ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11839 · 2002-03-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:839 av () till näringsminister om ortnamnsskyltning Gamla ortnamn är, , lika mycket värda att vårda som gamla byggnader. Många kulturhistoriskt intresserade, medborgare som vill värna sin bygd, lokala utvecklingsgrupper, kommuner med flera, engagerar sig för att bevara gamla ortnamn. Vägskyltarna hör till våra viktigaste ortnamnsförmedlare. Ortnamnen har fått ett stärkt skydd i kulturminneslagen. Fr.o.m. finns en hänsynsparagraf om ortnamn införd i lagen (1kap. 4 §), där det framgår att god ortnamnssed ska iakttas vid statlig och verksamhet. I exempelvis Falu kommun har kommunens landsbygdsutvecklingsgrupp aktualiserat hos att få ändrad skyltning på vissa platser i kommunen. Enskilda har framställt om komplett ortnamnsskyltning i , på så sätt att bynamnet Rönndalen skyltas som komplement till namnet . Ortnamnsråd har uttalat sitt stöd och anser att önskemålet om en skylt med bynamnet Rönndalen som komplement bör kunna lösas. och har avvisat önskemålen. De verkar bedöma frågan med snävt skyltningstekniska glasögon. Man frågar sig på vilket sätt de agerar för att iaktta ortsnamnssed. Min fråga till näringsminister är: Avser näringsministern att verka för att hävdvunna ortnamn bevaras genom olika skyltningsåtgärder?
fr · GP11840 · 2002-03-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:840 av () till statsminister om stödet till Finlandstrafiken upphör det statliga stöd som de finska och svenska regeringarna beviljade för upprätthållandet av färjetrafiken mellan och . Detta stöd har snedvridit konkurrensen men trots detta finns en fungerande färjelinje mellan och . Det blir nu en rättvis konkurrenssituation när stödet upphör . Via medierna har vi dock fått information om att den finska regeringen funderar på att fortsätta stödja linjen Vasa@Umeå. Min fråga till statsminister är således: Pågår det några sådana diskussioner mellan de båda regeringarna i och ?
fr · GP11841 · 2002-03-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:841 av () till statsrådet om ensamma flyktingbarn sökte 461 ensamma barn asyl i . Den mentala ohälsan på de olika förläggningarna är utbredd, inte minst bland barnen. Bristerna är stora. I exempelvis finns ingen psykiater på plats. hade förläggningen läkarbesök en gång . Den läkaren har slutat och ingen ersättare finns. Behovet av psykiatrisk vård är mycket stort. har ställt en del krav när det gäller omhändertagande av ensamkommande flyktingbarn. Anledningen till att de ställer kraven är givetvis att de inte är uppfyllda . Kraven är följande: Myndigheternas ansvarsområden renodlas och tydliggörs. uppgift ska enbart vara att utreda barnens asylskäl. ska ha det entydiga ansvaret för att ge de ensamkommande barnen det bästa möjliga omhändertagande i form av boende och särskilt stöd. Ensamkommande barn ska ha samma rättigheter som andra barn. Stora institutioner och barnhem är ingen lösning, vare sig för svenska barn eller flyktingbarn. Alla ensamkommande barn ska anmälas till utredning enligt socialtjänstlagen, på samma sätt som andra barn i utsatta situationer. Barnet ska omgående beviljas en god man som ska bevaka att barnets rättigheter tillgodoses och tillvarata barnets intressen. Den gode mannen måste ha stor kunskap om barn i utsatta situationer. måste få kompetensutveckling för att bättre kunna möta de ensamkommande barnens behov av omvårdnad och särskilt stöd. Vad avser statsrådet att göra för att uppfylla kraven från ?
