ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121346 · 2002-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1346 om ekologiska livsmedel har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta försäljningen och distributionen av ekologiska livsmedel. menar att bristen på konkurrens inom livsmedelssektorn är ett hinder för fortsatta framgångar för ekologiska livsmedel. Regeringen har gett i uppdrag att se närmare på strukturella problem inom dagligvaruhandeln. Uppdraget ska redovisas . har i budgetpropositionen för beslutat att tillföra för att på olika sätt främja konsumtionen av ekologiska livsmedel. Dessa medel ska bl.a. kunna finansiera projekt som har till syfte att kartlägga ekologiska produkters väg från producent till konsument. Kartläggningen bör bidra till ett bättre flöde av ekologiska livsmedel i förädlings- och handelsleden. Även koordineringsprojekt med syfte att lösa flaskhalsar för att öka flödet av ekologiska livsmedel i förädlings- och handelsleden ska kunna stödjas. föreslår i sin aktionsplan för ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel att ett utvecklingsforum ska inrättas under Kungl. Skogs- och Lantbruksakademiens (KSLA) ledning. Syftet med forumet skulle vara att berörda aktörer träffas och diskuterar de problem som uppstår på vägen så att de uppställda målen kan nås . Jag har i ett brev till KSLA framfört att regeringen skulle uppskatta ett initiativ från dem till ett sådant forum. Avslutningsvis vill jag dock betona att regeringen anser att distribution och handel med ekologiska livsmedel huvudsakligen är marknadens ansvar.
frs · GP121351 · 2002-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1351 om integritetsskyddets framtida utformning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppfylla löftet från regeringen att tillsätta en utredning om skydd för den personliga integriteten. Regeringen har planerat att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska få i uppdrag att bl.a. kartlägga, analysera och utvärdera sådan lagstiftning som berör den enskildes integritet. Utkast till kommittédirektiv har utarbetats inom . Av olika skäl, bl.a. budgetära hänsyn, har tillsättningen av kommittén emellertid fördröjts, vilket jag beklagar. Frågan om tillsättandet av den utlovade kommittén är alltså på inget sätt avförd från dagordningen. Svaret på fråga är att jag avser att verka för att kommittén tillsätts så snart det är möjligt.
frs · GP121360 · 2002-07-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1360 om förmånsbeskattning av lånedator har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lånedatorer även i fortsättningen ska vara skattefria i bostaden. Frågan ställs mot bakgrund av en framställan från om lagändring. Inledningsvis vill jag klargöra att framställan inte innebär att samtliga fall av förmån av lånedatorer ska beskattas. Verket menar dock att bestämmelserna @ såsom de är utformade @ medför att skattefrihet föreligger i en omfattning som inte varit avsedd vid lagstiftningens tillkomst. pekar på fall där mycket dyrbar utrustning som definitionsmässigt utgör en dator huvudsakligen tjänar som exempelvis musikanläggning. Reglerna om undantag från förmånsbeskattning för lånedatorer trädde i kraft . Anledningarna till att reglerna infördes var bl.a. att tydligare klargöra i vilka situationer en skattepliktig förmån avseende datorer i hemmet inte ska uppkomma liksom att vidga möjligheterna till alternativa former för personalutbildning utan risk för skattekonsekvenser för den enskilde (prop. 1996/97:173). I detta sammanhang diskuterades också om en begränsning skulle införas med hänsyn till datorers olika tekniska standard. framställan bereds inom . Jag kan inte uttala mig om regeringen kommer att lägga något förslag med anledning härav.
frs · GP121361 · 2002-07-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1361 om alkoholskatten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inköp av alkoholhaltiga drycker inte ska flytta ut ur . På frågor i samma ärende har jag vid ett flertal tillfällen svarat att höjda införselkvoter kommer, om åtgärder inte vidtas, att medföra att gränshandeln med alkohol successivt kommer att öka och att den illegala handeln och försäljningen av alkohol också kan komma att öka. Därför följer regeringen utvecklingen av gränshandeln, privatimporten, konsumtionen och försäljningen av alkoholdrycker noga för att avgöra vilka framtida åtgärder på alkoholskatteområdet som kan bli nödvändiga. (SoRAD) har i uppdrag att ta fram statistik över konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken inkluderar även det s.k. mörkertalet. Jag är mycket väl medveten om att vi måste hitta en rimlig anpassning av svensk alkohollagstiftning och svenska alkoholskatter till det som händer i vår omvärld. Regeringen har dock inga planer på att föreslå några ändringar på alkoholskatteområdet.
