ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121543 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1543 om läroböcker i har frågat mig på vad sätt jag tänker verka för att stoppa de för de kristna diskriminerande och rasistiska läroböckerna i . Jag delar oro för de kristna minoriteternas situation i . Objektivt och allsidigt undervisningsmaterial är naturligtvis grundläggande för förståelsen mellan kulturer och bekämpandet av alla former av diskriminering och rasism. EU:s partnerskap för , där det fastslås vilka prioriteringar som den turkiska regeringen bör göra för att uppfylla Köpenhamnskriterierna, innehåller en rad krav som kan förbättra situationen för religiösa minoriteter. Kraven innefattar bl.a. att landet ska ratificera , avskaffa legala hinder mot utnyttjande av kulturella rättigheter och göra det möjligt för befolkningen att fullt ut åtnjuta religiös frihet. Mot denna bakgrund är det positivt att , i det reformpaket som antogs av det turkiska parlamentet, har avskaffat vissa begränsningar för icke-muslimska samfunds rätt att äga egendom. Det är viktigt att lagreformen inte begränsas till vissa religiösa samfund utan att rätten till religionsutövning och förvärvande av fast egendom omfattar samtliga religiösa minoriteter. Vi konstaterar också att det infördes särskilda villkor för ägandet och det återstår därför att se hur denna lagändring kommer att genomföras i praktiken. och EU kommer att fortsätta driva på för att dessa krav uppfylls så att den pågående reformprocessen verkligen leder till ökad religionsfrihet för den enskilda individen i .
frs · GP121544 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1542 om kristna minoriteter i och 1544 om oppositionen i har frågat mig hur jag tänker verka för att de kristna minoriteternas mänskliga rättigheter inte ytterligare kränks som en konsekvens av ett amerikanskt angrepp mot . har även frågat mig vad jag tänker göra för att även assyrier-kaldéer blir representerade i den irakiska oppositionen som med goda minne börjar växa fram och som kommer att påverka minoriteternas rättigheter i ett framtida . Jag besvarar frågorna i samma svar. följer den politiska utvecklingen i mycket nära, liksom debatten om ett eventuellt amerikanskt militärt anfall mot landet. Den svenska hållningen är klar. Vi anser att det är FN:s säkerhetsråds ansvar att besluta om de åtgärder som krävs för att ska respektera och genomföra FN:s Irakresolutioner. Skydd för mänskliga rättigheter och värnandet om den irakiska civilbefolkningen i hela är centrala element i FN:s agerande gentemot . har även en viktig roll vad gäller att avgöra vilka eventuella insatser som kan komma att krävas för att skydda befolkningsgrupper i när sanktionerna väl hävs. Självklart måste skydd av de kristna minoriteterna, liksom andra minoritetsgrupper, ingå i säkerhetsrådets överväganden. följer MR-situationen i och jag kan försäkra om att vi kommer att fortsätta att aktivt verka för respekten för de mänskliga rättigheterna i landet, inklusive etniska och religiösa minoriteters rättigheter. Detta gör vi bl.a. inom ramen för EU:s och FN:s arbete. Detta gör vi också i våra kontakter med olika irakiska företrädare. Vad gäller frågan om assyrier-kaldéers representation i den irakiska oppositionen är detta en fråga för irakierna själva. Det är dock fasta förvissning att ett demokratiskt samhälle bäst byggs när alla grupper har möjlighet att vara representerade.