fr · GP11842 · 2002-03-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:842 av () till jordbruksminister om sextrakasserier I ett påhittat exempel skriver jämställdhetsminister i ett flertal tidningar följande "plötsligt känner en hand på hennes ena bröst. Det är platschefen som klämmer henne hårt som han leende säger att hon inte behöver se så ledsen ut och att hennes lön kanske kan bli bättre om hon är snäll mot honom". Detta "skulle kunna inträffa om de förslag som lämnat till blev verklighet", skriver statsrådet. Man kan fråga sig om statsrådet blundar för verkligheten. Följande tidningsrubriker är ett axplock ur den svenska pressen. I stället för att fabulera om hur det kan bli borde ta sig an verkligheten. Detta händer i vårt samhälle nu dvs. under en socialdemokratisk regering. 3000 namn mot sextrakasserier @ Praoelev sextrakasserad @ Bohuslänningen Sexmobbare knäckte tjej @ Sextrakasserier mot kvinnliga läkarstuderande @ Det skriver är en förolämpning mot alla dessa kvinnor som utsätts för övergrepp. Det är inte försvarbart att ignorera dessa kvinnor och låtsas som om problemet inte existerar! Det finns många problem när det gäller jämställdheten, de sexuella trakasserierna är ett. Många unga kvinnor är oerhört rädda för att bli särbehandlade på olika sätt. Det är dessa problem som bör diskuteras, inte fabuleringar. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att ta itu med verkliga fall av sextrakasserier i stället för påhittade?
fr · GP11843 · 2002-03-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:843 av Skånberg (kd) till utbildningsminister om religionsfrihetslagstiftningen Vid prövningen och tillsynen av konfessionella skolor ställer över 100 frågor som dessa skolor är skyldiga att besvara. I frågesammanställningen Konfessionella friskolor och värdegrunden del 2 står om "en balans mellan rätten att stå på konfessionell grund och skyldigheten att klargöra att denna inte är den enda möjliga och sanna" (min kursivering). Enligt ratificerade 1967 och 1971, art.13 mom.3, har förbundit sig att tillförsäkra föräldrar rätten att ge sina barn en undervisning i överenstämmelse med deras religiösa övertygelse. Detta är också införlivat med svensk lag genom inkorporeringen av och dess artikel2. Även en måste givetvis enligt läroplanen undervisa att dess konfessionella grund inte är den enda möjliga, och ge en allsidig och saklig religionsundervisning. När frågesammanställning emellertid förbjuder dessa skolor att i undervisningen stå för att kristendomen är den enda sanna religionen är det ett brott mot ovan relaterad svensk lagstiftning. Avser skolministern att påpeka detta förhållande för så att frågesammanställningen omformuleras i enlighet med ?
fr · GP11844 · 2002-03-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:844 av () till statsrådet om medborgarterminaler bedriver fem myndigheter försöksverksamhet med medborgarterminaler. Terminalerna är placerade på bibliotek, medborgarkontor, livsmedelsbutiker, bensinmackar m.m. Syftet är att öka tillgängligheten till service och att alla medborgare ska ges tillgång till ett brett utbud av informations- och självbetjäningstjänster till myndigheter och kommuner. Satsningen gör den offenliga sektorn tillgängligare för medborgarna vilket är en demokratifråga. Erfarenheterna är goda. Berörda myndigheter har, , hos regeringen begärt få i uppdrag att ta fram organisations- och finansieringsförslag för utplacering av ytterligare medborgarterminaler på riksbasis. Ytterligare utplaceringar försvåras i praktiken eftersom regeringen ännu inte tagit ställning till frågan. Exempel på detta är önskemål som finns i . Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att underlätta utplaceringar av ytterligare medborgarterminaler i landet?
