ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121412 · 2002-07-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1412 om avgiftssystemet inom äldreomsorgen har frågat mig när jag ämnar be att redovisa uppdraget att följa upp och utvärdera reformen av avgifter inom äldreomsorgen. Regeringen beslutade (regeringsbeslut 45) att ge i uppdrag att följa upp och utvärdera bestämmelser och regler beträffande avgifter inom äldre- och handikappomsorg. Uppdraget ska genomföras med utgångspunkt bl.a. från de i propositionen (prop. 2000/01:149) uttalade syftena med reformen, men även med utgångspunkt från andra förhållanden och frågeställningar som myndigheten anser angelägna att belysa. Analyser ska ske såväl ur ett individperspektiv som ur ett kommunperspektiv. ska genomföra uppdraget i kontakt med företrädare för länsstyrelserna, samt pensionärs- och handikapporganisationer. uppdrag avser tidsperioden den 1 januari 2002@31 december 2006. ska lämna följande redovisning av uppdraget till regeringen: En redovisning av hur kommunernas arbete med att genomföra reformen fortskrider. Denna redovisning ska lämnas . Årliga rapporter vilka lämnas . En särskild redovisning med uppgifter till grund för regeringens avstämning av nivån på högkostnadsskyddet. Denna ska lämnas till regeringen tillsammans med den årliga rapporten för . En slutredovisning som ska lämnas till regeringen . Jag vill avslutningsvis nämna att som vägledning för genomförandet av reformen har utgett Meddelandeblad om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen (nr 7/2002). Även har utgett information om reformen i Cirkulär 2001:149 Avgifter inom äldre- och handikappomsorg.
frs · GP121417 · 2002-07-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1417 om har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att säkerställa att barn som söker hjälp genom en barnrättsorganisation, t.ex. , inte ska motas bort på grund av en ekonomiskt svår situation. Inledningsvis vill jag framhålla att barn i internationellt sett har det mycket bra. De åtnjuter generellt sett en god hälsa och lever i trygga miljöer. Detta kan vi dock inte slå oss till ro med, eftersom det också finns barn som på olika sätt far illa. Här är det centralt att erbjuda barnen akut hjälp men även att arbeta långsiktigt förebyggande för att undvika att barn och unga hamnar i en situation där de far illa. Detta är ett högt prioriterat arbete för regeringen. Regeringen har genomfört förändringar på en lång rad områden för att öka barns välmående. Det handlar både om arbete riktat direkt till barnen själva men i stor utsträckning också om sådant som berör förbättringar för barnens familjer. Regeringen lämnade en omfattande skrivelse till @ Barnpolitiken @ arbetet med strategin att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (2001/02:166). I skrivelsen redogörs för regeringens arbete med att förbättra barnens situation på områden så som hälsa och välmående, socialtjänst, skola och familjesituation. Det är emellertid viktigt att framhålla det ansvar som ligger på kommuner och landsting i fråga om barnens situation. Det är inom de verksamheter som finns i kommuner och landsting som det avgörande arbetet i detta avseende kan ske. För att stödja kommunernas arbete har regeringen t.ex. infört ett särskilt statsbidrag för att öka antalet vuxna i skola och fritidshem. och andra barnrätts- och frivilligorganisationer är ett värdefullt komplement till det arbete som sker i kommuner, landsting och stat. Det statliga stödet till i form av statsbidrag har också ökat . Frivilligorganisationer tilldelas även ekonomiskt stöd genom det generella statsbidraget till kommuner och landsting. Huvudansvaret i de aktuella frågorna ligger emellertid alltjämt på kommun, landsting och stat. När det gäller avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer har den frågan vid ett flertal tillfällen behandlats av skatteutskottet. Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden med den inriktningen och hänvisat till att det skulle utgöra ett allvarligt brott mot principerna skattereform och skulle leda till ett kraftigt skattebortfall. Samma synsätt har också framförts av finansminister i ett antal fråge- och interpellationssvar. I dessa svar har, som ytterligare skäl mot en avdragsrätt för gåvor, angetts att en sådan avdragsrätt skulle innebära att i viss mån frånhänder sig beslutanderätten i fråga om vilka ändamål som ska stödjas med skattemedel.
