ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11475 · 2002-01-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:475 av () till socialminister om högkostnadsskydd för erektionsmedel Regeringens- och socialministerns beslut om att ta bort högkostnadsskyddet för erektionsmedel av olika slag slår hårt mot männen. För att kunna ha ett normalt fungerande samliv med sin flickvän berättade den trafikskadade unge mannen i att hans sexualliv numera kostar honom cirka 1500kr . Vidare finns det prostataopererade cancerpatienter med åtföljande erektionsbesvär som inte heller kan få subventionerade läkemedel för att kunna behålla sin livskvalitet. Jag anser att socialministern borde ha lite medkänsla och fundera över en omprövning att återinföra högkostnadsskyddet för vissa patientgrupper så de slipper betala kanske för ett normalt samliv! Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att högkostnadsskyddet återinförs för erektionsmedel?
fr · GP11476 · 2002-01-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:476 av () till statsrådet om våldet i skolan Våldet i skolorna har nått helt oacceptabla proportioner. Lagregleringen avseende arbetsmiljö beträffande sexuella trakasserier gäller inte för elever. Avser skolministern att åtgärda denna brist?
fr · GP11477 · 2002-01-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:477 av () till justitieminister om en ny kriminalvårdsanstalt i Jag har tidigare, i en fråga, tagit upp problemet med bristen på kriminalvårdsanstaltsplatser och placering av en ny anstalt i . Brist föreligger då det gäller häktesplatser. Många, bl.a. från facket i , har tagit upp frågan om en anstalt också kombinerad med häktesplatser. Facket i har bl.a. tagit upp problemet med avsaknaden av en anstalt i sedan anstalterna i länet lagts ned . Jag har tidigare fört fram som ett bra lokaliseringsläge för en ny stor kriminalvårdsanstalt. Facket har påpekat att det finns en ständig överbeläggning på 15@20 platser. Fackets synpunkter är bl.a. med tanke på lönsamhet, säkerhet och närhet och dessutom påpekas, från facket, att Falun@Borlänge brandskattats på statliga jobb och har blivit lovade ersättningsjobb. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att komma tillrätta med de problem som jag här redogjort för?
fr · GP11478 · 2002-01-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:478 av () till försvarsminister om hemvärmets verksamhet Inför kom ordern till hemvärnet i landet: Inga övningar på grund av dålig ekonomi i försvaret. Det var ett svårt slag för hemvärnet som, redan innan stoppet, ansåg att man hamnat i ett dåligt läge med de besparingar som genomförts. På många håll rapporterades också om svårigheter att rekrytera nya hemvärnsmän. I talade vi först om 125000 hemvärnsmän i landet, sedan sänktes siffran till 90000 och siffran lär ligga kring 50000@60000 och knappt det. I en frågestund i undvek statsrådet att svara på hemvärnets numerär utan talade i termer av "bataljoner". har nya signaler kommit om nya besparingar och nya indragningar. Det talas om en ny besparing på för försvaret i stort. Frågan är om det nu finns nya tankar om ytterligare övningsstopp och "indragen verksamhet" för landets hemvärn. Ämnar statsrådet arbeta för att undanta hemvärnet i de nya sparkrav som kommit?
fr · GP11479 · 2002-01-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:479 av () till näringsminister om problem med tågtrafiken blev en "svart" månad för landets tågtrafik. Jul- och nyårshelgen blev kulmen på det elände som passagerarna tvingas uppleva i detta monopolinriktade järnvägsland. I medierna kan man läsa uttalanden som "Statsrådet säger: 'planerar för dåligt'" och "Alla skyller på alla". Näringsministern har i medierna också sagt att har de resurser som krävs för att klara trafiken, liksom att "det finns gamla synder hos SJ då det gäller att inte köpa in tåg ". har järnvägstrafiken haft sin svartaste tid på mycket, mycket . Som vanlig passagerare undrar man också om de tåg som köps in verkligen testas för det klimat som är normalt i . Det finns många frågetecken kring dagens järnvägstrafik och bor man dessutom inom området där Tåg i Bergslagen finns så har inte bara kulmen nåtts en gång utan . Med anledning av vad som sagts, bl.a. av statsrådet, undrar jag om några åtgärder kommer att vidtas för att förbättra situationen?