frs · GP121545 · 2002-09-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1545 om utbildning för internationella insatser och 1546 om utlandsstyrkans möjligheter att lämna bistånd har ställt två frågor rörande internationella insatser till mig. Först frågar hon hur jag avser att säkerställa att utbildningen av internationella förband sker utan att det påverkar grundutbildningsverksamheten. Sedan frågar hon vad jag avser att vidta för åtgärder för att utlandsstyrkan ska få ett särskilt anslag för humanitärt biståndsarbete i missionsområdena. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen har tidigare till redovisat sin syn på utvecklingen av Försvarsmaktens internationella förmåga. har i stort ställt sig bakom regeringens redovisning, dock med tillägget att utvecklingen av Försvarsmaktens internationella förmåga bör styras av efterfrågan, vår förmåga samt de praktiska och ekonomiska möjligheterna att delta i internationella insatser. Med anledning av vad Försvarsmakten redovisade i samband med budgetunderlaget anmodade (Försvarsdepartementet) Försvarsmakten att redovisa verksamhetsförutsättningarna för ett ökat internationellt engagemang. Försvarsmakten har inkommit med en redovisning. Försvarsmakten anför att med nuvarande personalförsörjnings- och utbildningssystem så är dagens nivå för de internationella insatserna en lämplig avvägning. Vidare redovisar Försvarsmakten att den översyn av utbildnings- och övningssystemet samt reformeringen av personalförsörjningssystemet som myndigheten genomför på skapar förutsättningar för att över tiden genomföra internationella insatser med två bataljoner (600 till 900 man/bataljon) samt ett antal mindre förband ur armé-, marin- och flygstridskrafterna. Frågan bereds i och det är min förhoppning att regeringen kan återkomma i ämnet i samband med budgetpropositionen . Vad avser andra fråga, om möjligheterna att för utlandsstyrkan att ge humanitärt bistånd i missionsområdena, vill jag först konstatera att det är av stor vikt att koordinera de militära och humanitära delarna av en internationell insats för att nå störst effekt. Regeringen anser därför, som tidigare redovisats för , att fortsatt utvecklingsarbete bör bedrivas för att förbättra den civil-militära samverkan. Jag anser att de myndigheter eller organisationer med erfarenhet och störst kompetens att bedriva humanitärt bistånd ska bedriva sådan verksamhet. Försvarsmakten ska i detta avseende stötta verksamheten. Ett bra exempel på detta är samarbetet mellan den svenska militära CIMIC-personalen i och Sida. Jag har under min senaste resa till den svenska bataljonen i Kosovo kunnat prata med personal från Sida och Försvarsmakten och sett exempel på den positiva samverkan mellan de båda myndigheterna. Den svenska bataljonen har av Sida fått att disponera för åtgärder för att hjälpa civilbefolkningen i området. Det finns skäl att fortsatt undersöka möjligheten att snabba upp förfarandet så att humanitära hjälpinsatser snabbt kan igångsättas med Försvarsmaktens stöd, utan att tid går förlorad i förhandlingar mellan de inblandade parterna.
frs · GP121546 · 2002-09-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1545 om utbildning för internationella insatser och 1546 om utlandsstyrkans möjligheter att lämna bistånd har ställt två frågor rörande internationella insatser till mig. Först frågar hon hur jag avser att säkerställa att utbildningen av internationella förband sker utan att det påverkar grundutbildningsverksamheten. Sedan frågar hon vad jag avser att vidta för åtgärder för att utlandsstyrkan ska få ett särskilt anslag för humanitärt biståndsarbete i missionsområdena. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen har tidigare till redovisat sin syn på utvecklingen av Försvarsmaktens internationella förmåga. har i stort ställt sig bakom regeringens redovisning, dock med tillägget att utvecklingen av Försvarsmaktens internationella förmåga bör styras av efterfrågan, vår förmåga samt de praktiska och ekonomiska möjligheterna att delta i internationella insatser. Med anledning av vad Försvarsmakten redovisade i samband med budgetunderlaget anmodade (Försvarsdepartementet) Försvarsmakten att redovisa verksamhetsförutsättningarna för ett ökat internationellt engagemang. Försvarsmakten har inkommit med en redovisning. Försvarsmakten anför att med nuvarande personalförsörjnings- och utbildningssystem så är dagens nivå för de internationella insatserna en lämplig avvägning. Vidare redovisar Försvarsmakten att den översyn av utbildnings- och övningssystemet samt reformeringen av