ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12958 · 2002-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:958 om statens ändamålsfastigheter har frågat mig om regeringen vidarebefordrat tillkännagivande om bl.a. hyressättning vad avser ändamålsfastigheter till berörda verk och bolag. har vid tre olika tillfällen gett regeringens tillkänna vilka hyresprinciper som gäller för statlig fastighetsförvaltning och myndigheternas lokalförsörjning. har, i egenskap av ägare till de aktiebolag som bl.a. förvaltar s.k. ändamålsfastigheter, vid de ordinarie bolagsstämmorna överlämnat utarbetade riktlinjer och uppdrag till bolagens styrelse och dess ledning och där redogjort för bl.a. vad uttalat i dessa frågor. Regeringen har beslutat om regleringsbrev för och och där redogjort för vad uttalat om hyresprinciper, statlig fastighetsförvaltning och myndigheternas lokalförsörjning. Jag anser @ trots den positiva effekt som fastighetsreformen har medfört @ att det finns behov av att ytterligare klargöra och förtydliga framtida regler om bl.a. hyressättning av ändamålsfastigheter. Jag kommer att föreslå regeringen att tillsätta en sådan utredning.
frs · GP12959 · 2002-04-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:959 om mitträcken och trafiksäkerheten och 960 om mitträcken och miljön har frågat mig vad jag avser att göra för att påverka möjligheten att låta sänka hastigheten vid orter som drabbas av praktiska problem då mitträcken monteras upp längs våra vägar. Dessutom har frågat statsrådet vilka åtgärder miljöministern är beredd att vidta, för att initiera en diskussion med om vilken miljöpåverkan som mitträcken kan leda till. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på båda frågorna. Frågorna är ställda mot bakgrund av att , har presenterat ett förslag till utbyggnad av väg E 14, delen Matfors@Stöde till "2+1"-väg med mitträcke, s.k. mötesfri landsväg. är den myndighet som har i uppdrag att förvalta det statliga vägnätet. I verkets ansvar ingår att utföra insatser som bidrar till att uppfylla transportsektorns sex delmål: tillgängligt transportsystem, hög transportkvalitet, säker trafik, god miljö och positiv regional utveckling samt jämställt transportsystem. Mötes- och avkörningsolyckor, svarar för drygt hälften av alla döda och svårt skadade på 13-metersvägar där hastigheten är . Därför är det viktigt att separera trafiken, t.ex. genom mitträcken. Inom bedrivs ett utvecklingsprogram benämnt Alternativa 13-metersvägar. Syftet med detta program är att på ett kostnadseffektivt sätt öka trafiksäkerheten på befintliga 13-metersvägar och motortrafikleder. Praktiska och trafiksäkra lösningar för mötesfri landsväg bedrivs i ett utvecklingsprojekt och lösningarna anpassas till de unika förutsättningar som råder för den väg där åtgärder kan vara aktuella. Förutom ökad trafiksäkerhet kan det även ur miljösynpunkt finnas fördelar med att, i de fall där det är möjligt, vidareutveckla befintlig infrastruktur jämfört med att ta ny mark i anspråk för en ny väg. Visserligen kan en väg med mittseparation innebära att vissa transporter får en omväg men det ska ställas i relation till den allmänna trafiksäkerhetseffekt som erhålles. Bashastigheterna för våra vägar är inom tättbebyggt område respektive utom tättbebyggt område och dessa anges i trafikförordningen (1998:1276). Av förordningen framgår det även att det är kommunen, eller som får föreskriva om ändring av dessa hastigheter.
