Som ett exempel på en annan viktig åtgärd kan särskilt nämnas inrättandet av digitala referensbibliotek, som visat sig mycket effektivt i kampen mot barnpornografibrott. Genom har möjligheterna att identifiera offer och förövare vid sådana brott förbättrats avsevärt. Barnpornografi på Internet är ett gränsöverskridande brott. Insatser enbart i är därför inte tillräckliga. Vi måste också samarbeta med andra länder. har på olika sätt drivit på i det internationella arbetet. Inom EU är vi nu eniga om huvuddragen i innehållet i ett rambeslut om åtgärder för att bekämpa sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Som jag sagt är jag utifrån en sådan kommande överenskommelse beredd att föreslå ytterligare skärpning av straffen för grova barnpornografibrott. Avslutningsvis vill jag poängtera att hela samhället har ett ansvar för att verka för en laglig användning av Internet. Inte minst Internetoperatörerna måste ta sitt ansvar och arbeta med självsanering. Branschen har nog de bästa förutsättningarna att utveckla de metoder som krävs. Men också enskilda och organisationer kan bidra i kampen mot spridning av barnpornografi genom att anmäla olagligt material som de upptäcker på Internet. Sådana tips och anmälningar har i ett flertal fall bidragit till att omfattande brottslighet har kunnat avslöjas. Självfallet följer jag noga utvecklingen och kommer att verka för att ytterligare åtgärder vidtas om så skulle behövas.
frs · GP121111 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1111 om meritvärdering av studier utomlands har frågat mig när frågan om meritvärdering av studier utomlands kan nå sin slutliga lösning. har en lång tradition av internationalisering inom högre utbildning. Det är viktigt att har ett väl utvecklat system för värdering av studiemeriter skaffade i andra länder. Som framgår av propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) finns det ett utvecklat system för värdering och tillgodoräknande av utländska högskoleutbildningar vid samt vid universitet och högskolor. De utlåtanden som utfärdar ska ses som hjälp och råd till lärosäten, arbetsgivare och andra. Det är viktigt att fortsätter att utveckla det stöd som behövs i tillgodoräknandeprocessen vid universitet och högskolor. De svenska universiteten och högskolorna fattar själva beslut om antagning och tillgodoräknande. För reglerade yrken som t.ex. läkare, sjuksköterska, tandläkare och lärare har det funnits ett system för bedömning av utländska examina. Det har utvecklats former för olika kunskapstester, provtjänstgöring och kompletteringsutbildningar. Utgångspunkten är de krav som gäller för behörighet eller legitimation i för det aktuella yrket. undertecknade tillsammans med 28 andra länder den s.k. Bolognadeklarationen. I deklarationen uppställs ett antal mål för att dels främja rörlighet mellan de europeiska utbildningssystemen och dels främja anställningsbarhet genom erkännande av utbildningar. Den s.k. Lissabonkonventionen som behandlar erkännande av bevis avseende högre utbildning i ratificerades av . Enligt konventionen ska studenterna ha rätt att tillgodoräkna sig viss högskoleutbildning som förvärvats utomlands. En direkt följd av Lissabonkonventionen är införandet av en bilaga till examensbeviset, ett s.k. diploma supplement. En sådan bilaga ska ge tillräcklig information om en utbildning i syfte att underlätta tillämpningen av konventionen. Regeringen gör i propositionen Den öppna högskolan bedömningen att det till examensbevis som utfärdas efter fogas ett diploma supplement som beskriver utbildningen och dess plats i utbildningssystemet. Ytterligare ett viktigt instrument i erkännande av examina och tillgodoräknande av studieperioder utomlands är det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS, European ), som utvecklats inom EU:s utbildningsprogram . Det är viktigt att bilagan till examensbeviset kopplas till ECTS.