frs · GP121362 · 2002-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1362 om studiemedel har frågat mig om jag är beredd att ompröva min inställning och vidtaga åtgärder för att det ska bli lättare att få dispens från den s.k. tolvterminersregeln. infördes ett reformerat studiestöd som innehåller en rad olika förbättringar för de studerande. Reformen är en av regeringens största till en kostnad av . , med internationella mått mätt, generösa studiestöd har därigenom blivit ännu mer förmånligt. En central princip i det nya studiestödssystemet är att göra det möjligt för de studerande att undvika en alltför stor skuldbörda, vilket var ett stort problem i det tidigare systemet. Personer med alltför stor skuld har svårt att återbetala hela sin studieskuld. Eftersom de totala resurserna är begränsade har regeringen dessutom bedömt att det är viktigare att ge fler personer möjlighet att studera än att låta vissa studera fler terminer. Det är mycket viktigt med informationsinsatser till de studerande, vilket även tar upp i sin rapport över lärosätenas synpunkter på studiestödssystemet. konstaterar bl.a. att inte minst lärosätena måste ta en stor del av ansvaret för information till sina studenter. Likaså är det mycket viktigt att studiestödsreformen följs upp och utvärderas, men enligt min bedömning är det för tidigt att redan nu dra några mer långtgående slutsatser. Det är () som har regeringens uppdrag att följa reformen och analysera dess effekter. Hela studiestödsreformen fattades med brett stöd i . reserverade sig t.ex. inte mot beslutet om längsta tid för studier med studiemedel.
frs · GP121363 · 2002-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1363 om gymnasieprogram och inackorderingstillägg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte gymnasieelevers egna val av inriktning på utbildning ska omöjliggöras i praktiken. Det är kommunen som ansvarar för att ge ekonomiskt stöd vid inackordering till elever i kommunala gymnasieskolor. Till elever vid t.ex. fristående gymnasieskolor kan ett statligt inackorderingstillägg lämnas efter prövning av . Jag utgår från att frågan avser inackorderingstillägg till elever som studerar vid fristående gymnasieskolor. Beträffande inackorderingstillägg till elever i fristående gymnasieskolor har regeringen berört detta i propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35). Där anförde regeringen att frågan om inackorderingstilläggets omfattning i såväl den kommunala skolan som den fristående skolan bör ses över i anslutning till beredningen av förslagen från den översyn av riksrekryteringen till gymnasieutbildning som görs av 2000 (dir. 2000:35). arbete ska redovisas i sin helhet . Regeringen har dessutom beslutat om direktiv till en särskild utredare som ska se över studiehjälpen (dir. 2002:47). Utredaren ska därvid även granska det statliga inackorderingstilläggets funktion och grad av måluppfyllelse. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . I avvaktan på det pågående utredningsarbetet avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GP121365 · 2002-07-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1365 om sakkunnigläkare och 1366 om handläggningstiden hos försäkringsbolagen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra tillsynen över försäkringsbolagens sakkunnigläkare och vad jag avser att göra för att följa upp de förslag som finns i av , Försäkringsbolagen och de trafikskadade (1998:6). Först och främst vill jag uttrycka att jag till fullo delar den oro uttrycker över konsekvenserna av de långa handläggningstiderna hos försäkringsbolagen. Regeringen har därför , , gett i uppdrag att följa upp försäkringsbolagens personskadereglering inom trafikförsäkringen och därmed just den rapport från inspektionen som nämner. Förutom att redovisa vilka åtgärder bolagen vidtagit eller avser att vidta för att korta handläggningstiderna ligger i uppdraget att ska ange vilka åtgärder inspektionen inom ramen för sin tillsyn vidtar avseende bolagens sakkunnigläkare (förtroendeläkare) och på vilket sätt inspektionen följer upp de åtgärder som vidtas. Inspektionen ska även överväga om åtgärder kan behövas för att öka sakkunnigläkarnas oberoende. Förutom denna åtgärd vill jag peka på att socialministern svarade på en liknande fråga från () om försäkringsbolagens läkare. I svaret angav socialministern att han inte hade fått någon information om att det var vanligt förekommande att sakkunnigläkare som arbetar för försäkringsbolag utformar intyg och utlåtanden på ett otillbörligt sätt. Emellertid, tillade socialministern, kan det innebära problem att inte har ett klart tillsynsansvar på området varför han angav att frågan kommer att bli föremål för en översyn.