frs · GP121423 · 2002-07-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1423 om avveckling av särskolan har frågat om jag avser att avveckla särskolan som skolform. tillsatte regeringen en kommitté (dir. 2001:100) för översyn av utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Bakgrunden var bl.a. att utvärderingar från visar på vissa brister i utbildningen inom särskolan och särvux. Exempelvis saknas ofta enligt en tydlig planering för undervisningen och många lärare saknar specialpedagogisk utbildning som är inriktad på dessa elevers behov. pekar vidare på en markant ökning av antalet elever i särskolan. Många barn som tidigare bereddes plats i tas nu in i särskolan. Kommitténs uppdrag är att ge förslag till en utbildning som i större utsträckning än nu svarar mot de behov och förutsättningar som elever med utvecklingsstörning har. Elevernas rätt till en utbildning av hög kvalitet ska således stå i fokus för kommitténs arbete. Särskolan utreds alltså i ett brett och långsiktigt perspektiv på samma sätt som sker inom många andra viktiga områden i skolpolitiken. I linje med internationella överenskommelser, såsom FN:s konvention om barnets rättigheter, för människor med funktionshinder, Salamancadeklarationen samt Dakaröverenskommelsen om utbildning för alla, har kommittén också i uppdrag att stärka principen om en skola för alla. Särskolan är betydelsefull för de berörda elevernas trygghet och det är viktigt att framhålla att också visar på positiva sidor. En majoritet av vårdnadshavarna var nöjda med det stöd och den kunskap deras barn får i särskolan liksom det bemötande de själva och barnen får. Ungefär tre fjärdedelar av de tillfrågade lärarna ansåg att de elever som mottas i särskolan alltid eller ofta får den undervisning de har rätt till. Det är därför viktigt att värna om särskolan och dess elever samt att förbättra och utveckla undervisningen. Från regeringens sida är det dock angeläget att kommittén ges stor frihet i sitt arbete, så länge som elevens bästa sätts i fokus. Kommittén ska ha möjlighet att fullt ut kunna beakta synpunkter från bl.a. elever, föräldrar och personal samt ta hänsyn till nationell och internationell forskning och utvärdering. Den parlamentariska kommitté som ser över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning ska slutredovisa sitt uppdrag . Mitt främsta mål är att värna om särskolan samt att förbättra och utveckla undervisningen för eleverna som utredningen fortsätter sitt arbete.
frs · GP121425 · 2002-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1425 om Medevac har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att Medevac dels ska kunna bedriva ett långsiktigt arbete med att bygga upp kirurgisk kompetens i och dels kortsiktigt genom evakuering av patienter från och Kosovo till för svårare kirurgiska ingrepp. Medevac är ett samarbetsprojekt mellan och och syftar till att ge nödvändig kirurgisk vård till patienter från och Kosovo som inte kan få erforderlig vård på plats. Projektet skulle omfatta direkta insatser i länderna under och efter krigen i regionen och det har från början varit planerat att projektet skulle klinga av efter 2002. Låt mig först säga att jag delar uppfattning om värdet av de insatser som sker inom ramen för samarbetsprojektet. Projektet kom till som ett direkt svar på en akut kris med stora flyktingströmmar i och senare i Kosovo. Projektets bakgrund, dvs. avhjälpande av vissa konsekvenser av akuta krissituationer, gör det nödvändigt med kontinuerlig omprövning. finansieras inom ramen för kvotflyktingmedlen. Dessa medel är inte avsedda för långsiktiga program, varför det även av denna anledning är nödvändigt med en kontinuerlig omprövning. långsiktiga utvecklingssamarbete i bygger på en fastställd landstrategi (den 1 januari 2000@31 december 2002), som har som målsättning att främja fred och stabilitet, demokrati och mänskliga rättigheter, socialt hållbar ekonomisk omvandling samt flyktingåtervändande. Vi har från svensk sida under lämnat bilateralt stöd inom hälso- och sjukvårdssektorn i , både till detta projekt och genom Sida. Landstrategin för kommer att uppdateras .