personalförsörjningssystemet som myndigheten genomför på skapar förutsättningar för att över tiden genomföra internationella insatser med två bataljoner (600 till 900 man/bataljon) samt ett antal mindre förband ur armé-, marin- och flygstridskrafterna. Frågan bereds i och det är min förhoppning att regeringen kan återkomma i ämnet i samband med budgetpropositionen . Vad avser andra fråga, om möjligheterna att för utlandsstyrkan att ge humanitärt bistånd i missionsområdena, vill jag först konstatera att det är av stor vikt att koordinera de militära och humanitära delarna av en internationell insats för att nå störst effekt. Regeringen anser därför, som tidigare redovisats för , att fortsatt utvecklingsarbete bör bedrivas för att förbättra den civil-militära samverkan. Jag anser att de myndigheter eller organisationer med erfarenhet och störst kompetens att bedriva humanitärt bistånd ska bedriva sådan verksamhet. Försvarsmakten ska i detta avseende stötta verksamheten. Ett bra exempel på detta är samarbetet mellan den svenska militära CIMIC-personalen i och Sida. Jag har under min senaste resa till den svenska bataljonen i Kosovo kunnat prata med personal från Sida och Försvarsmakten och sett exempel på den positiva samverkan mellan de båda myndigheterna. Den svenska bataljonen har av Sida fått att disponera för åtgärder för att hjälpa civilbefolkningen i området. Det finns skäl att fortsatt undersöka möjligheten att snabba upp förfarandet så att humanitära hjälpinsatser snabbt kan igångsättas med Försvarsmaktens stöd, utan att tid går förlorad i förhandlingar mellan de inblandade parterna.
frs · GP121547 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1547 om polisen i har frågat mig när kommer att kunna se fler poliser och fler civilanställda. Situationen inom polisen är ansträngd på flera håll i landet, inte bara i . Av den anledningen satsar regeringen på polisen. För att stärka polisens arbete krävs det fler poliser och en fortsatt satsning på polisutbildning. 4 000 nya poliser ska därför utbildas . Vi kan redan nu se effekterna av regeringens satsning på polisen genom att antalet poliser har börjat öka. har antalet poliser ökat med omkring 300. kommer antalet poliser att öka även i . Då anställer man nyutexaminerade, unga polisaspiranter. Hur fördelningen mellan poliser och civilanställda ska vara avgörs bäst inom polisorganisationen, eftersom det handlar om hur verksamheten kan bedrivas på det mest effektiva sättet.
frs · GP121548 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1548 om organiserad öststatsbrottslighet har frågat mig vilka åtgärder jag kan vidta för att möjliggöra för i att behålla och utveckla arbetet med datoriserad behandling av personuppgifter avseende inresta kriminella från de forna . Polisens databaser är viktiga verktyg i brottsbekämpningen. Polisens möjligheter att behandla personuppgifter regleras i lagen om behandling av personuppgifter hos polisen @ polisdatalagen (1998:622). Lagen innehåller bl.a. bestämmelser om "särskild undersökning". Vid tillämpningen av polisdatalagen har det framkommit att det kan finnas behov av att förändra den i vissa delar. En av regeringen tillsatt utredning har gjort en översyn av polisdatalagen och övrig lagstiftning som reglerar personuppgiftsbehandling hos polisen. Utredningen har presenterat ett betänkande Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet, SOU 2001:92. Betänkandet är ute på remiss till . Jag kommer att återkomma med besked om vilka förslag till förändringar som kan bli aktuella. Allmänt sett är min ambition att polisen ska ges bättre möjligheter att hantera datoriserade personuppgifter. Detta för att åstadkomma en ännu effektivare brottsbekämpning.
frs · GP121549 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1549 om misshandel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kvinnor som anmäler misshandel ska känna trygghet i sitt möte med polisen. Frågan har ställts mot bakgrund av uppgifter i medierna om att det förekommer att poliser som har dömts för misshandel av kvinnor utreder sådana brott. Det är ofta ett stort och svårt steg för en kvinna att gå till polisen och anmäla partnern för en misshandel som han utsatt henne för. Det är viktigt att polisen bemöter dessa kvinnor på ett professionellt och omdömesfullt sätt. Brottsoffer ska i sin kontakt med polisen kunna känna tillit och trygghet. Därför är det olämpligt att poliser som dömts för misshandel av kvinnor arbetar med den sortens ärenden. Jag kommer att diskutera den nu aktuella frågan inom ramen för min fortlöpande dialog med .