fr · GP11480 · 2002-01-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:480 av de () till justitieminister om ansvaret för åtgärder beträffande strandade fartyg och vrak Det finns ingen enhetlig eller hanterlig ansvarsfördelning mellan olika myndigheter när det gäller hur man ska åtgärda övergivna och strandade fartyg eller vrak. Tydligen har det betydelse om vraket räknas som nedskräpning eller om det är ett fortfarande sjövärdigt fartyg. Ligger det vid en allmän farled? Utgör det en säkerhetsrisk? Utgör det en miljörisk? Det är svaren på dessa frågor som verkar avgöra om någon av följande myndigheter eller organisationer kan ses som ansvarig: polis, tingsrätt, hovrätt, kronofogdemyndighet, kustbevakning, länsstyrelse, förvaltare eller markägare, kommun eller . Medan detta i de enskilda fallen utreds och myndigheterna bollar ansvaret emellan sig finns det vrak och övergivna och förfallna fartyg som utgör verkliga faror för sjöfarten och allmänheten ur flera av de ovan nämnda aspekterna. Ansvarsfrågan tycks vara mycket svårtolkad och då vågar eller vill ingen ta det fulla ansvaret. Det måste därför ligga i allas intresse att ansvarsfrågan blir tydliggjord. Avser regeringen vidta åtgärder för att genom lagstiftning eller på annat sätt ytterligare tydliggöra och förenkla berörda myndigheters ansvarsfördelning för att undanröja fara för sjöfart och allmänhet på grund av strandade och förfallna vrak och fartyg?
fr · GP11481 · 2002-01-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:481 av () till socialminister om läkemedelsbiverkningar Enligt (Månadsbarometern ) går läkemedelsindustrin väldigt bra. Detta avspeglar sig även när det gäller samhällets totalkostnader för läkemedel vilka har ökat dramatiskt. Nya läkemedel och mer verkningsfulla läkemedel är självklart något oerhört positivt och vi har många exempel på att läkemedel på ett revolutionerande sätt påverkat människors hälsa. Men det finns en svart baksida med biverkningar och beroendeproblematik. Vi kan konstatera att läkemedelsföretagen i allt högre utsträckning fått makten över kunskapen om läkemedlen genom bl.a. att största delen av läkarnas vidareutbildning sponsras eller genomförs av läkemedelsföretagen själva. I kan vi ytterligare notera att granskning av fem preparat visar på att företagen "mörkar" eller försenar publicering av forskningsrapporter som är till nackdel för deras produkter. Jag anser att dessa förhållanden allvarligt hotar patienternas säkerhet och läkarnas möjlighet att ge korrekt och opartisk information om de läkemedel som förskrivs. Min fråga till socialministern är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att garantera en öppen och opartisk rapportering om läkemedel?
fr · GP11482 · 2002-01-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:482 av () till statsminister om påvens möjligheter att förhindra spridning av hiv tidigare statsminister beskriver i sina memoarer hur hon i ett samtal med påven om befolkningsfrågor och familjeplanering tog upp frågan om hans och den katolska kyrkans starka motstånd mot användningen av preventivmedel i form av kondomer. Hon undrade varför de afrikanska kvinnorna inte ska kunna skydda sig mot hiv/aids. De flesta har ingen kontroll över om de själva blir smittade av sina män. I de här fallen handlar det inte i första hand om att förhindra befruktning, utan om att förhindra spridningen av en dödlig sjukdom, framhöll hon. Påven och den katolska kyrkan har ett starkt inflytande över de fattiga människorna i tredje världen. Därför var initiativ föredömligt. Tyvärr lyckades hon inte övertyga påven om behovet av att ändra inställning i denna fråga. Men med tanke på den skrämmande utvecklingen av denna fruktansvärda sjukdom är det angeläget att alla världens ledare tar upp denna fråga med påven. De borde till slut kunna påverka honom i rätt riktning - att acceptera kondomer för att förhindra spridningen av hiv. Jag vill därför fråga om statministern är beredd att i likhet med den tidigare norska statministern ta upp denna fråga skriftligen eller i samtal med påven?