frs · GP12960 · 2002-04-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:959 om mitträcken och trafiksäkerheten och 960 om mitträcken och miljön har frågat mig vad jag avser att göra för att påverka möjligheten att låta sänka hastigheten vid orter som drabbas av praktiska problem då mitträcken monteras upp längs våra vägar. Dessutom har frågat statsrådet vilka åtgärder miljöministern är beredd att vidta, för att initiera en diskussion med om vilken miljöpåverkan som mitträcken kan leda till. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på båda frågorna. Frågorna är ställda mot bakgrund av att , har presenterat ett förslag till utbyggnad av väg E 14, delen Matfors@Stöde till "2+1"-väg med mitträcke, s.k. mötesfri landsväg. är den myndighet som har i uppdrag att förvalta det statliga vägnätet. I verkets ansvar ingår att utföra insatser som bidrar till att uppfylla transportsektorns sex delmål: tillgängligt transportsystem, hög transportkvalitet, säker trafik, god miljö och positiv regional utveckling samt jämställt transportsystem. Mötes- och avkörningsolyckor, svarar för drygt hälften av alla döda och svårt skadade på 13-metersvägar där hastigheten är . Därför är det viktigt att separera trafiken, t.ex. genom mitträcken. Inom bedrivs ett utvecklingsprogram benämnt Alternativa 13-metersvägar. Syftet med detta program är att på ett kostnadseffektivt sätt öka trafiksäkerheten på befintliga 13-metersvägar och motortrafikleder. Praktiska och trafiksäkra lösningar för mötesfri landsväg bedrivs i ett utvecklingsprojekt och lösningarna anpassas till de unika förutsättningar som råder för den väg där åtgärder kan vara aktuella. Förutom ökad trafiksäkerhet kan det även ur miljösynpunkt finnas fördelar med att, i de fall där det är möjligt, vidareutveckla befintlig infrastruktur jämfört med att ta ny mark i anspråk för en ny väg. Visserligen kan en väg med mittseparation innebära att vissa transporter får en omväg men det ska ställas i relation till den allmänna trafiksäkerhetseffekt som erhålles. Bashastigheterna för våra vägar är inom tättbebyggt område respektive utom tättbebyggt område och dessa anges i trafikförordningen (1998:1276). Av förordningen framgår det även att det är kommunen, eller som får föreskriva om ändring av dessa hastigheter.
frs · GP12961 · 2002-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:961 om mobiltelefontäckningen har frågat mig vad jag avser att göra för att trygga en bättre mobilteletäckning i hela landet. Regeringen anser att det är angeläget att fler nätoperatörer etableras på den svenska mobilmarknaden. Det gäller såväl nuvarande GSM-marknad som den kommande marknaden för UMTS-tjänster. UMTS kommer förutom exempelvis taltelefoni, att möjliggöra tillhandahållande av tjänster som kräver hög överföringskapacitet. Även bredbandsutbyggnaden har betydelse för spridningen av infrastruktur med hög överföringskapacitet, både från fasta och mobila anslutningspunkter. , , använder sig av tillståndsvillkor i samband med att tillstånd meddelas. Enligt dessa ska tillståndshavare med GSM 900 täcka minst sträckningen av de vägar i som klassades som Europavägar samt tätorter som hade mer än 10 000 invånare. Utöver de fastställda kraven, bygger de tre GSM-operatörerna ut mobiltelefonnäten enligt företagsekonomiska principer. För utdelningen av UMTS-tillstånd prioriterade PTS de sökande som utlovade störst befolkningsmässig täckning snabbast. Operatörerna med UMTS-tillstånd har gjort långtgående utfästelser avseende befolkningsmässig täckning och utbyggnadstakt. Den utlovade utbyggnaden av UMTS kommer att komma företag och invånare i hela landet till godo i form av tillgång till modern högklassig infrastruktur. Befolkningsmässig täckning är en viktig konkurrensfaktor. Nya nätoperatörer på mobilmarknaden möter en hög etableringströskel i det att de inledningsvis inte själva har utbyggda nät. Därför infördes i telelagen en skyldighet till nationell roaming. Det innebär att operatörer under vissa villkor har skyldighet att låta nya operatörer få tillgång till deras nät på geografiska platser där dessa senare inte själva har täckning. PTS har i en rapport utrett den framtida användningen för NMT 450-systemet. Rapporten har skickats på remiss och kommer att utgöra underlag för PTS kommande beslut om hur det frekvensbandet ska användas. I rapporten konstaterar PTS att NMT 450 är det mobiltelefonisystem som erbjuder den bästa yttäckningen av landet. De täckningskrav som ställs på NMT-tjänsten, av yta, beslutades mot bakgrund av vikten av god tillgänglighet och regional balans, vilka är två av de telepolitiska målen som beslutat om. Efter ficktelefonanpassningen och införandet av NMT datatjänst, som medger uppkoppling till dator för att ladda ned elektronisk post eller hämta information över Internet, erbjuder NMT 450 i princip likartade tjänster som GSM-näten. NMT-tjänsterna erbjuds med överlägsen täckning i glesbygd och skogsbruksområden. PTS kommer vidare att meddela tillstånd för en fjärde GSM-licens som ska fördelas . Licensen syftar till att stimulera konkurrensen på mobiltelemarknaden. Ytterligare en aktör kommer då in på marknaden, vilket gagnar de svenska konsumenterna. Sammanfattningsvis är mitt svar att regeringen fortsätter sitt arbete med att främja utbyggnaden av fast och mobil infrastruktur.
