ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111075 · 2002-04-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1075 av () till kulturminister om delprivatisering av Vid den extra bolagsstämman för presenterade ägaren staten tillägg till ägardirektiv för bolaget. Enligt detta ska bolaget utgå från att: "1. den infrastruktur som behövs för kärnverksamheten företrädesvis skall vara i bolagets ägo." Enligt hemsida är spindeln i radio- och TV-nätet och knutpunkten för radio- och TV-trafik i . är en del av infrastrukturen för kärnverksamheten. Trots detta aviserar nu bolagets ledning att man avser att privatisera . I säger vd "Försäljningen kommer att ge några hundra miljoner." Därmed skulle en första delprivatisering av kärnverksamhet kunna ske. En privatisering av är bra och skulle kunna ge bolaget tillgång till både kapital och kompetent ägande. Bolagets agerande verkar dock strida mot till bolaget. Avser statsrådet att vidta några åtgärder så att del- eller helprivatisering av kärnverksamhet blir möjlig?
fr · GP111076 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1076 av () till kulturminister om rättegången mot Den svensk-kurdiske författaren riskerar återigen ett långt fängelsestraff om han fälls vid rättegången i . Det är den tredje rättegången på . De turkiska myndigheterna trakasserar honom på olika sätt. Hans böcker beslagtas och får inte ges ut. Han häktas i sin frånvaro. Hans förläggare åtalas. För oss i är tryck- och yttrandefriheten en av grunderna i ett demokratiskt samhälle. Människor ska inte riskera sin frihet när de hävdar och gör bruk av sina mänskliga rättigheter. Jag vill fråga kulturministern vilka åtgärder hon tänker att vidta med anledning av den förföljelse som utsätts för i .
fr · GP111077 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1077 av () till justitieminister om åklagarnas arbetsbelastning Åklagarmyndigheternas handläggningstider minskade . En personalenkät visar att två tredjedelar av åklagarna arbetar övertid och många anser att arbetsbelastningen har ökat under hela det gångna året. tycker att de inte har tillräckligt med tid för att utföra ett professionellt arbete. Enligt uppgifter i medierna är det de mindre vardagsbrotten som blir lagda åt sidan och förblir ouppklarade. Det finns anledning att förmoda att den förbättrade statistiken har bekostats både av överutnyttjande av befintlig personal och genom prioritering av ärenden. De brott som inte ådrar sig allmänhetens intresse och som har få och enskilda målsägare blir fortfarande inte utredda. Detta är i sig illavarslande men kan också medföra att allmänhetens förtroende för rättsväsendet urholkas och att man inte anser det vara mödan värt att anmäla mindre brott. Min fråga till justitieministern är: Hur avser statsrådet att agera för att åklagarna får en hållbar arbetssituation så att allmänhetens förtroende för rättsväsendet inte rubbas i denna situation?
fr · GP111078 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1078 av (m) till justitieminister om fastighetsmäklarlagen I betänkande 1997/98LU:15 uttalade lagutskottet att förutsättningarna vid en företagsöverlåtelse som inkluderar en fastighet i så många hänseenden avviker från en ren fastighetsöverlåtelse att det saknas skäl att upprätthålla gällande lagregel på detta område. Detta gav regeringen till känna. Det har gått fattade sitt beslut. I ett frågesvar informerade justitieministern att frågan ska tas upp, antingen inom ramen för den utvärdering av fastighetsmäklarlagen som planeras, eller i något annat lämpligt sammanhang och att arbetet beräknas sättas i gång . Regeringens handläggning av frågan uppvisar en påtaglig brist på respekt för . har fattat beslut och uttryckt behov av en ny och mera ändamålsenlig lagreglering av den aktuella frågan. Enligt normal ordning ska regeringen utan onödigt dröjsmål återkomma med förslag som beställt. En mycket berättigad fråga blir därför: Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att beställning från förra mandatperioden kan verkställas inom innevarande mandatperiod?