frs · GP121112 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1112 om skyddsjakt på älg har frågat mig vad jag avser att göra för att den skyddsjakt som bedrivs i ska vara förenad med god jaktetik. Bakgrunden till fråga är att efter överklagande av ett beslut från i har beviljat två markägare skyddsjakt på sammanlagt sex älgar. Skyddsjakt får enligt jaktförordningen (1987:905) beviljas om det behövs bl.a. för att förhindra allvarlig skada på skog. Älgskadorna på fastigheterna bedömdes uppgå till miljonbelopp och tillståndet beviljades för att förhindra ytterligare allvarliga skogsskador. Vid en prövning av om skyddsjakt ska tillåtas eller inte har myndigheterna att pröva de skäl som finns för och emot ett tillstånd. fann att risken för allvarlig skada på skogen var så stor att skyddsjakt borde beviljas trots att jakten avsåg mars månad med de etiska problem detta kan medföra. Jag anser att de bestämmelser vi har om skyddsjakt på ett lämpligt sätt väger samman de olika intressen som ska beaktas vid jakt. Jag förstår också att denna avvägning är mycket grannlaga att göra och beklagar att det befunnits nödvändigt att tillåta jakt vid den aktuella tiden . Jag har emellertid inte för avsikt att vidta någon åtgärd av den art som efterfrågar.
frs · GP121113 · 2002-05-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1113 om momslagstiftningen på läkemedel har frågat mig om jag avser att göra en översyn av momslagstiftningen så att konkurrenssnedvridningen vid försäljning av läkemedel upphör. Frågan har ställts mot bakgrund av att skattemyndigheten har ifrågasatt om har rätt att sälja läkemedel momsfritt till veterinärer och till sådana sjukvårdsinrättningar som inte bedriver sluten vård. menar att en momsbeläggning riskerar att utgöra en nackdel framför allt för privat bedriven vård som till skillnad från den offentliga sjukvården inte kan kompensera sig för erlagd moms genom kommunkontosystemet. Av 3 kap. 23 § 2 mervärdesskattelagen (1994:200) framgår att undantaget från beskattning för försäljning av läkemedel enbart omfattar försäljning som sker till sjukhus. Regeringsrätten har i ett mål som avgjordes (RÅ 2001 not 40) uttalat att begreppet sjukhus i detta avseende inte omfattar vårdcentral, företagsläkare, privatläkare eller husläkare. Konsekvensen av Regeringsrättens avgörande är således att undantaget från beskattning vid försäljning av läkemedel inte gäller vid försäljning till nämnda vårdgivare. Det s.k. sjätte mervärdesskattedirektivet (77/388/EEG) innehåller inte något undantag motsvarande det svenska undantaget för läkemedel. har emellertid enligt anslutningsfördraget mellan Europeiska unionens medlemsstater och rätt att undanta tillhandahållande av läkemedel till sjukhus eller tillhandahållande av receptbelagda läkemedel från skatteplikt. Eftersom den svenska mervärdesskattelagstiftningen måste följa gällande EG-regler på området kan en eventuell förändring av regeln inte göras enbart utifrån en nationell lämplighetsbedömning. har riktat ett tillkännagivande till regeringen (rskr. 2001/02:199, bet. 2001/02:SkU18) om att regeringen ska se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna. Även avgränsningsproblem som finns mellan beskattning och ickebeskattning ska analyseras. Jag bedömer att det problem uppmärksammat lämpligen bör kunna analyseras i detta sammanhang.