frs · GP12962 · 2002-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:962 om beräkning av ränteavkastning har frågat mig vad jag avser att göra åt den fiktiva ränteavkastningsuppräkning som finns i socialförsäkringssystemet. Det är riktigt att det görs en fiktiv beräkning av avkastning på kapital i socialförsäkringssystemet. Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg till pensionärer görs en schablonberäkning som innebär att man beräknar en ränteavkastning om på förmögenheten. Dessutom räknas avkastning för den del av förmögenheten som överstiger för den som är ogift och för makar tillsammans. Som förmögenhet räknas inte privat fastighet eller bostadsrätt som används som permanentbostad. Den sammanlagda inkomsten av kapital läggs sedan till den övriga inkomsten som ligger till grund för inkomstprövningen av bostadstillägget. Som en anpassning till det reformerade ålderspensionssystemet har även reglerna för bostadstillägg reformerats. De nya reglerna träder i kraft och innebär bl.a. att dagens fiktiva ränteberäkning avskaffas. I stället kommer inkomst av kapital att utgöras av den faktiska avkastningen av förmögenhet enligt senast fastställda taxering. Utöver den faktiska avkastningen ska ett förmögenhetstillägg läggas till inkomsten. Tillägget motsvarar av den del av förmögenheten som överstiger för en ensamstående pensionär och för makar gemensamt. Vid denna beräkning bortses från värdet av permanentbostad. Bostadstillägget är en individinriktad förmån av grundskyddskaraktär. Det betalas därför ut till personer med låga inkomster som är i behov av förmånen för att kunna ha en rimlig bostadsstandard. Det är bostadskostnaden och personens samlade ekonomi, inklusive inkomst av förmögenhet, som avgör bostadstilläggets storlek.
frs · GP12963 · 2002-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:963 om stödet till de regionala förenings- och folkrörelsearkiven har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att den regionala arkivverksamheten även fortsättningsvis ska få möjligheter att utvecklas. De regionala arkiven förvaltar betydande arkivbestånd med stort kulturhistoriskt värde. Staten bidrar till finansieringen av verksamheten genom ett särskilt anslag för bidrag till regional arkivverksamhet. Frågan om detta anslags storlek bereds inom ramen för den sedvanliga budgetprocessen och jag kan inte föregripa denna process.
frs · GP12964 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:964 om militärhelikopteraffären har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att reda ut om en fördyring av militärhelikopteraffären med har skett eller ej. Frågan har ställts mot bakgrund av att det har rapporterats om industrispionage i samband med helikopterupphandlingen av 18 militärhelikoptrar som skulle kunnat leda till en fördyring av affären. gjordes en viss utredning efter hörande av . En redogörelse för upphandlingen och andra frågor i ärendet har lämnats till och förhör inför utskottet kommer att ske . Av redogörelsen framgår bl.a. följande. I TV-programmet fanns uppgifter som gick ut på att en hemlig menbedömning från Försvarsmaktens militära underrättelse- och säkerhetstjänst (MUST) visade att ett av de företag som konkurrerade om det svenska kontraktet skulle ha fått kommersiellt känslig och för upphandlingen betydelsefull information som innebar att det företaget kunde höja priset. Liknande uppgifter förekom i dagen därpå. Uppgifterna ledde till att tjänstemän i Försvarsdepartementet hade ett möte med tjänstemän i som ansvarat för förhandlingarna. Vad frågan gällde var om det i upphandlingen hade förekommit något som kunde tyda på att något av de fyra företagen hade skaffat sig en konkurrensfördel genom att otillbörligen ha fått del av kommersiellt hemliga uppgifter efter budgivningen och som hade påverkat upphandlingen. svarade ett entydigt nej på den frågan. En konkurrenssituation hade kunnat upprätthållas mellan i vart fall två anbudsgivare. Vid ett senare möte i Försvarsdepartementet med företrädare för Försvarsmakten diskuterades frågan om ovannämnda menbedömning. Av mötet framkom att menbedömningen hade gjorts av en liten och sluten krets personer och utan att de som hade bäst kännedom i saken hade blivit tillfrågade eller ens fått reda på menbedömningens existens. Slutsatserna i menbedömningen om att upphandlingen hade fördyrats byggde på felaktiga föreställningar om vad som låg bakom de överväganden som bestämde när upphandlingen borde vara avslutad. Man kände uppenbarligen inte till att de i upphandlingen inblandade länderna hade bestämt sig för att saken skulle vara avklarad eller den tidiga . Enligt fanns inget som tydde på att upphandlingen påverkats negativt av någon informationsgivning av det slag som det talades om i menbedömningen. Några uppgifter som gjorde att man kunde ifrågasätta uppfattning härvidlag förekom inte i menbedömningen. kunde också visa att man ända fram till slutpunkten i förhandlingarna hade uppnått successiva förbättringar i villkoren. För Försvarsdepartementets del kunde därför menbedömningen lämnas utan avseende. Försvarsdepartementet har anmodat Försvarsmakten att skriftligen klarlägga hur myndighetens hemställan om regeringens medgivande att få beställa helikoptrar av typ NH 90 från tillverkaren ska uppfattas mot bakgrund av utlåtandet (dvs. den här aktuella menbedömningen). Försvarsmakten har svarat på anmodan i ett yttrande och där tagit avstånd från slutsatserna i menbedömningen på i huvudsak samma grunder som anges här ovan. Utgången av utskottets granskning får visa om ytterligare utredning behövs.