fr · GP111079 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1079 av () till näringsminister om flygförbindelser till Flygbolaget SAS har beslutat lägga ned vissa flyglinjer på grund av bristande lönsamhet, bl.a. Stockholm@Skellefteå. Detta är närmast katastrofalt för företagare, offentliganställda och privatpersoner som är mycket beroende av goda och snabba förbindelser mellan huvudstaden och . I den regionalpolitiska utredningen framhölls med kraft att goda kommunikationer, inte minst regelbunden flygtrafik, är av ytterst stor betydelse för de norra delarna av vårt avlånga land. är nr12 i storleksordning i och har en passagerarvolym på 260000 resenärer . Det är därför förvånande att SAS inte kunnat uppnå lönsamhet på linjen, vilket anges som skäl för nedläggning. Det är av yttersta vikt att en annan flygoperatör snabbt kan börja arbeta på linjen Stockholm@Skellefteå. Visserligen är det inte statens uppgift att sköta flygtrafiken, men staten som delägare i SAS borde ha ett visst ansvar i detta sammanhang. Jag vill fråga näringsministern: Avser näringsministern att vidta åtgärder för att stimulera en annan operatör än SAS att ta upp trafiken Stockholm@Skellefteå?
fr · GP111080 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1080 av () till näringsminister om enskilda vägar i infrastrukturplaneringen I budgetunderlag till regeringen inför årets vårproposition redovisar verket alternativa anslagsnivåer för att nå målen för tillgänglighet, miljö och trafiksäkerhet. Dessutom föreslår att bidrag till drift och byggande av enskilda vägar skall anvisas med , vilket är en höjning med ca.150 miljoner och motsvarar nivå. Motivet för detta är att medelsbrist gör att bidragsnivån successivt måste sänkas jämfört med procentsatserna i förordningen. Detta beror bl.a. på att årlig kostnadsökning för driftåtgärder medför minskat utrymme för underhåll och investering och att enskilda färjor tar en allt större del av anslaget i anspråk. Vi moderater har föreslagit ungefär motsvarande höjning som eller närmare bestämt . Vid en interpellationsdebatt uttalade näringsministern att regeringen funderar på att lyfta in de enskilda vägarna i infrastrukturplaneringen. Det tände mitt hopp om att de enskilda vägarna redan under innevarande år kan få ett medelstillskott, vilket jag hoppas är en korrekt tolkning. På vilket sätt avser näringsministern se till att enskilda vägar får ökade anslag genom att lyfta in dem i infrastrukturplaneringen?
fr · GP111081 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1081 av () till statsrådet om statligt företagsstöd för företagsstöd ger utrymme för omfattande statliga bidrag till enskilda företag. Ett exempel är , där enligt uppgift ett stort företag kan få statsstöd för investeringar. Detta tillämpas nu i byggandet av en ny massaindustrianläggning. Statliga stöd snedvrider konkurrensen. Svensk massaindustri ska tävla på samma marknad som den nya tyska massafabriken som tack vare stödet får en konkurrensfördel. Hur avser statsrådet att verka för att det statsstöd som påverkar konkurrenssituationen för industrin på den gemensamma marknaden ska elimineras för nuvarande och tillkommande medlemsstater i EU?
fr · GP111082 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1082 av () till utbildningsminister om vuxenstuderande över 50 år I proposition 2001/02:161 Rekryteringsbidrag vid vuxenstudier föreslår regeringen att det särskilda studiebidraget (UBS) för vuxenutbildning utgår och ersätts med rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, med ett ålderstak . Till följd av denna förändring kommer ett antal redan vuxenstuderande i kläm. Det finns nämligen ganska många personer som studerar på t.ex. folkhögskola och uppbär studiebidrag. Dessa ser med det nya förslaget ut att bli utan ekonomiskt stöd under kanske upp till åtminstone om de vill fortsätta en påbörjad t.ex. treårig utbildning. Det finns alltså ett övergångsproblem här. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de vuxenstuderande som redan påbörjat studier med hjälp av UBS ska kunna ha ekonomiska möjligheter att slutföra dessa?