frs · GP121114 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1114 om drogtest i skolan har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skollagen inte ska användas för att drogtesta elever. Arbetet mot droger bland barn och unga är en mycket viktig fråga där skolan har en central roll. Regeringen har presenterat en handlingsplan mot narkotika som redovisar vår syn på den samlade narkotikapolitiken. Målet är ett narkotikafritt samhälle och tyngdpunkten i handlingsplanen ligger vid det förebyggande arbetet för att begränsa efterfrågan av narkotika. En särskild narkotikasamordnare har utsetts och sammanlagt anslås för att förstärka arbetet mot droger. kommer att få ett uppdrag att analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka skolans narkotikaförebyggande verksamhet. Utrymmet att använda drogtest på elever är, enligt gällande författningar, mycket begränsat och jag är av uppfattningen att det finns orsak att iaktta stor återhållsamhet i detta sammanhang. Drogtest av en elev kan under vissa omständigheter vara befogat utifrån omtanke om elevens fysiska och psykiska hälsa. Bestämmelserna i skollagen tillåter emellertid inte att skolan tvingar en elev till en undersökning som inte är medicinskt motiverad (jfr JO:s ämbetsberättelse 1992/93 s. 495). Det är av yttersta vikt att drogtest används med urskillning, omdöme och respekt för den personliga integriteten. Att testet sker frivilligt måste vara en given utgångspunkt. Det är också mycket viktigt att det finns tydliga rutiner och ges tydlig information om testets orsak och syfte. Som utbildnings- och forskningsminister kan jag inte ta ställning i ett enskilt fall som det du beskriver. är tillsynsmyndighet på skolområdet. Det innebär att myndigheten har ansvar för att kontrollera så att kommuner och andra skolhuvudmän följer de bestämmelser som finns i skolförfattningarna. Jag har erfarit att verket i ett tillsynsbeslut från riktat kritik mot för att kommunen kränkt en elevs integritet genom att utan lagstöd genomföra drogtest på en elev. Personalen i skolan har en skyldighet att anmäla till om de får kännedom om att barn och ungdomar vistas i miljöer där droger förekommer. Det är sedan ansvar att sörja för att barnet eller den unge får det skydd eller det stöd som han eller hon behöver. Viktigt i kampen mot narkotika är ökade satsningar på barn och ungdomar. Vi ska reagera tydligt och direkt mot de som hamnat i missbruk men inte skjuta dessa ungdomar ifrån oss. Vi ska arbeta förebyggande så att barn och ungdomar inte ska behöva fastna i ett missbruk.
frs · GP121115 · 2002-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1115 om försäkring för el- och värmeproduktion har frågat näringsministern om han avser att ta initiativ till att utreda ett försäkringssystem för att täcka kostnader för skador som el- och värmeproduktionsanläggningar kan orsaka och därvid uppgett att ett mål med energipolitiken bör vara att minska miljö- och strålningseffekter. Frågan har överlämnats till mig. Jag håller med om att det är viktigt att det finns en garanti så att kostnader för miljöskador kan täckas. Enligt bestämmelser finns en försäkringsskyldighet för den som utövar tillstånds- eller anmälningspliktig miljöfarlig verksamhet. El- och värmeproduktion räknas till sådan verksamhet. Försäkringsskyldigheten gäller dels miljöskadeförsäkring, dels saneringsförsäkring. Miljöskadeförsäkringen täcker person- och sakskada samt i viss mån även ren förmögenhetsskada medan saneringsförsäkringen ersätter kostnader för nödvändiga saneringsåtgärder. Villkoren för dessa försäkringar håller just nu på att ses över. Även beträffande kärnkraftsverksamhet gäller en försäkringsskyldighet enligt atomansvarighetslagen. Frågan om försäkringar är även uppe inom EU, där ett direktivförslag om miljöansvar behandlas. Med hänsyn till de regleringar som redan gäller i anser jag inte att det finns något behov av att utreda frågan om försäkringar.
frs · GP121116 · 2002-05-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1116 om V&S Vin och har frågat näringsministern om han avser att förbereda förslag om att sälja statens aktier i och (V&S). Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. hänvisar i sin fråga till ett uttalande av statsrådet om V&S framtida exportmöjligheter till . anser att uttalandet belyser att staten är ägare till ett företag vars verksamhet fått en inriktning som inte bara är i konflikt med socialpolitikens och folkhälsopolitikens syften utan dessutom tydligen blivit alltmer problematisk när det gäller den svenska statens inställning till vad som gynnar ekonomiska och sociala framsteg i utvecklingsländer. Till följd av införandet av ett nytt tillståndssystem för alkohol i upphörde V&S monopol på import, export, tillverkning och partihandel . I samband härmed bestämdes att V&S skulle bli ett av flera konkurrerande företag på marknaden. V&S är ett framgångsrikt globalt företag med verksamhet i flera länder och med en omfattande export. har avslagit motioner om förslag till utförsäljning av statens aktier i bl.a. V&S. Jag avser inte att förbereda något förslag om försäljning av statens aktier i bolaget.