fr · GP111464 · 2002-08-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:1464 av () till näringsminister om miljövänliga alternativ till vägsaltet I sprids en vinter salt på närmare vägar. I landet är siffran drygt vägsalt. Saltet innebär miljöproblem. Växter skadas utefter vägarna, vattentäkter påverkas, korrosionsproblem uppstår och vid ogynnsamma förhållanden kan saltet nå grundvattnet. måste minska användningen utan att försämra trafiksäkerheten. Nollvisionen ska ligga fast. Successivt måste saltet fasas ut helt. Ökad medvetenhet hos föraren om vinterväglaget och dess faror, fordonets beskaffenhet, bra snöröjning och förbättrade redskap, ökad användning av sand, bättre väderprognoser och information, är exempel på viktiga faktorer. Åtgärder och förbättringar sker kontinuerligt. Härutöver anser jag att det behöver satsas betydligt mer resurser på forskning och utvecklingsarbete för att hitta bra och miljövänliga ersättningspreparat som kan ersätta saltet. Jag vill fråga näringsministern: Avser näringsministern att intensifiera forsknings- och utvecklingsarbetet för att hitta bra och miljövänliga alternativ till vägsaltet?
fr · GP111465 · 2002-08-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:1465 av () till näringsminister om diskriminering av handikappade på tåg Ett tillgängligt transportsystem är ett av de övergripande målen som slagit fast för svensk transportpolitik. Det betyder bl.a. att trafiksystemet ska anpassas så att alla oavsett ålder, rörlighet eller handikapp kan komma fram på ett rimligt sätt i trafiken. Trots att detta mål för transportpolitiken funnits och upprepades i det stora trafikpolitiska beslutet rapporteras dessvärre återkommande om att gamla och handikappade behandlas på ett oacceptabelt sätt vid t.ex. tågresor med SJ. Tillsammans med de återkommande förseningar i tågtrafiken som varit riskerar allmänhetens förtroende för tågresandet att urholkas när vissa kategorier av resande särbehandlas på ett negativt sätt. Och denna negativa särbehandling fortsätter trots att mycket tydligt slagit fast målet om ett tillgängligt transportsystem för alla. Min fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att säkerställa att tillgängligheten för alla på allmänna färdmedel säkras?
fr · GP111466 · 2002-08-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:1466 av () till statsrådet om postdistribution Posten har ett krav på sig att klara brevbefordran över natt. Dagstidningarnas läsare vill ha tidningen . Tidningsdistributionen är dyr. Och den blir ständigt dyrare. Befolkningen också i glesare bebodda delar av landet bör ha rätt att få sin tidning . I vissa delar av landet distribueras tidningen med posten. Läsarna får då tidningen . så sent som mellan två och tre . Att få morgontidningen först när man kommer hem från jobbet är oacceptabelt för de flesta. Till lördagsutdelningen utgår extra statligt stöd med per exemplar. Det är bra men otillräckligt och därför har en del tidningar tvingats slopa lördagsutdelning i vissa glest befolkade områden. Om regeringen slopar kravet på övernattbefordran av post skulle det i glesare delar av landet öppna möjligheterna för en bättre samordning mellan postutdelning och tidningsdistribution. Posten skulle kunna delas ut tillsammans med tidningen och bara en tur skulle behöva göras. Tidningarna skulle komma till läsarna på morgnarna liksom breven och annan post, som visserligen kunde bli obetydligt försenade, . Avser statsrådet mot bakgrund av ovanstående att se över kravet på övernattbefordran av brev?