frs · GP121550 · 2002-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1550 om antisemitism Skånberg har frågat mig vad jag, mot bakgrund av innehållet i ett program i SVT, avser att göra för att inte antisemitism ska spridas i medierna. fattar beslut om riktlinjerna för de villkor som ska gälla för public service-företagen. Dessa riktlinjer fastställs genom att regeringen beslutar om sändningstillstånd. Det är och TV som i efterhand granskar om programföretagen lever upp till kraven i sändningstillstånden och radio- och TV-lagen. Enligt vad jag erfarit har den aktuella händelsen anmälts till och TV. Vidare kan nämnas att det är Justitiekanslern som utövar tillsynen över tryck- och yttrandefriheten i . inrättas en ny myndighet, Forum för levande historia, i . Myndighetens uppdrag är att arbeta med frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Verksamheten ska syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Ingen svensk institution har detta uppdrag. Inrättandet av myndigheten är ett av flera sätt för regeringen att markera vikten av att vi minns de övergrepp som mänskligheten utsatts för och ett led i att hindra dem från att upprepas.
frs · GP121551 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1551 om maxtaxa för äldreboende har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att maxtaxereformen för äldre och funktionshindrade ska få den tillämpning avsåg. De nya avgiftsreglerna kommer att ge ett positivt ekonomiskt utfall för en mycket stor del av de ca 270 000 personer som erhåller vård, omsorg och service. Dessa personer återfinns i alla inkomstlägen, men huvuddelen av dem har låga inkomster. Ingen ska få ett sämre ekonomiskt utfall på grund av de nya reglerna. Det är viktigt att slå fast. Det har framkommit uppgifter om att några kommuner efter har höjt vissa taxor, avgifter eller hyror. Jag kan inte ge besked om varför detta har skett. Det kan bara de ansvariga kommunerna göra. Helt klart är dock att de nya avgiftsbestämmelserna inte tvingar någon kommun att höja vare sig vård- och omsorgsavgiften eller andra avgifter, taxor eller hyror. Några ekonomiska incitament för kommunerna att genomföra sådana höjningar finns heller inte eftersom staten har kompenserat dem för det bortfall av avgiftsintäkter som de nya bestämmelserna medför. frågeställning illustrerar dock det faktum att det fortfarande finns en liten grupp äldre omsorgstagare som har en mycket bekymmersam ekonomisk situation och som därför är känsliga för kostnadsökningar av olika slag. Detta problem är dock främst ett inkomstproblem och måste därför lösas från omsorgstagarnas inkomstsida. Det kan handla om insatser när det gäller pensioner, bostadsstöd och andra bidrag för äldre. Jag vill här nämna att det s.k. äldreförsörjningsstödet införs . Stödet tillförsäkrar en viss lägsta levnadsnivå för alla personer som är , bosatta i och som inte har en pension som ger tillräcklig försörjning. Jag vill avslutningsvis säga att jag självklart mycket noga följer utvecklingen när det gäller avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. kommer redan att lämna en redovisning till regeringen över hur kommunernas arbete med att införa de nya bestämmelserna fortskrider.