fr · GP11845 · 2002-03-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:845 av () till statsrådet om fattiga länder inom WTO Som frihandelsvän är jag kritisk till den ojämna balansen inom , , mellan rika och fattiga länder. Stora länder och resursstarka intressen har i alltför hög utsträckning kunnat sätta dagordningen för frihandelsrundorna. Detta har t.ex. resulterat i att handelshinder på jordbruks- och tekoprodukter kvarstår. Inom WTO pågår ständiga förhandlingar i en rad olika kommittéer och arbetsgrupper. För att bedöma vad olika avtal innebär för det enskilda landets samhällsekonomi och lagstiftning krävs betydande resurser, både ekonomiska och juridiska. Detta är något som många fattiga länder saknar. De har helt enkelt svårt att följa med i förhandlingarna och försvara sina intressen på ett rimligt sätt. Ofta upptäcker de inte förrän i efterhand vad de egentligen gått med på. Jag vill därför fråga statsrådet: Är statsrådet beredd att verka för att i högre grad stöder fattiga länder, såväl ekonomiskt som juridiskt, för att dessa ska kunna stärka sina förhandlingspositioner inom WTO?
fr · GP11846 · 2002-03-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:846 av () till socialminister om maxtaxan för äldre Maxtaxan för äldre var tänkt att tillförsäkra äldre och personer med funktionshinder skäliga avgiftsnivåer och rimliga medel för personlig konsumtion. Regeringens proposition kännetecknades, i vissa fall, av otydliga lagparagrafer. Under rikdagsbehandlingen av lagförslaget framfördes också stark kritik mot bristen på beskrivningar av förslagets konsekvenser för pensionärer i olika inkomstlägen. kommer sådana oroande signaler från landets kommuner som bekräftar den kritik som riktades mot förslagets otydligheter. Många äldre känner sig oroliga över att maxtaxans konstruktion ska tvinga dem att söka socialbidrag. Min fråga till socialministern är: Vad avser socialministern att göra för att snabbt skapa klarhet i tillämpningen av maxtaxan för äldre?
fr · GP11847 · 2002-03-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:847 av () till statsrådet om spillolja "försvinner" olja. Det är tio gånger mer än oljeutsläppen i haven. Ingen vet vart dessa tusentals kubikmeter tar vägen. Mycket av svinnet används med största säkerhet på miljöfarligt sätt. Viss del står kvar i gamla fat, andra eldas upp i värmepannor eller hälls helt enkelt ut i golvbrunnar. Att återanvända oljan i stället för att hälla ut den är inte heller det ett miljövänligt alternativ. Använd olja är mycket farligare än ny. Mängden polyaromiska kolväten (PAH) som är både giftiga och långlivade ökar upp till 1000 gånger efter 1000 mils körning. Dessa cancerframkallande ämnen kan förändra både människors och djurs arvsmassa. PAH finns med på lista över ämnen som är prioriterade att fasa ut då de är extremt giftiga, framför allt då de kommer ut i vattenmiljöer. Inget annat ämne av den giftighetsgrad som PAH motsvarar flödar i så stora okontrollerbara mängder som genom spillolja. I har en avgift på försäljning av smörjmedel subventionerat insamlingen med framgång och diskuteras om systemet ska utvidgas. I har få politiska initiativ tagits för att hantera problemet med de stora mängder som inte är kontrollerbara. Jag vill fråga : Avser statsrådet att agera för att få kontroll över de stora mängder spillolja som försvinner?
fr · GP11848 · 2002-03-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:848 av () till utbildningsminister om bristen på synpedagoger En adekvat utbildning för synpedagoger saknas . Rekryteringen till syncentraler, folkhögskolor och arbetsrehabilitering kommer att bli mycket besvärlig av just detta skäl. Även det nya och de nya habiliteringsteamen inom landstingen kräver att lärare och all annan personal får adekvat och handikappsspecifik utbildning på akademisk nivå. Två grupper behöver få utbildning. Dels lärare som ska arbeta med synskadade barn i skolan och inom den nya organisationen , dels personer som arbetar med habilitering och rehabilitering. Vid de 34 syncentralerna behövs professionella medarbetare med helhetssyn och specialkunskaper. Vid folkhögskolornas och kurser och insatser behövs också personer som kan synskadeområdet utifrån pedagogiska, rehabiliteringsmässiga, habiliteringsmässiga och psykosociala skäl. Arbetsmarknadsmetodik och teknik är andra områden som måste ingå. Det är också viktigt att synskadade ska kunna utbilda sig och arbeta inom området som goda förebilder. Utbildningsbehovet inom rehabilitering och habilitering bedöms till 15@20 personer . Inom lärargruppen behövs ungefär lika många vidareutbildade lärare för att kunna säkerställa pensionsavgångarna . Därefter minskar behovet något. Jag vill fråga utbildningsminister : Vilka initiativ är ministern beredd att vidta med anledning av den akuta bristen på synpedagoger?