fr · GP111083 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1083 av () till justitieminister om brott mot detaljhandeln Stölder, rån och inbrott är så vanliga inom vissa branscher att försäkringsbolagen inte längre tecknar några försäkringar. Flera försäkringsbolag har också börjat säga upp sina försäkringsåtaganden och bankerna ger dem inga säkerheter så man kan inte låna pengar. Det har redan lett till att några butiksägare tvingats lägga ned sin verksamhet. Värst utsatt just nu är urbutikerna där ett tjugotal företag står helt utan försäkringsskydd, säger säkerhetschef . Det har tillkommit en helt ny typ av brottslingar som systematiskt utsätter en viss bransch för inbrott. Dessa tjuvar är mycket branschkunniga och fokuserar på en bransch i taget. har just urbutikerna varit illa utsatta. Denna nya typ av kriminella vet precis vad de är ute efter och slår till mot det exklusiva sortimentet. Våra samhällsmedborgare har rätt att kräva att det finns tillgänglig polis. Staten har ett ansvar att se till att brottsligheten hålls nere. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska antalet stölder, rån och inbrott riktade mot detaljhandeln?
fr · GP111084 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1084 av () till justitieminister om Polisens verksamhet Det som regeringen kallar historiens största satsning på polisen har inte fått något genomslag. Situationen är graverande. Långa väntetider hos polisen gör att människor tar lagen i egna händer. Polisen har inte tid och resurser att bekämpa brottsligheten, än mindre att förebygga den. Kommuner känner sig tvingade att hyra in vaktbolag. Den enskilde medborgaren som inte har råd med bevakningsbolag står utan hjälp. Allt detta urholkar förtroendet för polisen. Det saknas poliser. Justitieministern har hävdat att det ska finnas 17000 poliser . Hur detta ska gå till med nuvarande utbildningstakt och indragna resurser är för en gåta. Hög medelålder och pensionsavgångar framöver gör behovet av nyrekrytering än mer akut. 193 närpolisområden har stängts . Justitieministern säger att "närpolisreformen ska fullföljas"! Hur ska denna reform kunna fullföljas utan poliser? Löneförhandlingar med polisen har inte fullföljts. En löneutveckling på 2,, är en av de sämsta på marknaden. Min fråga till justitieministern är då: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att indragningen av från innevarande års anslag till RPS inte får några negativa konsekvenser för polisens operativa verksamhet?
fr · GP111085 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1085 av andre vice talman () till utrikesminister om det religiöst motiverade våldet i väntas president på statsbesök till . Det är glädjande med tanke på den betydelse som stormakten har i världen. har i huvudsak mycket goda relationer med . har förvisso ett demokratiskt statsskick och har gjort stora ekonomiska framsteg, med förbättrade levnadsvillkor för en stor del av befolkningen. Ändå är andelen människor som lever i absolut fattigdom oroande () liksom kärnvapeninnehav. Men det är framför allt det alltmer religiöst präglade våldet och intoleransen som satt rubriker i medierna runtom i världen. Bilderna från blodbadet i delstaten , som krävde minst 800 människoliv, är skrämmande. Övergreppen i och i andra delar av landet lär ha fortsatt. Oppositionen i har varit mycket stark och krävt delstatschefens avgång i . Kritiken gäller att ansvariga myndigheter inte ingripit för att skydda muslimska liv. Framträdande MR-organisationer har krävt en internationell . Trots uppmärksamhet även i svenska medier har mig veterligt den varken direkt eller genom EU tagit upp frågan. Jag vill därför fråga utrikesministern: Kommer den direkt i samband med det indiska statsbesöket eller genom EU att efterlysa åtgärder från indisk sida eller från det internationella samfundets sida för att stävja det religiöst motiverade våldet i ?
fr · GP111086 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1086 av () till kulturminister om uppdragsarkeologi I sitt svar på min fråga 2001/02:216 om analys av den arkeologiska uppdragsverksamheten skriver kulturministern: "pågår en analys och översyn av formerna för uppdragsarkeologin. Regeringen avser att återkomma med en första redovisning vårproposition." Jag kan inte hitta någon sådan redovisning i vårpropositionen. Var finns den? När avser kulturministern att komma med den utlovade redovisningen om uppdragsarkeologin?