frs · GP121552 · 2002-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1552 om 3 G-nätet har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att utbyggnaden av tredje genrationens mobiltelenät (3 G-nätet) ska fortgå i den takt det är planerat. Frågan torde vara ställd mot bakgrund av att har sökt anstånd hos , , med att bygga ut sitt 3 G-nät. hävdar att landsbygden är den del av landet som har drabbats av denna försening. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Utfästelserna som gjordes i ansökningarna om utbyggnadstakt och befolkningstäckning var utslagsgivande för vilka som skulle erhålla s.k. UMTS-licenser. Operatörernas egna utfästelser ligger alltså till grund för tillståndsvillkoren. Utfästelserna måste förmodas vara gjorda utifrån marknadsmässiga bedömningar. Som i all affärsverksamhet är sådana strategiska beslut förenade med risker. För att kunna utöva tillsyn över de fyra tillståndshavarnas utfästelser har dessa överförts som tillståndsvillkor i beslut som fattades av PTS. överklagade inte beslutet. Det förhållande att tillståndsvillkoren innebär en möjlighet att dela radioinfrastruktur för att nå av den utlovade befolkningstäckningen, kommer att vara av störst betydelse för just glesbygden. Sedermera har tillståndshavaren inkommit till PTS med en ansökan om ändring av tillståndsvillkoren. begär en lägre utbyggnadstakt så att nätet ska vara utbyggt i stället för . Dessutom ansöker om att kravet på befolkningstäckning ska sänkas till 8 300 000 invånare i stället för som utfäst 8 860 000 invånare. Ingen av de övriga tillståndshavarna har inkommit med liknande förfrågningar. PTS prövar just nu ansökan från och kommer att fatta beslut . Jag följer PTS arbete i frågan. En av statens viktigaste uppgifter är att se till att reglerna på marknaden är stabila och förutsebara. Utöver att regelverket för elektronisk kommunikation just nu genomgår en stor revision för att moderniseras, arbetar regeringen på flera andra sätt med att främja en bred IT-användning i samhället. Uppnår man detta blir det också meningsfullt och attraktivt att investera i infrastruktur, såsom 3 G-näten. Bl.a. kommer jag efter samtal med branschen, myndigheter, kommun och landsting och forskarsamhället att bilda en aktionsgrupp för att identifiera sätt att för offentlig sektor och branschen ta initiativ i syfte att främja tjänsteutvecklingen. Parallellt med investeringarna i infrastruktur är det alltså synnerligen viktigt att utvecklingen och efterfrågan av nya mobila tjänster tar fart. Med 3 G pågår just nu en av de största infrastrukturinvesteringar har genomgått . Jag vill betona att regeringen anser att det är av stor vikt att så många som möjligt, såväl företag som privatpersoner, ska få tillgång till informationssamhällets nya tjänster som kommer att fortsätta utvecklas med 3 G. Naturligtvis är de företag som driver denna utveckling framåt mycket viktiga. De måste göra bedömningen att är en attraktiv marknad att fortsätta investera i.
frs · GP121553 · 2002-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1553 och 2001/02:1554 om herrelös mark i har frågat mig på vilket sätt och när jag avser att ta mig an problemet med den herrelösa marken i . har också frågat statsrådet när hon avser medverka till att de aktuella husen rivs och marken saneras. Arbetet i regeringen är så fördelat att jag ska besvara frågorna. Jag antar att avser området Hästhagen i med övergivna och delvis rivna hyreshus. Det är naturligtvis inte tillfredsställande att ansvaret för fastigheter med detta slags problem är oklart. Problemet med herrelös mark är komplext. Som jag uppgett i svar på fråga av har en arbetsgrupp inom övervägt hur man lämpligast bör komma till rätta med det. Arbetet med en departementspromemoria, där arbetsgruppens överväganden sammanställs och kompletteras med lagförslag, beräknas kunna slutföras och förslagen ska därefter remitteras till berörda myndigheter och organisationer. Jag vill inte nu föregripa detta arbete. När det särskilt gäller miljöskadade fastigheter vill jag framhålla att det i finns bestämmelser om sanering av mark och byggnader som är så förorenade att det kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. I de fall ansvarig verksamhetsutövare inte kan ta sitt ansvar finns möjligheter för länsstyrelse eller kommun att utföra saneringen. En sådan sanering kan finansieras genom den s.k. saneringsförsäkringen som träder in när den som är ansvarig inte kan betala. Försäkringens roll vid herrelös mark är en av de frågor som behandlas av arbetsgruppen.