fr · GP11849 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:849 av () till näringsminister om Gotlandstrafiken Vid en utfrågning i diskuterades hur Gotlandstrafiken ska utformas . Under utfrågningen rådde i stort sett samstämmighet att den utredning som lämnades till regeringen kunde ligga till grund för hur trafiken till och från skulle garanteras. Under utfrågningen utlovades en proposition från regeringen, som skulle lämna konkreta förslag till hur trafiken till och från ska utformas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge klarhet i frågan om när regeringen avser att lägga en proposition om Gotlandstrafiken till ?
fr · GP11850 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:850 av () till utbildningsminister om fasta skoldel "Jag vill att vi ska utveckla skolan. Den ska vara ett starkt resurscenter, som kan stödja andra skolors utveckling. Men den ska också ha en fast skoldel." Det sade skolminister om till efter sitt besök på . Den fasta skoldelen på avskaffas enligt beslut av en riksdagsmajoritet, baserad på skolministerns eget parti. För att riva upp det beslutet krävs att , t.ex. på förslag av skolministern, fattar ett nytt beslut. Avser skolministern återkomma till med ett förslag som upphäver avvecklingen av fasta skoldel?
fr · GP11851 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:851 av () till statsrådet om arbetsrätten och tillfälligt anställda Arbetslösheten fortsätter att minska enligt (). var 4,av arbetskraften öppet arbetslösa och därmed är nästan regeringens mål om att komma ned till uppnått. med denna uppgift från AMS så visar en ny rapport från att hela 700000 personer i är tillfälligt anställda. Det motsvarar två av tio i arbetslivet. Av detta kan man dra slutsatsen att arbetslösheten minskar och sysselsättningen ökar till stor del tack vare tillfälliga anställningar. Enligt Arbetslivsinstitutets rapport så har de tillfälligt anställda och projektanställda svårt att få fast jobb och halkar därmed lätt efter i kompetensutvecklingen. Enligt ett pressmeddelande så går rapportförfattaren så långt i sin slutsats att han uttalar: "Risken är att det i det långa loppet utvecklas ett slags B-lag på arbetsmarknaden." Detta grundar han på att de tillfälligt anställda ges mindre ansvar och utmaningar och sällan får delta i utbildning på betald arbetstid. Regeringen har ett ytterligare mål i sammanhanget och det är en sysselsättning på . Detta är inte uppnått ännu @ det saknas några procent. För att nå dit kan man då förmoda att ännu fler tillfälliga anställningar till stor del är medlet utifrån hittillsvarande utveckling. Med anledning av detta kan man verkligen fundera över vart arbetsrätten tagit vägen. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att @ utifrån arbetsrättslig försvarbarhet @ andelen tillfälligt anställda inte ökar på vägen mot sysselsättningsmålet ?