frs · GP12965 · 2002-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:965 om spermatvätt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenska par, där mannen är HIV-positiv, ska kunna få hjälp med s.k. spermatvätt för att undvika att HIV-infektionen överförs till kvinnan eller barnet. Enligt föreskrifter och allmänna råd om inseminationer (1987:6) får, vid givarinsemination, endast fryst sperma användas. Först då två HIV-prov, lämnade med , är negativa, får sperman som lämnades och frystes vid det första provtagningstillfället användas. Det fall som frågeställaren här tar upp handlar inte om att använda donerad sperma, utan om mannens egen sperma. Jag förutsätter att följer denna fråga och vid behov vidtar lämpliga åtgärder.
frs · GP12966 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:966 om bistånd till har frågat mig vad regeringen avser göra för att se till att , EU och andra biståndsgivare även fortsättningsvis bidrar till återuppbyggnad och utveckling av det nya i den utsträckning som landet självt på ett effektivt och demokratiskt sätt kan genomföra. överlämnar FN makten i landet till ett självständigt . FN har lett en omfattande internationell insats för att återställa freden och återuppbygga landet. har bidragit med i stöd, varav över hälften gått till FN:s övergångsadministration (), samt med civilpoliser, militärobservatörer och valobservatörer. har även stöttat försoningsprocess och utformandet av offentlighetsprincipen. har rätt att det nu är viktigt att omvärldens intresse och engagemang i landet inte sviktar. Behoven och problemen med fattigdom, flyktingar och försoning finns kvar också efter självständigheten. Regeringen har upprepat förklarat att det svenska engagemanget kommer att bestå, senast då statssekreterare talade vid givarmötet för i , . Vi har också uppmanat övriga länder och institutioner att fortsatt stödja . Det svenska biståndet kommer att ligga kvar på ungefär samma nivå som . Regeringen har givit Sida i uppdrag att utforma en landstrategi för utvecklingssamarbetet. Biståndet ska huvudsakligen kanaliseras via multilaterala organisationer för att minska bördan på den östtimoresiska förvaltningen och ge landet möjlighet att påverka biståndet enligt de egna prioriteringarna. Sammanlagt är EU den största bidragsgivaren till . är, efter , den näst störste enskilde givaren. Kommissionen har avviserat en minskning av sitt bistånd. Effekterna av minskningen som utrikesminister har utryckt oro för, kommer dock inte att vara så drastiska, eftersom en stor del av de redan utbetalade medlen kommer att omsättas i konkreta projekt först . Regeringen stöder också den av generalsekreteraren föreslagna FN-fortsättningsmissionen i . Den ska stödja den nya östtimoresiska staten och föreslås bestå av en militär komponent, civilpoliser och en civil administration. Svenska civilpoliser kommer att delta i denna mission.