frs · GP121554 · 2002-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1553 och 2001/02:1554 om herrelös mark i har frågat mig på vilket sätt och när jag avser att ta mig an problemet med den herrelösa marken i . har också frågat statsrådet när hon avser medverka till att de aktuella husen rivs och marken saneras. Arbetet i regeringen är så fördelat att jag ska besvara frågorna. Jag antar att avser området Hästhagen i med övergivna och delvis rivna hyreshus. Det är naturligtvis inte tillfredsställande att ansvaret för fastigheter med detta slags problem är oklart. Problemet med herrelös mark är komplext. Som jag uppgett i svar på fråga av har en arbetsgrupp inom övervägt hur man lämpligast bör komma till rätta med det. Arbetet med en departementspromemoria, där arbetsgruppens överväganden sammanställs och kompletteras med lagförslag, beräknas kunna slutföras och förslagen ska därefter remitteras till berörda myndigheter och organisationer. Jag vill inte nu föregripa detta arbete. När det särskilt gäller miljöskadade fastigheter vill jag framhålla att det i finns bestämmelser om sanering av mark och byggnader som är så förorenade att det kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. I de fall ansvarig verksamhetsutövare inte kan ta sitt ansvar finns möjligheter för länsstyrelse eller kommun att utföra saneringen. En sådan sanering kan finansieras genom den s.k. saneringsförsäkringen som träder in när den som är ansvarig inte kan betala. Försäkringens roll vid herrelös mark är en av de frågor som behandlas av arbetsgruppen.
frs · GP121555 · 2002-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1555 om bygglov och översvämningsrisk har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att stärka kommunernas möjligheter att vid bygglovsprövning ta hänsyn till risk för översvämning, stranderosion eller andra klimatrelaterade problem. I frågan anges även att det inte klart framgår om den kommitté som enligt regeringsbeslut ska se över , PBL, ska ta upp dessa frågor. När det gäller bygglovsprövningen vill jag först nämna att reglerna i PBL ställer krav på att risken för bl.a. översvämningar skall beaktas. Enligt PBL ska bebyggelse lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till bl.a. jord-, berg- och vattenförhållanden. Det finns även krav på att översiktsplaner ska redovisa de miljö- och riskfaktorer som bör beaktas vid beslut om användningen av mark- och vattenområden. Utgångspunkten för den kommitté som tillsattes för att se över plan- och bygglagstiftningen är att utredningsarbetet ska ha en bred inriktning. Vissa frågor som särskilt ska behandlas under arbetet och där förslag till nödvändiga lagändringar ska läggas fram, har tagits upp i kommittédirektiven (dir. 2002:97). En sådan fråga rör översiktlig planering där kommittén ska redovisa behovet av och möjligheter att stärka den översiktliga planeringens roll. I övrigt ska det vara en uppgift för kommittén att med utgångspunkt i bl.a. olika förslag till förändringar av lagstiftningen som lämnats och efter kontakter med olika myndigheter och organisationer, överväga i vilken omfattning och på vilket sätt olika delar av plan- och bygglagstiftningen behöver revideras. I sin fråga hänvisar till en utredning från som handlar om översvämningsfrågor i översiktsplaneringen. I denna utredning framhålls bl.a. att den fysiska planeringen som ett redskap för att hantera översvämningsriskerna måste betonas ytterligare. I ett delbetänkande från under utveckling, Ett principbetänkande (SOU 2002:50) har även slutsatsen dragits att man bör ta ökad hänsyn till risk för översvämning vid den fysiska planeringen. Regeringen har , , beslutat överlämna dels skrivelsen från , dels delbetänkandet från såvitt avser frågan om ökad hänsyn till risk för översvämning vid den fysiska planeringen, till den kommitté som tillkallats för att se över plan- och bygglagstiftningen. Mot bakgrund av att dessa frågor kommer att behandlas i den kommitté som ser över plan- och bygglagstiftningen ser jag inte någon anledning att vidta några ytterligare åtgärder.