fr · GP11852 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:852 av () till justitieminister om polisens skyddstelefoner ansvarar för upphandling och fördelning av skyddstelefoner till hotade personer. När NMT-telefoner ersattes av GSM-telefoner, upphandlade 620 larmtelefoner för en kostnad av . Dessa telefoner är utrustade med GPS-funktion vilket innebär att personen utrustad med denna telefon ska kunna spåras via satellit. Det har visat sig att de telefoner som upphandlade är otillförlitliga och GPS-funktionen fungerar inte. Polisen dömer ut den inköpta telefonen och forskare vid KTH anser att telefonen duger bäst till sportfiskare och fritidsfolk. Larmen kommer inte fram till polisernas larmcentral och polisen har svårt att spåra den hotade. Polisen i har infört nyttjandeförbud mot den bärbara skyddstelefonen, inte heller polisen i vill dela ut larmtelefonen till hotade personer. De personer som oftast använder bärbara skyddstelefoner är kvinnor som blivit misshandlade och för sin säkerhets skull är i stort behov av skyddstelefoner. Det finns kvinnor som känner sig tvingade att själva bekosta funktionsdugliga larm från säkerhetsbolag @ och det kan inte vara meningen. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att tillförsäkra att de skyddstelefoner som delas ut till kvinnor med skyddsbehov är funktionsdugliga?
fr · GP11853 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:853 av () till justitieminister om illegala vapen Trots en rigorös kontroll för att få licens på skjutvapen och trots den gällande lagen om förbud att bära med sig andra typer av vapen @ "knivlagen" @ begås ett allt större antal brott med hjälp av vapen av olika slag. Många, i synnerhet unga, bär permanent med sig vapen i strid mot gällande lagar. "Skottlossning" är ett ord som förekommer allt oftare i medierapporteringen. Dödliga stickvapen används av unga rånare. Personer med ursprung i andra kulturområden anser sig "ha rätt" att inneha vapen även om deras primära avsikter inte är att begå brott av det slag som nämnts ovan. Vi håller i på att få ett ökande antal personer med psykiska problem orsakade av att de utsatts för direkt dödshot. Den som ställs inför ett vapen kan som regel inte heller avgöra om det är en attrapp eller ett riktigt vapen. Effekten blir densamma för brottsoffret, men domstolar synes döma utifrån vapnets karaktär, inte från upplevelsen hos den hotade. Detta är inte acceptabelt! Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska vapenförekomsten inte minst bland de unga?
fr · GP11854 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:854 av () till justitieminister om utvisning av dömda brottslingar En liten grupp av kriminella, som bl.a. utnyttjat våra öppna gränser och i vissa fall missbrukat de internationella asylreglerna har åstadkommit mycket stor skada inte bara hos dem som drabbats av deras brott utan, det som är värre, både givit andra människor med ursprung utanför och asylrätten ett oförtjänt dåligt anseende. Jag och många med mig bland svenska politiker får ofta i våra kontakter med invandrare höra om deras reaktioner på frågor av detta slag. har jag både i direkta kontakter och via brev från "etablerade" invandrare fått frågan om varför inte utvisning som en del i påföljden vid brott är vanligare. Enligt dessa personer finns det inget som man bland brottslingar fruktar så som en utvisning. i fängelse betraktas som något man enkelt klarar av. Däremot fruktar man utvisning. Mina sagesmän har också pekat på å ena sidan missbruk av dubbelt medborgarskap, och å andra sidan de möjligheter som flerfaldigt medborgarskap kan ge rättssamhället. Den senaste "vågen" av kontakter som tog upp detta med mig var när det avslöjades om det stora missbruket av det som förmodats vara flyktingbarn, som sexslavar. Det nu anförda, utgör bara en liten del av ett stort problem, men principen är helt klar; rätten att få bo i vårt land måste baseras på såväl laglydnad som ett ömsesidigt förtroende. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att utvisning ska bli ett verksammare medel mot den invandraranknutna brottsligheten?