fr · GP11483 · 2002-01-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:483 av () till näringsminister om insjöfartens framtida förutsättningar Den senaste tidens debatter i har bekräftat uppfattningen om värdet av en fungerande sjöfart. I samband med behandlingen av infrastrukturpropositionen och ett stort antal motioner som berörde insjöfarten har utskottet såväl som enskilda ledamöter poängterat vikten av snabba och konstruktiva insatser för att säkra en god framtida sjöfart. Utan att avvakta godstransportdelegationens utredning och de praktiska beslut som bör underlätta för insjöfarten så höjer nu avgifterna dramatiskt. Det torde röra sig om en 30-procentig höjning av . Detta kan komma att bli en "dödsstöt för Vänersjöfarten". Den hastigt påkomna höjningen är med all sannolikhet förödande för många rederier. Jag vill med anledning av det anförda fråga näringsministern vilka åtgärder statsrådet avser att vidta i avsikt att säkra denna transportnäring ?
fr · GP11484 · 2002-01-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:484 av () till justitieminister om flygande inspektioner Enligt en ny utredning från klarar polisen inte av att genomföra de s.k. flygande inspektionerna ute på vägarna. Detta innebär att polisen inte kan sköta sin uppgift att kontrollera fordons säkerhets- och miljöegenskaper. mål på 120000 kontroller har alltså inte uppnåtts. Enligt polisinspektör vid är en förklaring att anslagen minskats. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att den ur trafiksäkerhetssynpunkt så viktiga kontrollen ska kunna upprätthållas, i enlighet med beslut?
fr · GP11485 · 2002-01-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:485 av Skånberg (kd) till utrikesminister om skövling av arkeologiska fynd på Tempelplatsen i När sprängde Buddhastatyerna i Bamiyan reagerade hela världssamfundet med avsky och avståndstagande. slår arkeologer larm om att wakf, den muslimska religiösa myndigheten som har makten över i (platsen för judarnas tempel, har-habajit, och muslimernas , haram-al-sharif) systematiskt utplånar alla arkeologiska spår av judisk närvaro på platsen. Stenblock från det andra templets tid och från det s.k. stallar krossas eller återanvänds som byggnadsmaterial i östra . Tusentals ton stenblock har förts bort, somliga, enligt uppgift, med inskriptioner på hebreiska och grekiska från både första och andra templets tid. Enligt måste religiösa platser hållas tillgängliga för såväl kristna som judar och muslimer, och arkeologiska lämningar får inte fördärvas. Tempelplatsen vördas av judar, kristna och muslimer. Det är av största vikt att detta kulturella, historiska och religiösa världsarv inte skövlas. Avser utrikesministern agera internationellt för att påtala vikten av att inte tempelplatsen i skövlas?
fr · GP11486 · 2002-01-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:486 av () till jordbruksminister om dispens för jordbrukare I kunde man läsa att har förbjudit en mjölkbonde att sälja sin mjölk för humankonsumtion. Prover har visat att det inte är något fel på själva mjölken, korna är friska och sköts enligt djurskyddslagen. Orsaken till förbudet är i stället att ladugården är för gammal och att inte anser att den lämpar sig för framtagning av mjölk för humankonsumtion. Bonden har påbörjat en ny ladugård men har, av ekonomiska skäl, inte kunnat få den nya ladugården färdig . går ute, har liggplatser i en nybyggd ligghall och tas in i omgångar för mjölkningen i den gamla ladugården. Det är bra att det finns stränga krav på hur anläggningar för framställning av livsmedel ska vara beskaffade, både för djurs och människors hälsa. Den jordbrukare som får dispens för att åtgärda ett problem måste dock ha rimlig tid på sig för detta, om anmärkningen gäller ett område som inte påverkar livsmedelskvaliteten menligt. Risken är annars att jordbrukaren är tvungen att stänga sin verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Avser ministern att se över dispensvillkoren så att den tidsperiod en jordbrukare får för att åtgärda ett problem är rimlig?