frs · GP121366 · 2002-07-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1365 om sakkunnigläkare och 1366 om handläggningstiden hos försäkringsbolagen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra tillsynen över försäkringsbolagens sakkunnigläkare och vad jag avser att göra för att följa upp de förslag som finns i av , Försäkringsbolagen och de trafikskadade (1998:6). Först och främst vill jag uttrycka att jag till fullo delar den oro uttrycker över konsekvenserna av de långa handläggningstiderna hos försäkringsbolagen. Regeringen har därför , , gett i uppdrag att följa upp försäkringsbolagens personskadereglering inom trafikförsäkringen och därmed just den rapport från inspektionen som nämner. Förutom att redovisa vilka åtgärder bolagen vidtagit eller avser att vidta för att korta handläggningstiderna ligger i uppdraget att ska ange vilka åtgärder inspektionen inom ramen för sin tillsyn vidtar avseende bolagens sakkunnigläkare (förtroendeläkare) och på vilket sätt inspektionen följer upp de åtgärder som vidtas. Inspektionen ska även överväga om åtgärder kan behövas för att öka sakkunnigläkarnas oberoende. Förutom denna åtgärd vill jag peka på att socialministern svarade på en liknande fråga från () om försäkringsbolagens läkare. I svaret angav socialministern att han inte hade fått någon information om att det var vanligt förekommande att sakkunnigläkare som arbetar för försäkringsbolag utformar intyg och utlåtanden på ett otillbörligt sätt. Emellertid, tillade socialministern, kan det innebära problem att inte har ett klart tillsynsansvar på området varför han angav att frågan kommer att bli föremål för en översyn.
frs · GP121369 · 2002-07-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1369 om bostadsbyggandet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att statens bidrag till bostadsbyggandet ska bli mindre detaljstyrt. Inledningsvis vill jag poängtera att jag inte delar och Byggindustris bedömning att behöver ett bostadsbyggande om 50 000 lägenheter . Den analys som har gjort och som jag tidigare redovisat i kammaren är att den långsiktigt hållbara produktionen av bostäder ligger omkring 25 000 lägenheter . Däremot kan den önskvärda nivån på kort sikt ligga något högre om vi ska kunna bygga i kapp den bostadsbrist främst i tillväxtregionerna som blivit följden av ett alltför lågt bostadsbyggande . När det sedan gäller investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder i områden med bostadsbrist gäller att bidragen är differentierade efter region så att de högsta bidragen kan ges i och därefter i de övriga storstadsregionerna. I ett kort perspektiv framstår den låga nyproduktionen av hyresbostäder som efterfrågas av bredare hushållsgrupper, inte minst ungdomar, mest angeläget att komma till rätta med. Det är däremot inte angeläget att stimulera exklusiva hyresbostäder med höga produktionskostnader och höga hyror. Ett syfte med bidraget är därför att produktionskostnaden och boendekostnaden ska hållas nere. Enligt förordningen tilldelas medel den eller dem inom en region som erbjuder de förmånligaste villkoren för hyresgästerna med beaktande av tidpunkten för projektets färdigställande. För att denna urvalsprocess ska ske på ett rättvist sätt behöver inte bara uppgifter om boendekostnader, produktionskostnader och färdigställandet utan också uppgifter om bostadsbehovet och hyresnivån i den aktuella kommunen. samråder därför med kommunen och hyresgästföreningen på orten för att få ett så bra beslutsunderlag som möjligt. Detta ligger också i företagens intresse. Min uppfattning är att förordningen inte ska vara mer detaljstyrd än som krävs för att syftet med bidraget ska uppnås. Jag har ingen avsikt att förändra villkoren för bidraget, men givetvis följer regeringen löpande hur investeringsbidraget fördelas. Om det skulle visa sig att syftet med bidraget förfelas är jag inte främmande för att gå in med förtydliganden. Jag vill dock understryka att alltför detaljerade föreskrifter också kan motverka syftet med bidraget, dvs. att öka produktionen av hyresbostäder. Om förändringar ska göras måste dessa vara noga genomtänkta.