frs · GP121117 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1117 om akrylamid i livsmedel har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att mer fakta och kunskap ska komma fram i frågan om akrylamid i livsmedel. Jag delar uppfattning att det behövs mer fakta och kunskap om problemet med akrylamid i livsmedel. En stor svårighet är att bildningen av akrylamid verkar vara processberoende. Man kommer alltså inte att kunna peka ut vissa typer av livsmedel och t.ex. förbjuda dem. I stället måste man få mer kunskap om bildningsprocesserna så att man kan utveckla bättre metoder som helst inte leder till någon bildning av akrylamid alls. Det behövs också ytterligare kartläggning av problemet. Tillsammans med tre av mina kolleger i regeringen kommer jag om ungefär att träffa forskare och företrädare för industri, handel och konsumenter. Syftet med det mötet är att diskutera hur vi kan öka våra kunskaper och finna ett fungerande förhållningssätt utifrån våra olika ansvarsområden och kompetenser. har också fått i uppdrag att genomföra en kostvaneundersökning med särskild inriktning på barn och ungdomar. En sådan undersökning kommer tillsammans med tidigare undersökningar att ge oss bättre möjligheter att bedöma det totala intaget av t.ex. akrylamid för olika grupper av befolkning. Jag ser också fram emot en diskussion om alternativa processer och tillagningsmetoder när det gäller mat.
frs · GP121118 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1118 om gremeniellaangrepp i skogen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att mer fakta kommer fram om gremeniellaangreppen. Bakgrunden till frågan är omfattande angrepp av svampen gremeniella på tallskog. Många skogsägare har sedan utbrottet varit tvungna att gallra eller föryngringsavverka stora arealer för att motverka ytterligare spridning och få bort skadade och döda träd. Precis som konstaterar är flera åtgärder nödvändiga. Fortsatt forskning behövs för att vi ska lära oss mer om olika svampar som kan angripa våra skogsträd och hur vi ska hantera sådana angrepp. Forskning kring detta bedrivs framför allt vid som har sektorsansvar för skoglig forskning. En stor del av arbetet måste se till långsiktiga effekter av skötselåtgärder, klimat m.m. Just nu är det dock viktigt att drabbade skogsägare får information om skadeläget och råd om hur man ska agera. Sådan information är tillgänglig från både och . Utöver direktkontakter med drabbade skogsägare har information gjorts tillgänglig via myndigheternas hemsidor och exempelvis tidskriften som producerar och sänder ut i 270 000 exemplar till landets skogsägare.
frs · GP121119 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1119 om hanteringen av spillolja har frågat miljöministern vilka åtgärder han avser att vidta för att ska uppfylla EU-kraven för hantering av spillolja. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag avser att föreslå följande åtgärder med anledning av att kritiserat för brister vid införlivandet av direktivet 75/439/EEG om spillolja. En ny inledande bestämmelse införs i den svenska förordningen (1993:1268) om spillolja som säger att spillolja i första hand ska omhändertas genom regenerering. får i uppdrag att utreda om nya åtgärder behöver vidtas för att öka regenereringen av spillolja. kommer även att få i uppgift att se över hur man kan öka insamlingen av spillolja. Ytterligare åtgärder kan komma att behöva vidtas på gemenskapsnivå för att öka regenereringen av spillolja. Jag kommer därför att verka aktivt för att en revidering av spilloljedirektivet kommer till stånd.