fr · GP111467 · 2002-08-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:1467 av () till utbildningsminister om fakultetsanslaget till har vuxit snabbast i landet när det gäller antal nya platser inom grundutbildningen. Det ökade utbildningsuppdraget har dock inte motsvarats av ökad anslagsfinansiering av forskning och forskarutbildning (det s.k. fakultetsanslaget). Fakultetsanslagets andel har sjunkit kraftigt /95 och utgör av takbeloppet för anslaget till grundutbildningen. Motsvarande siffror för universiteten i , och ligger . I och är fakultetsanslaget t.o.m. högre än respektive takbelopp. Det låga fakultetsanslaget har gjort extremt beroende av extern finansiering och har endast i begränsad omfattning kunnat satsa på "egna" doktorand- och forskarassistenttjänster. tids förändringar i forskningsfinansieringssystemet har slagit hårt mot finansiella bas och skapat en osäkerhet . Det låga fakultetsanslaget gör det även svårt att uppfylla kraven på motfinansiering, vilket snedvrider konkurrensen mellan universiteten. Det finns en uppenbar risk att möjligheten till motfinansiering blir grundvalen för den externa medelsförsörjningen i stället för den vetenskapliga kvaliteten. Är utbildningsministern beredd att i högre utsträckning, direkt eller indirekt, relatera fakultetsanslagen till prestation i stället för tradition för att ge samma utvecklingsmöjligheter som andra universitet?
fr · GP111468 · 2002-08-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1468 av () till justitieminister om polisbristen i Polisstationerna i inland håller helt eller delvis stängt . Låsta dörrar och avlagda telefoner möter boende i inlandet som behöver polishjälp. På flera stationer arbetar ensamma och överbelastade poliser med utryckningsavstånd på ibland 25@30 mil. "Vi kan inte upprätthålla polisverksamhet värd namnet", säger polisen i . Inför den stundande bärhösten tvingas polisen dessutom att halvera den särskilda Bärpolisstyrkan som ska upprätthålla ordning och förhindra brott. Polisen i har länge haft landets lägsta resurstilldelning. Den polisbrist som råder i inland måste snabbt åtgärdas för att situationen inte ska bli ohållbar. I den akuta situation som råder måste mer resurser kunna tillföras polisen i . En ekonomisk brandkårsutryckning krävs för att polisverksamheten ska kunna säkerställas. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att åtgärda den akuta polisbristen i inland?
fr · GP111469 · 2002-08-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1469 av () till kulturminister om svenska kulturföremål För att skydda föremål som klassas som unika kulturobjekt och bärare av kulturarvet i råder ett generellt exportförbud för sådana föremål. Men den olagliga utförseln av allmoge- och kulturföremål från landet har stor omfattning enligt samstämmiga uppgifter . Man struntar helt enkelt i att söka de tillstånd som är nödvändiga vid export och säljer ut stora mängder föremål. sedan skeppades tre containrar med ett sjuttiotal föremål från till . Därmed brandskattas och förskingras en viktig del av det svenska kulturarvet. är ett av de landskap som förefaller hårdast drabbat av denna verksamhet. Detta sker som ett aktivt arbete pågår för att värna de unika Hälsingegårdarna och den byggnadskonst, det måleri och de särpräglade antika möbler och föremål som här finns. De exporttillstånd som behövs om och när något antikt föremål avses att föras ut ur landet struntar man uppenbarligen i att söka. Och inom tullmyndigheterna förefaller resurserna för att övervaka och motverka denna typ av olaglig utförsel mycket begränsade. Om denna brandskattning av unika svenska kulturföremål får fortsätta utarmas snabbt det rika kulturarv som finns i bl.a. som ansvariga myndigheter inte har kraft eller förmåga att ingripa. Min fråga till kulturministern blir därför: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att snabbt få stopp på den olagliga utförsel av unika svenska kulturföremål som pågår?