fr · GP111087 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1087 av () till socialminister om ökningen av diabetes Diabetes mellitus typ 2, även kallad åldersdiabetes, ökar dramatiskt i västvärlden. I läkarkretsar förespås en växande global epidemi om stora insatser inte görs. WHO uppskattar att 300 miljoner personer kommer att lida av diabetes . Det är en ökning . Färsk statistik från () visar att diabetes har ökat från 1990@1998 i . Ökningen hos yngre individer (30@39 år) var . Ökningen beror framför allt på brist på motion, ett överflödigt kaloriintag och fetma som leder till insulinresistens. Den kopplingen är speciellt tydlig bland yngre. Fortsätter den här dramatiska tillväxten av diabetes kommer det att få stora både mänskliga och samhällsekonomiska konsekvenser. Många av dem som drabbas av diabetes kommer att dö . Dessutom kommer antalet omhändertagna i hjärt-kärlsjukdomar att öka vilket blir en stor utmaning för hälso- och sjukvården. För att stärka folkhälsan anser jag därför att vi måste agera kraftfullt. Personal inom bl.a. skola, skolhälsovård, barnomsorg, idrottsrörelse och statsplanering är viktiga aktörer i det förebyggande arbetet. Vi vet att förebyggande arbete lönar sig. Ett bra exempel på det är tandvården där har varit ledande vad gäller förebyggande tandhälsovård. Tyvärr riskerar det arbetet att minska om inte satsar på bastandvården. Vad avser ministern att göra för att förhindra den explosionsartade ökningen av sjukdomen diabetes mellitus typ 2?
fr · GP111088 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1088 av () till statsrådet om regional momsbefrielse () står att läsa om hur den danska vägmomsen drabbar svenska bussbolag. "har ett mycket byråkratiskt system för vägmoms, riktat enbart mot utländska bussföretag. Svenska bussföretag måste därmed vara registrerade och redovisa moms till de danska skattemyndigheterna för varje bussresa in på dansk mark. Det gäller oavsett det är korta resor mellan Malmö@Köpenhamn eller Helsingborg@Helsingör, rundresor i landet eller transit till färjorna i Gedser eller ." Enligt tidningen har de svenska bussbolagen skrivit till regeringen för att be dem att arbeta för en regional momsbefrielse som finns på flera andra håll i . Danska bussbolag måste nämligen inte betala någon vägmoms i och det här snedvrider förstås konkurrensen. Tanken med var att främja handel och utbyte i hela regionen, på båda sidor av sundet. För att regionen ska bli dynamisk med hög tillväxt och för att vi ska kunna dra maximal nytta av de förbättrade förbindelser som innebär måste både och sträva efter en rättvis konkurrens. I syfte att uppnå en verklig frihandel bör den agera så att de svenska bussbolagen får en rimlig chans att konkurrera på lika villkor. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att i åstadkomma en regional momsbefrielse avseende den danska vägmomsen?
fr · GP111089 · 2002-04-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1089 av () till utrikesminister om har haft sitt första demokratiska val efter den indonesiska ockupationen. Utvecklingen i går i rätt riktning mot demokrati och öppenhet. Dock återstår fortfarande många problem för landet att arbeta med. En fråga rör flyktingsituationen. av befolkning befinner sig i påtvingad exil. Det finns milisgrupper som förhindrar flyktingarna från att återvända till sitt hemland genom desinformation. Flyktingfrågan är av avgörande betydelse för att åter ska kunna utvecklas och fred säkerställas. Det finns även andra områden som behöver hanteras, exempelvis landets ekonomi och näringsstruktur. För denna utveckling behöver stöd av omvärlden. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stödja utveckling till ett fritt och demokratiskt land med goda levnadsvillkor för befolkningen?