frs · GP12967 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:967 om biståndet till den palestinska myndigheten har frågat utrikesministern om hon avser att frysa det svenska biståndet till den palestinska myndigheten tills denna visat uppnådda resultat av terroristbekämpningen inom de av myndigheten administrerade områdena. Frågan har överlämnats till mig. Låt mig först fastslå att palestinska självmordsbombningar och andra terroraktioner mot oskyldiga israeler är hänsynslösa illdåd som bara kan fördömas. Den palestinska myndigheten har inte kunnat förhindra dåden och arrestera och lagföra misstänkta. är den palestinska myndighetens infrastruktur till stor del förstörd och dess ledare president befinner sig i husarrest i en del av den sönderskjutna byggnad som utgjort hans residens i . Myndigheten eller torde ha små eller inga möjligheter att utöva sina uppgifter inklusive upprätthållande av ordningen och förhindrandet av terrordåd. Det övergripande målet för svenskt utvecklingssamarbete med och är att främja fredlig utveckling och stärka fredsprocessen. Den palestinska myndighetens fortsatta möjlighet att fungera är avgörande för att fredsförhandlingarna ska kunna återupptas. Det logiska slutmålet för fredsprocessen mellan palestinier och israeler är en ekonomisk hållbar och demokratisk palestinsk rättsstat vid sidan av . Regeringen beslöt att bemyndiga Sida att ingå ett nytt samarbetsavtal med PLO för den palestinska myndigheten . Liknande avtal har slutits . Inom ramen för samarbetsavtalet ingås ett särskilt avtal för varje enskilt projekt. Den totala ramen för biståndet väntas stiga till ca . var beloppet ca . Biståndet ska främja en fredlig utveckling, stödja framväxten av en självständig och demokratisk palestinsk stat och lindra den aktuella krisens konsekvenser för den drabbade befolkningen. och EU:s utvecklingssamarbete är ett redskap för att stödja denna utveckling, som ytterst också syftar till att öka säkerheten för . Ett folk som lider under svåra ekonomiska, sociala och politiska förutsättningar blir lätt offer för extremism. Regionens framtid hänger på att den israelisk-palestinska konflikten får en fredlig, hållbar och rättvis lösning. Någon militär lösning på denna konflikt finns inte. Att i detta läge avbryta biståndet till palestinierna skulle vara att motverka den fredslösning som vi och EU så länge verkat för. Därför kommer vårt bistånd och även EU-biståndet att fortsätta även i nuvarande svåra läge.
frs · GP12968 · 2002-04-08 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:968 om säkerheten för barn som vistas i samhällets vård har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att ansvarsfrågan löses när ett barn lämnas utan tillsyn, vistas i farliga miljöer och riskerar att skadas. använder barnomsorgen som exempel på detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är givetvis av yttersta vikt att föräldrar ska kunna lämna sina barn i barnomsorgen i förvissningen om att de där vistas i en trygg och stimulerande miljö, som ger den tillsyn och omsorg barnen behöver. Förskoleverksamheten för barn i åldern 1@5 år omfattar ca 360 000 barn eller drygt tre fjärdedelar av alla barn i dessa åldrar. Flera undersökningar visar att föräldrarna är nöjda med verksamheten. Andelen inskrivna barn ökar fortfarande . Barnomsorgens personal ansvarar för barns säkerhet som barnen finns i verksamheten. Huvudmannen för verksamheten, vanligen kommunen, ansvarar enligt skollagen (1985:1100) för att de förutsättningar som krävs är uppfyllda @ välutbildad personal, barngrupp med lämplig sammansättning och storlek och ändamålsenliga lokaler. En enskild förskola ska ha tillstånd att driva verksamheten av kommunen. Tillstånd får endast beviljas om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Även en rad lagar och förordningar i övrigt, framför allt med avseende på att miljön inom barnomsorgen uppfyller kraven på säkerhet, reglerar därutöver verksamheten. Personalen i barnomsorgen är generellt sett mycket välutbildad, endast ett par procent av personalen saknar utbildning för arbete med barn. har kommunerna skyldighet att låta all personal inom förskoleverksamheten genomgå en särskild lämplighetsprövning före anställning. Arbetet inom barnomsorgen sker i arbetslag och föräldrasamarbetet är en av hörnstenarna i verksamheten. Resurserna per plats i förskolan har ökat och antalet barn per årsarbetare minskat. Frågan om barngruppernas storlek och personaltätheten har hög prioritet både på nationell och även i många fall lokal nivå. De medel för kvalitetssäkring, , som kommunerna får i samband med maxtaxan, ska användas för personalförstärkningar och kompetensutveckling av personal. Regeringen har tillsatt en Barnsäkerhetsdelegation som fått i uppdrag att se över arbetet med frågor om säkerhet och förebyggande av skador i barns och ungdomars miljö. Delegationen ska bl.a. höja medvetenheten om metoder för skadeförebyggande åtgärder kring barn och ungdomar samt förbättra samarbetet mellan inblandade myndigheter på nationell och lokal nivå. När det gäller det skadeförebyggande området omfattar det olycksfall både i offentlig miljö som t.ex. förskola och skola och i privat miljö. Delegationen ska kartlägga vilka skador och olycksfall som drabbar barn och ungdomar och föreslå förbättringar för statistik och kunskapsinhämtning. Metoder för att förebygga skador ska också belysas. Goda exempel på sådant som fungerar bra i olika kommuner ska spridas. Delegationen ska också utreda vilken myndighet som bör ha det övergripande ansvaret för barnsäkerhetsfrågorna. Uppdraget ska slutredovisas .