fr · GP111470 · 2002-08-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1470 av () till näringsminister om bygdeauktioner För att skydda föremål som klassas som unika kulturobjekt och bärare av kulturarvet i råder ett generellt exportförbud för sådana föremål. Men den olagliga utförseln av allmoge- och kulturföremål från landet har stor omfattning enligt samstämmiga uppgifter . Därmed brandskattas och förskingras en viktig del av det svenska kulturarvet. är ett av de landskap som förefaller hårdast drabbat av denna verksamhet. Detta sker som ett aktivt arbete pågår för att värna de unika Hälsingegårdarna och den byggnadskonst, det måleri och de särpräglade antika möbler och föremål som här finns. De exporttillstånd som behövs om och när något antikt föremål avses att föras ut ur landet struntar man uppenbarligen i att söka. Utöver att utförseln därmed sker olagligt har det också blivit uppenbart att en allt större andel av uppköpen främst vid bygdeauktioner runt om i landet sker genom karteller i form av s.k. handlarringar. Karteller av det här slaget är olagliga och bryter uppenbart mot konkurrenslagens § 6. Min fråga till näringsministern blir därför: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att tillämpa konkurrenslagen och få stopp på den olagliga verksamhet som utövas av s.k. handlarringar vid antikauktioner och bygdeauktioner.
fr · GP111471 · 2002-08-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1471 av () till statsrådet om kommunernas kostnader för säldöden Sälvalpsjukan har drabbat det svenska sälbeståndet. De döda sälarna kan inte ligga kvar i vattnet utan måste bärgas. I har man beräknat att varje säl man tar hand om kostar kommunen upp emot . Detta är pengar som drabbade kommuner måste stå för själva. Miljöminister har sagt att det inte är aktuellt med något statligt stöd till kommunerna. I stället menade hon att de får indirekt hjälp genom att bl.a. Tjärnölaboratoriet fått ekonomiskt stöd. För drabbade kommuner kan dock kostnaderna skena eftersom experterna tror att kulmen ännu inte är nådd. trodde man att ca 5 000 sälar skulle dö innan virussjukdomen härjat klart. beräknar man på Tjärnölaboratoriet att mellan 8 000@11 000 sälar kommer att dö. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kompensera kommuner som drabbats av säldöden ifall kostnaderna för bärgning av döda sälar skenar?
fr · GP111472 · 2002-08-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1472 av () till jordbruksminister om pappavänligt arbetsliv Åtta av tio pappor tar ut föräldraledighet, hälften av papporna tar ut sin pappamånad. Totalt tar pappor ut av alla föräldradagar. , professor i psykologi vid , visar att det på många arbetsplatser finns negativa attityder till föräldraledighet, både hos arbetsgivaren och kollegor. En undersökning som TCO gjort bekräftar detta. Män känner av mer negativa attityder än kvinnor. De flesta familjer kan nog vittna om att den ekonomiska aspekten spelar roll när man börjar prata om föräldraledighet. För en familj med normala inkomster kan det handla om tusenlappar beroende på om mamma eller pappa stannar hemma hos barnen. Den lönediskriminering som finns är inte bara en orättvisa som drabbar kvinnor. Den gör också att många familjer av ekonomiska skäl väljer att mamman tar ut det mesta av föräldraledigheten. Undersökningar visar också att föräldrar vill ha större flexibilitet både vad gäller barnomsorg och arbetstider. Genom valfrihet inom både barnomsorg och arbetsliv blir det enklare och mer naturligt att vara hemma med sina barn. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler pappor ska ta ut föräldraledighet?