fr · GP111090 · 2002-04-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1090 av () till statsrådet om handläggningstider är en 36-årig västeråsare, född i men svensk medborgare . För ett drygt år sedan gifte sig i sitt forna hemland men än kan han inte leva tillsammans med sin lagvigda hustru. Det tog hustrun kallades till intervju vid den svenska ambassaden i . har fått handlingarna från ambassaden men meddelar att det kommer att dröja ytterligare innan i sin tur kan kallas till intervju. och andra svenska skattebetalare i samma situation har rätt till ett betydligt bättre bemötande av myndigheterna. Jag ställer därför följande fråga: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att förkorta handläggningstider i dessa ärenden?
fr · GP111091 · 2002-04-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1091 av () till miljöminister om samordning av stranderosionsansvar Miljöministern vill samla frågor om stranderosion i en myndighet. Statsrådet har i brev svarat oroliga boende i södra , att ett samordningsansvar kan fylla en viktig funktion som samrådspart och vid bedömningar av åtgärder och konsekvenser. Min förhoppning var att regeringen på något sätt skulle ha aviserat ett ställningstagande i vårpropositionen. Men så visade det sig inte vara. Inte ett ord trots att förslag att ta ställning till ligger och väntar på departementet och att statsrådet uttalat sig positivt om att samla frågor om stranderosion i en gemensam myndighet. Min fråga blir: När avser ministern att ta ställning i frågan om att ge en myndighet samordningsansvaret för åtgärder i samband med stranderosion?
fr · GP111092 · 2002-04-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1092 av () till socialminister om myndigheters moraliska värderingar kring sexualitet Spridning av hiv och STI som sker via sexuella kontakter är ett ansvar som är delat mellan inblandade parter. Ett sådant ansvarstagande förutsätter dock att människor har tillgång till adekvat information till hur hiv och STI sprids och hur man kan skydda sig själv och dem man har sex med. De elva sommarkampanjer som anordnats av FHI, RFSL och och vars syfte har varit att arbeta för hiv- och STI-prevention har därför varit viktiga för att öka kunskapen och därmed förhindra ytterligare spridning av hiv och STI. Jag anser att det är viktigt att vi har en öppen syn och avdramatiserad attityd till sex och sexuellt överförbara sjukdomar. Jag vill även framhålla att ett viktigt steg i det förebyggande arbetet är att människor genom kunskap kan förändra sitt sexuella beteende genom att t.ex. använda kondom när de har sex, vilket sommarkampanjerna framhållit. All den erfarenhet som och har samlat på sig, visar på vikten av att inte lägga någon som helst värdering på människors sexualitet eller att värdera prevention utifrån ett moraliserande perspektiv. Det har dock kommit till min kännedom att FHI inte vill samarbeta med RFSL och , med motiveringen att FHI inte kan ställa upp på RFSL:s och syn på sexualitet, så som årets sommarkampanj var utformad. Att stoppa en kampanj på grund av att den inte stämmer överens med en viss myndighets syn på sexualitet är enligt min mening att låta moralism gå före preventionen och riskera att man inte når ut med det preventiva budskapet. Med anledning av det inträffade vill jag fråga socialministern : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att det statliga arbetet för en effektiv hiv- och STI-prevention inte ska grunda sig på moraliska värderingar kring sexualitet?
fr · GP111093 · 2002-04-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1093 av () till socialminister om forskning om elöverkänslighet Vid upprepade tillfällen har jag ställt frågor till flera ministrar om elöverkänslighet och fått beskedet att regeringen tar problemen på största allvar. Detta trots att regeringen egentligen aldrig vidtagit några konkreta åtgärder för att underlätta tillgängligheten för elöverkänsliga eller för att förbättra kunskapsläget genom forskning. I ett interpellationssvar svarade socialministern på min fråga om forskning att för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) tagit över ansvaret för frågor som rör forskning om elöverkänslighet. Enligt uppgift från FAS fanns detta med i regleringsbrevet för men däremot inte för . Svaret jag fick var alltså felaktigt och FAS har inte längre detta ansvar. Jag vill därför fråga socialministern: På vilket sätt avser regeringen att tillgodose det stora behovet av forskning och kunskapsuppbyggnad om elöverkänslighet?