frs · GP121372 · 2002-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1372 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hela verksamheten inom AB ska konkurrensutsättas. Frågan är ställd mot bakgrund av det ekonomiska underskottet i företagets verksamhet och de höjda besiktningsavgifterna. Det är riktigt att verksamheten inom AB drivs med underskott. För att komma till rätta med situationen har ett rationaliseringsprogram inletts som besiktningsavgifterna höjts. Vid en internationell jämförelse har dock företaget fortfarande lägre avgifter än många av de aktörer som verkar på avreglerade marknader. beslutade att AB ensamrätt att utföra återkommande fordonskontroll skulle fortsätta att gälla utan tidsbegränsning (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 22, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Det finns inga planer på att föreslå att ändrar sitt beslut.
frs · GP121376 · 2002-07-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1376 om kurder i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra situationen för kurderna i . Det stora flertalet kurder i har syriskt medborgarskap. Dessa syriska kurder är inte utsatta för förföljelser men diskrimineras på olika sätt. De åtnjuter inte fulla minoritetsrättigheter @ kurdiska får t.ex. inte användas som undervisningsspråk @ och deras kulturella uttrycksmöjligheter är begränsade. Personer som är aktiva i de kurdiska partierna riskerar att bli utsatta för godtyckliga frihetsberövanden. Däremot har de samma rättigheter som övriga syrier vad gäller äganderätt, anställning, bidrag, äktenskap etc. En betydligt mer utsatt situation har de ca 250 000 statslösa kurder som blev offer för den arabiseringskampanj som genomfördes i vissa delar av landet . Dessa kan inte folkbokföra sig i . Därmed åtnjuter de inte samma rättigheter som syriska medborgare. De saknar t.ex. rösträtt, rätt att äga fast egendom och har svårigheter att erhålla anställning. En statslös kurdisk man kan inte heller ingå ett legalt giltigt äktenskap med en kvinna som är syrisk medborgare. Till detta kommer att respekten för de mänskliga rättigheterna i är fortsatt dålig. En rad av de problem som nämner i sin fråga är därför av generell natur och en realitet för hela befolkningen. Hit hör politiskt förtryck, godtyckliga frihetsberövanden och summariska rättegångar. I vissa fall förekommer också tortyr. Dessa företeelser är i sig mycket allvarliga men kan inte sägas vara riktade särskilt mot den kurdiska befolkningsgruppen. EU är pådrivande i ansträngningarna att främja de mänskliga rättigheterna. agerar i dessa frågor både via EU och i de bilaterala kontakterna med . Senast hade jag tillfälle till att beröra frågan om de mänskliga rättigheterna i då landets utrikesminister besökte . Vi kommer att fortsätta att noggrant följa utvecklingen i .
frs · GP121377 · 2002-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1377 om konfessionella och etniska friskolor har frågat mig om jag avser att inskränka de medborgerliga fri- och rättigheterna genom att särbehandla konfessionella friskolor vad gäller indraget ekonomiskt bidrag. Enligt 9 kap. skollagen (1985:1100) kan en fristående skola ha en konfessionell inriktning och erhålla bidrag så länge som verksamheten överensstämmer med villkoren för godkännande respektive bidragsrätt. Jag avser inte att ta upp frågan om någon ändring av detta förhållande. är det viktigt att fristående skolor inte bidrar till segregering och utanförskap. Därför måste fristående skolor vara öppna för alla elever och präglas av demokratiska värderingar, öppenhet, tolerans samt saklighet och allsidighet. Oavsett profil ska en fristående skola således vara öppen för skilda uppfattningar, hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och läroplanerna samt klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden. Det är också kommunernas ansvar att fristående skolor inte blir isolerade öar. Därför är det viktigt att skolor samverkar så att barn från olika miljöer träffas. För att säkerställa att elever i en fristående skola med konfessionell inriktning får den allsidiga undervisning som de har rätt till är det viktigt med insyn i skolans verksamhet. Att fristående skolor får del av offentliga medel ger stat och kommuner möjlighet till insyn, bl.a. genom uppföljning, utvärdering och tillsyn.