fr · GP111473 · 2002-08-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1473 av () till utrikesminister om kulturella särart gav 1921 suveränitet över . Ålänningarna fick då garantier som skydd för det svenska språket. Garantierna förhandlades fram mellan och , inom ramen för den så kallade Ålandsöverenskommelsen. allt starkare ekonomiska beroende av kan minska möjligheter till självstyre, vilket kan hota den åländska kulturella särarten. är det fick sin första självstyrelseregering. I en skrift som ges ut i samband med årsdagen pekar , professor i folkrätt vid och Försvarshögskolan, på att kan tvingas att ansluta sig till för att kunna bevara den svenska enspråkigheten. "Tanken har väckts på över på "(TT ). Enligt Ålandsöverenskommelsen har , tillsammans med , åtagit sig att stödja strävan att bevara sin kulturella särart. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska leva upp till Ålandsöverenskommelsen vad gäller kulturella särart?
fr · GP111474 · 2002-08-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1474 av () till utrikesminister om för homosexuellas rättigheter Enligt internationella instanser som för de mänskliga rättigheterna och är homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter en del av de mänskliga rättigheterna. Trots detta är det svårt att diskutera frågor kring sexualitet i allmänhet, och hbt-frågor i synnerhet inom FN. I flera delar av världen förekommer det människorättskränkningar av homo-, bi- och transpersoner och det torde därför vara lämpligt att det globala arbetet mot detta förtryck utgår från de mänskliga rättigheterna. Detta arbete är splittrat och fokuserar ofta på incidenter i enskilda länder i stället för de övergripande mönster och värdesystem som sanktionerar dylik diskriminering. En för att undanröja all diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet skulle markera att människorätten inte bara innefattar kön, nationalitet och religion. Den skulle även innebära en internationellt erkänd standard som skulle hjälpa länder som är villiga att reformera sina rättssystem samt förbättra den internationella bevakningen av området. Konventionen bör ta sin utgångspunkt i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna och FN:s konventioner om de medborgerliga politiska, ekonomiska och sociala rättigheterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om hon är villig att ta ett internationellt initiativ till en för att stärka homo-, bi- och transpersoners mänskliga rättigheter?
fr · GP111475 · 2002-08-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:1475 av () till statsrådet om anhöriginvandring Kärleken kan slå till när som helst. Vissa hittar kärleken i grannhuset medan andra möter kärleken på andra sidan jordklotet. Gemensamt för alla förälskade par är att de vill tillbringa så mycket tid som möjligt med varandra. För den svensk som mött sin kärlek på andra sidan jordklotet kan det bli ett problem. För att maken eller makan ska få uppehållstillstånd i krävs en utredning av . Verket ska avgöra om förhållandet är äkta och att det därför finns skäl att ge maken eller makan uppehållstillstånd. För att avgöra äktheten i förhållandet genomför en handläggare på respektive ambassadpersonalen i det land där partnern befinner sig, intervjuer med båda makarna som ligger till grund för beslutet. Ingen bör tvinga ett nygift par ifrån varandra men som situationen ser ut blir det konsekvensen. På vissa håll i landet är väntetiden för att över huvud taget bli kallad till intervju . Efter intervjun ska beslut fattas vilket tar ytterligare tid. Jag anser inte att det är acceptabelt. måste få bättre förutsättningar för att möta ansökningar av detta slag. Därför är min fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra förutsättningarna för att minska väntetiderna vid utredningar av detta slag?
fr · GP111476 · 2002-08-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:1476 av () till kulturminister om bonussystem i bolag Statsrådet har kritiserat telekomföretaget för bolagets bonussystem. Kärnan i kritiken var att företag som går med förlust och sparkar personal inte bör ha bonussystem. Telekomföretaget , där staten via och är huvudägare (), har ett bonussystem som relaterar till försäljning och inte till bolagets resultat. Liksom i nya system omfattar Boxers system inte företagets ledning utan personal på lägre nivå. Bolagets resultat var en förlust på ca och personalen i koncernen har på grund av detta dragits ned med 120 personer. Jag vill fråga kulturminister : Vilken åtgärd avser statsrådet att vidta med anledning av att företag under , som går med förlust och sparkar personal, tillämpar bonuslöner?