fr · GP11487 · 2002-01-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:487 av () till statsrådet om synskadades rätt till ett fungerande skriftspråk Vi vet att ett fungerande skriftspråk är en grundläggande förutsättning för alla människor, om de ska kunna göra sig gällande i skolan eller ha en chans på arbetsmarknaden. Den som blir gravt synskadad eller blind i vuxen ålder förlorar sitt skriftspråk och måste lära ett nytt. Detta tar tid. På syncentralerna i landet ger man grundrehabilitering i punktskrift. Det är mer en orientering i punktskrift på max en läshastighet på 5@10 ord . Detta räcker inte för den som ska sköta ett arbete . Därför startades ett arvfondsfinansierat projekt på i samverkan med som heter Punktintensiven. Syftet var att visa att gravt synskadade vuxna med hjälp av intensivkurs kan lära sig punktskrift på en så användbar nivå att man kan återgå till arbete eller studier. Detta har också visat sig fungera mycket bra. Problemet är att nu beslutat att punktintensivträning inte är arbetsinriktad rehabilitering och därför inte skriver något ramavtal. Det innebär i praktiken att vi har en liten grupp människor i vårt land som förvägras rätten och möjligheten till att kunna läsa och skriva. Med detta som bakgrund önskar jag fråga ministern följande: Vad avser ministern göra för att denna lilla grupp, mycket hårt drabbade människor, ska få rätten och möjligheten till ett skriftspråk?
fr · GP11488 · 2002-01-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:488 av () till försvarsminister om flytten av Stora ekonomiska underskott redovisas för Försvarsmakten , liksom året före, 2000. har dessutom order kommit att besparingar ska göras på ca . Stor oro finns förstås över den ekonomiska utvecklingen. Flytten av , från i , till , kommer inte att klara den tidtabell som angivit för flytten. Jag har tidigare frågat kring flytten och fått beskedet att flytten är fördröjd (till tredje kvartalet 2003) och att de ekonomiska ramarna för flytten håller. I dagens läge @ med nya stora sparbeting @ kan förstås flytten ifrågasättas mer . Någon kombination att ska förläggas vid ett fredsförband synes ej heller föreligga. Intressant skulle vara att få totalkostnaden redovisad, men kalkyler som kommit från initierade planeringsgrupper kring flytten talar nu om kostnader på 800@900 miljoner kronor. Med vad som här anförts och med det ekonomiska läget frågar jag om statsrådet har planer på stoppa flytten av från till .
fr · GP11489 · 2002-01-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:489 av () till näringsminister om Posten AB:s försäljning av frimärken Nya signaler kommer om nyordningar inom Posten och som, till det sämre, påverkar bl.a. landsbygden och glesbygden. De nya signalerna berättar om Postens "hårdare" inställning till försäljare av frimärken. Försämrade villkor för företag som säljer frimärken signaleras och detta betyder troligtvis ett minskat antal försäljningsställen i landet och därmed sämre service. har Posten lagt ned ett antal kontor och nya servicerutiner signaleras då det gäller Postens kassaservice. Till detta ska också läggas de tidigare signalerna och hoten att vissa abonnenter av dagstidningar inte skulle få sin tidning . Också förflyttning av postlådor @ så att kunden får längre till sin postlåda @ har aviserats av Posten. Men gäller det alltså försäljning av frimärken @ en bagatell kan tyckas, men en viktig del för folk som bor där det kanske inte längre kommer att finnas någon försäljning. Avser statsrådet att agera och ge nya direktiv till då det gäller servicen på landsbygden och glesbygden?
fr · GP11490 · 2002-01-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:490 av () till finansminister om skatten på skidliftsverksamhet Turismen, och i detta fall speciellt vinterturismen har stor nationell betydelse och är en mycket viktig näring i bl.a. . För vintersportanläggningar med utförsåkning är självfallet skidliftsverksamheten helt avgörande och nödvändig. Mervärdesskatten på personalbefordran har tidigare sänkts till . Skattesatsen för persontransport i skidliftar har följts åt. Av någon oförklarlig anledning anser tydligen regeringen att mervärdesskatten för skidliftsverksamhet ska kvarstå . Det är olyckligt. Konkurrensförutsättningarna för våra vintersportanläggningar behöver snarare förbättras och inte försämras. I t.ex. , som gränsar mot, tas ingen moms ut på skidliftsverksamhet. Min fråga till finansministern är: Avser finansministern återkomma till med förslag om sänkt skatt på skidliftsverksamhet?
fr · GP11491 · 2002-01-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:491 av () till miljöminister om vindkraftverk och flygsäkerhet Konflikter kan uppstå när vindkraftverk ska byggas. , som många vill satsa på vindkraft, hävdar försvaret i vissa fall att det inte går att bygga vindkraft för högt, då det äventyrar flygsäkerheten. T.ex. mötte i motstånd när den pekade ut som ett lämpligt område för vindkraft. Trots detta skriver Försvarsmakten själv i rapporten 13, 920:63105: "Vid mätning mot enstaka vindkraftverk (två stycken) vid Furilen, kunde inget belägg hittas för att vindkraftverket skulle försvåra radarns förmåga att upptäcka flygplanet. Detta gällde oavsett om vindkraftverken var i drift eller stillastående". Det är viktigt att berörda parter söker en snar lösning på problemet. Jag vill därför ställa följande fråga till miljöminister : På vilket sätt avser miljöministern verka för att fler vindkraftverk byggs utan att flygsäkerheten hotas?