frs · GP121378 · 2002-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1378 om uthyrning av studentbostäder har frågat mig om jag är beredd att medverka till en förändring av hyresreglerna så att Stiftelsen kan fortsätta att hyra ut lägenheter i andra hand till studenter. Stiftelsen hyr till studenter ut lägenheter som man hyr av bl.a. AB Stockholmshem. i har beslutat att stiftelsen ska betala tillbaka en viss del av den hyra som man har tagit ut för några av dessa lägenheter. I min egenskap av statsråd bör jag inte uttala mig i enskilda ärenden. beslut har inte heller vunnit lagakraft. Enligt hyreslagen ska hyran, vid tvist om hyrans storlek, fastställas till skäligt belopp. Hyran är inte att anse som skälig om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Bestämmelsen gäller såväl vid vanlig förstahandsuthyrning som vid andrahandsuthyrning. Syftet med bestämmelserna om hyressättning är att skapa rimliga och jämna hyresnivåer och att säkerställa att hyresgäster har ett gott besittningsskydd. Detta syfte gör sig gällande särskilt vid uthyrning i andra hand eftersom andrahandshyresgäster har en svagare ställning än vad förstahandshyresgäster har. Särskilda bestämmelser för andrahandsuthyrningar som tillåter högre hyresnivåer än vid en vanlig förstahandsuthyrning skulle lätt kunna leda till att antalet andrahandsuthyrningar ökar i syfte att kringgå hyressättningsbestämmelserna. Avsikten med bestämmelserna om hyressättning är självfallet inte att en förstahandshyresgäst som hyr ut ett stort antal lägenheter ska behöva göra det med förlust. Den ekonomiska risk som förstahandshyresgästen tar och det arbete som denne lägger ned och som fastighetsägaren sålunda slipper bör i stället kunna återspeglas i att hyresnivån i avtalet mellan fastighetsägaren och förstahandshyresgästen blir lägre än i avtalet mellan förstahandshyresgästen och andrahandshyresgästen. Jag är mot denna bakgrund inte beredd att föreslå någon ändring i hyressättningsbestämmelserna för andrahandsuthyrningar.
frs · GP121379 · 2002-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1379 om arbetsgivaransvar för sjukförsäkringen har frågat mig om jag avser att verka för andra åtgärder för att minska sjuktalen än att genomföra förslaget om en 60-dagars regel. Långtidssjukskrivningarna har ökat mycket kraftigt . Det är också bakgrunden till att regeringen i budgetpropositionen presenterade en strategi för ökad hälsa i form av ett elvapunktsprogram. Utvecklingen måste hejdas genom ett brett spektrum av åtgärder. En av punkterna i programmet avser just ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa. Regeringen har där redovisat att den avser att inleda ett arbete med att på olika sätt ge arbetsgivare starkare ekonomiska drivkrafter för att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten. Ett förtydligat och i vissa fall ökat finansieringsansvar för arbetsgivarna anges som ett sätt att möta den negativa utvecklingen. Andra sätt att öka motiven för ett systematiskt förebyggande arbete är att bättre synliggöra kostnaderna för ohälsan i arbetslivet genom att införa ekonomiska drivkrafter i styr- och redovisningssystemen. Till detta ansluter även den punkt i programmet som avser hälsobokslut. I enlighet med den punkten ska det prövas att införa obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron som en särskild drivkraft i styrsystemen. En promemoria (Ds 2002:22) om detta har sänts ut för remissbehandling. Det är dock regeringens bedömning att det ännu är för tidigt att avgöra vilken kombination av åtgärder som har bäst förutsättningar att verka sjukdoms- och skadeförebyggande. Dessa frågor behöver beredas vidare. Detta kommer att ske inom ramen för det arbete som pågår med att genomföra elvapunktsprogrammet. Det är önskvärt att en samsyn kan uppnås med arbetsmarknadens parter. Genom de s.k. trepartssamtalen med arbetsmarknadens parter, som i sig är en central del av elvapunktsprogrammet, kommer samråd att ske vad avser genomförandet av programmets olika delar. Frågorna om ekonomiska drivkrafter och möjligheterna att finna en samsyn i dessa frågor kommer att vara en viktig strategisk del i dessa samtal.