frs · GP121120 · 2002-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1120 om isocyanatforskningen har frågat miljöminister vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att upphäva beslutet om att lägga ned den isocyanatforskning som utförs av forskargrupp vid . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Isocyanatforskning bedrivs i i första hand vid universiteten i och och vid i . Lunds universitets forskning på området är lokaliserad till . Avsikten är att forskning av detta slag i huvudsak ska finansieras externt, dvs. inte med egna forskningsmedel. har regeringen stöttat isocyanatforskningen i med ur de särskilda medel som fanns avsatta för att underlätta omställning vid nedläggning av enheter inom försvaret. Härtill har bidragit med 4,5 miljoner och med ca för iordningställande av lokaler för forskningen. kom beslut om nedläggning då långsiktig extern finansiering saknas. Regeringen kan inte ompröva det beslut som fattats av eftersom universitet och högskolor i själva bestämmer hur de ska prioritera sina forskningsanslag. Jag anser att isocyanatforskningen är mycket viktig för att förebygga allvarlig ohälsa, framför allt i arbetslivet, och att bör ha spetskompetens på detta område. Åtgärder bör därför vidtas så att isocyanatforskningen i sammantaget bedrivs på en hög nivå. Jag avser att sammankalla en grupp inom för att finna en lösning som innebär att en isocyanatforskning på en kvalitativt hög nivå kan bibehållas i .
frs · GP121121 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1121 om biooljor har frågat miljöministern om han avser att vidta åtgärder så att det blir möjligt att använda mineraloljor parallellt i väntan på att mer kunskap om biooljors effekter på hälsan kommer fram. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara frågan. finns inget förbud mot att använda mineraloljor som diesel och bensin till drivmedel i maskiner som används vid skogsavverkning. Företagens miljöcertifiering är i grunden något positivt men det är givetvis viktigt att företagen har en helhetssyn på hälso- och miljöproblemen så att även arbetsmiljön beaktas. När det gäller miljöcertifieringsorganens krav bör dessa naturligtvis avspegla vår kemikaliepolitik. Målet är att kemikalier ska produceras och användas på ett sätt som inte leder till betydande negativ påverkan på miljön eller människors hälsa. En anledning till att biooljor förordas framför mineraloljor är att mineraloljorna förorsakar flertalet negativa effekter både på hälsa och på miljön. Som exempel kan nämnas att inandning av mineraloljor kan medföra skador på luftvägarna och i värsta fall ge kemisk lunginflammation. Avgaserna bidrar även till en ökad växthuseffekt. Som biooljor används bl.a. raps och dess derivat. Problemet beskriver kommer med stor sannolikhet inte från oljan i sig utan från någon förorening. När oljan används i fel motor sker en ofullständig förbränning. De ämnen som bildas vid sådan förbränning kan både vara allergi- och cancerframkallande. För att minska de negativa konsekvenserna för arbetsmiljön som beskriver måste konsumenterna i större utsträckning få ta del av producenternas information om ämnenas egenskaper. Producenterna bör därför informera om vilka negativa konsekvenser ett felaktigt val av motorbränsle kan få.
frs · GP121122 · 2002-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1122 om minskad verksamhet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta de negativa effekterna av besked om att minska verksamheten i . överlämnades till regeringen en redovisning av uppdrag att överlägga med och övriga parter i samband med företagsnedläggningar. Enligt denna rapport framkommer att ledning har haft en uppriktig ambition att ta ett ansvar och genomfört verkningsfulla åtgärder för de personer som drabbats av företagets neddragningar. Ansvaret har också i många fall sträckt sig längre än vad gällande regler och lagstiftning föreskriver, som bl.a. är ett resultat av förhandlingar mellan och de fackliga organisationerna. Jag förväntar mig att framöver kommer att ta ett stort ansvar i samband med de aviserade neddragningarna. Arbetsmarknadspolitiken spelar också en viktig roll för möjligheterna för de drabbade att finna nya jobb. Regeringen har gett AMS uppdraget att inrätta en s.k. operativ grupp för att möta större varsel. Uppgiften är att snabbt tillse att arbetsförmedlingen har resurser samt att samarbeta med andra aktörer för att hitta bra lösningar för de som riskerar att förlora sina arbeten.