fr · GP111094 · 2002-04-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1094 av () till näringsminister om statligt stöd till Gävleregionen har redovisat det uppdrag regeringen tilldelat honom med anledning av varsel och neddragningar i (N2001/4891/A). I rapport beskrivs att situationen på arbetsmarknaden är sämre i än i andra drabbade orter som och Kumla. Den öppna arbetslösheten är högre i än i landet som helhet och karakteristiskt är den omfattande ungdomsarbetslösheten och en omfattande långvarig arbetslöshet bland äldre. slutsats är att inget tyder på att arbetsmarknadsläget i kommer att förbättras påtagligt som stödprogram pågår. I rapporten anges att tillhör en region med omfattande omställningsproblem. Rapporten ska nu leda till långsiktiga förslag och satsningar i syfte att genom statligt stöd stärka regionens och kommunens utveckling. Mot bakgrund av den dystra beskrivningen i rapport av arbetsmarknadsläget i vill jag fråga näringsministern: Hur stort statligt stöd avser näringsministern att avsätta för att komma till rätta med de strukturella problemen i ?
fr · GP111095 · 2002-04-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1095 av () till utbildningsminister om avgifter för utländska studenter Det är positivt med utbyte av studenter mellan länder och en ökad internationalisering är bra. Små högskolor och universitet har ofta ett mindre internationellt inslag i sin verksamhet. Därför är det viktigt att försöka öka den delen. Ett ökat antal utländska studenter har en positiv samhällsekonomisk effekt, det är viktigt att locka hit fler utländska studenter. För att lyckas med det krävs en ökad, kraftfull och samordnad marknadsföring av svenska utbildningar utomlands. Här bör svenska utlandsmyndigheter involveras i arbetet. Det bör även bli möjligt för universitet och högskolor att ta ut avgifter av icke EES-studenter. För vissa kategorier av studenter är en avgift ett tecken på viss kvalitet i utbildningen. Det kan öka rekryteringen och kan och bör kombineras med olika stipendier. Det är viktigt att elever från utvecklingsländer med svag ekonomi kan få möjlighet till stipendier för sina studier. Det finns på många lärosäten utrymme för fler studenter. Därför kan ett ökat antal utländska studenter rymmas inom nuvarande totalbudget. Det bör understrykas att utländska studenter även medför en ökad kostnad oavsett finansieringsmodell. Ämnar statsrådet att vidta åtgärder för att möjliggöra att ta ut en avgift av utländska studenter?
fr · GP111096 · 2002-04-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1096 av () till miljöminister om skatt på avfallsförbränning Det kommer att hända mycket framgent inom avfallshanteringen. Vi har producentansvaret för plast, metall, glas, pappersförpackningar, tidningar, däck, bilar och elektronik. Det blir ett förbud att lämna sorterat brännbart avfall på tipp och gäller det även organiskt avfall. Många kommuner får problem att uppfylla de nya lagkraven. Därför försöker man samarbeta för att hålla ned kostnader. Det gäller kompost- och sorteringsanläggningar. Man ser på modeller där mer sortering kan ske i hemmen, organiskt, brännbart och icke brännbart. På ett tjugotal ställen planerar man också nya förbränningsanläggningar. Förbränning av avfall är en viktig del av avfallshanteringen. Det ger energi som ersätter miljöförstörande förbränning av fossila bränslen. Miljöministern har ofta antytt att det ska bli en förbränningsskatt. Det skulle varken förbättra eller förenkla för dem som försöker planera framtidens avfallshantering i kommuner runtom i landet. Tre utredningar har behandlat den framtida avfallshanteringen. har utrett ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall, och . Jag har i en tidigare fråga till miljöministern fått som svar angående förbränningsskatt att dessa tre utredningar först ska bedömas. Ämnar statsrådet lämna förslag på att införa en förbränningsskatt på avfall?