fr · GP11855 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:855 av () till utrikesminister om kurdiska författares rätt att publicera sig på sitt modersmål Det kurdiska språket med dess olika dialekter har beskrivits och analyserats av språkforskare världen över. Dess karaktär och ursprung har klarlagts. Likafullt anser turkiska myndigheter att detta språk inte existerar. Språket med dess olika dialekter talas av miljontals människor i flera länder i . Det finns åtskilliga författare som skriver litteratur på detta icke existerande språk. Märkligt nog förstår miljontals människor också vad dessa författare skriver på detta icke existerande och påhittade språk. Kärleksdikter på kurdiska drabbas av turkiska myndigheters bannbulla och anklagas för "separatism" och betraktas som angrepp på den kurdiska statsbildningen. För ställs den svensk-kurdiske författaren och flera andra författare inför rätta i anklagad för "separatism". Alla dessa absurditeter kan inte förklaras med annat än att den turkiska regeringen och landets härskande myndigheter inte inser de verkliga förhållandena i landet och tillgriper de mest bisarra metoder för att dölja dessa. I spåren av dessa strävanden ökar turkiska myndigheters brott mot demokrati och mänskliga rättigheter. Jag vill fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser att vidta som enskild stat och medlem av EU för att författare ska tillförsäkras den mänskliga och demokratiska rättigheten att skriva och publicera sig på sitt eget språk i ?
fr · GP11856 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:856 av () till utrikesminister om är ett av de länder som har skrivit under . Denna konvention innebär också för de undertecknande länderna att de förbinder sig att få fler länder att ansluta sig till konventionen. Vad jag förstår har hittillsvarande hållning varit att ta upp frågan på dagordningen i de fall samtal planerats med land som ännu ej skrivit på avtalet. Detta är i och för sig gott, men ett icke tillräckligt aktivt agerande för att sprida konventionen. Det har stor betydelse att fler länder ansluter sig till , därför borde det, enligt min mening, vara ett mer aktivt arbete, jämfört med det sätt som arbetar. Jag anser att det borde vara en fråga värd att mer aktivt arbeta med, t.ex. på sätt som arbetat med provstoppsavtalet CTBT. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att sprida på ett mer aktivt sätt?
fr · GP11857 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:857 av () till försvarsminister om fordonsminor med röjningsskydd är ett av de länder som har skrivit under . Undertecknandet av denna konvention innebär bl.a. att förbjuda antipersonella minor. Fordonsminor med röjningsskydd kan fungera som antipersonella minor och är att betrakta som förbjudna enligt . Alla parter till uppmanades, i en rapport inför det tredje partsmötet i , att göra en inventering av sina förråd av fordonsminor med röjningsskydd och att identifiera problematiska minor, för rapportering till avtalets parter. Jag vill fråga försvarsminister : Vilka åtgärder tänker ministern att vidta för att tillse att en inventering och identifiering av fordonsminor med röjningsskydd görs?
fr · GP11858 · 2002-03-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:858 av () till statsrådet om bistånd till mininsatser ställde jag en fråga till f.d. biståndsministern om Sidas stöd till minröjningsprojekt. I min fråga påpekade jag att stöd till humanitär minröjning minskat från föregående år. I biståndsministerns svar på min fråga försäkrades att "någon minskning planeras inte" av det svenska stödet till minröjning, upplysning och utbildningsinsatser, återanpassning av minoffer etc. därefter, vid det tredje partsmötet till i , ställde sig också bakom det EU-uttalande som då framfördes, och som deklarerade: "The EU:s minimum objective is to maintain the current level of financial support @ @ @ to mine clearance." Trots dessa utfästelser om bibehållet stöd står det nu klart att stöd till minröjning, utbildningsinsatser och återanpassning av minornas offer har minskat även . Enligt den rapport som inlämnades till avtalade om endast till stöd till mininsatser . Det innebär att det svenska stödet har minskat , från 129,5 miljoner 1998 till 94,5 miljoner 1999 till 76,7 miljoner 2000 och till 67,4 miljoner 2001. Sida tog dessutom bort sin tjänst för en heltidsanställd minkoordinator. Som jag tidigare påpekat, så står minskade satsning tyvärr inte i relation till ett minskat behov, eftersom minproblemet kvarstår. Min fråga till biståndsminister är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att stödet till minröjning, upplysning och utbildningsinsatser etc. ej ska fortsätta att minska?