fr · GP11492 · 2002-01-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:492 av () till försvarsminister om försäljning av försvarsmateriel Försvarsministern svarade på en fråga om försäljning av militär materiel. I svaret påpekade försvarsministern att Försvarsmakten upphandlat försäljningstjänster av () för att det skulle bli så kostnadseffektivt och rationellt som möjligt. Den första affären som genomförts omfattade 3000 fordon eller redskap. I anbudsomgången ingick även vapen i form av kanoner. Anbudsunderlagets stora omfattning och skiftande innehåll, t.ex. en salig blandning av bilar, traktorer, vagnar och krigsmateriel, sållade effektivt bort en mängd anbudsgivare. Endast anbudsgivare med tillstånd att handla med krigsmateriel kunde göra sig besvär. Affären är hemligstämplad, men man behöver inte ha alltför stora kunskaper i affärsverksamhet för att inse att genom det valda förfaringssättet är det köparen, och inte svenska staten, som gjort en god affär. Till yttermera visso tror köparen inte att det är omöjligt att man kommer att sälja tillbaka exempelvis traktorer och lastmaskiner till bl.a. svenska lantbrukare. För svenska skattebetalare kan FMV:s affärstaktik inte förefalla som annat än raka motsatsen till kostnadseffektivt och rationellt handlande. Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta med anledning av erfarenheterna efter den första försäljningsomgången av överskottsmateriel?
fr · GP11493 · 2002-01-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:493 av () till justitieminister om tingsrätt i södra betjänar ett till ytan mycket stort område och fyller en mycket viktig funktion för invånarna. Tyvärr har viktiga uppgifter flyttats från @ inskrivningsverksamheten och bouppteckningsverksamheten. Vidare har regeringen uppdragit åt Statskontoret att utreda förutsättningarna för att flytta registrering av ärenden enligt till Kammarkollegiet. En sådan flyttning skulle innebära fara för att får en alltför liten verksamhet och därmed löper risk att läggas ned. Detta vore förödande för södra . En möjlighet att öka antalet uppgifter vid vore att lägga registreringen av ärenden enligt för hela vårt land dit. Jag vill fråga justitieministern: Kan justitieministern överväga att förlägga all registrering av ärenden enligt till för att säkra dess överlevnad?
fr · GP11494 · 2002-01-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:494 av () till statsrådet om postservice i glesbygd En bra posttjänst i hela landet står det att läsa på hemsida. Vidare står det att "regeringen har som mål att alla invånare ska ha tillgång till en bra postservice med möjlighet att få post utdelad och brev och andra adresserade försändelser skickade". Det har rapporterats via medierna att Posten kräver för att köra ut posten till människor som bor i glesbygd. Bland annat kräver Posten extra för att bära hem posten till en 83-årig kvinna i . En 92-årig man som bor utanför har numera fått till sin postlåda och om han vill ha posten levererad så måste han antingen betala eller vända sig till kommunen. Posten hänvisar till sina krav på lönsamhet, samt att det finns möjlighet till undantag, men då måste kommunerna skriva ut speciella intyg för dem som inte är så unga och rörliga eller gamla och sjukliga. Problemet är att finns det inga paragrafer som tillåter en kommun att skriva ut sådana intyg. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att gamla och sjukliga människor i glesbygd ska få tillgång till en bra postservice?
fr · GP11495 · 2002-01-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:495 av () till statsminister om Konventet om framtid I Laeken-deklarationen som antogs fastslås att det europeiska projektet får sin legitimitet från demokratiska, transparenta och effektiva institutioner. Det är därför nödvändigt att medborgarna, både män och kvinnor, känner sig representerade av europeiska sammanslutningar, speciellt av dem som är tänkta att reflektera den europeiska demokratins framtid såsom Konventet. Europeiska unionen och dess medlemsstater har kommit överens om att uppfylla jämställdhetsmål mellan kvinnor och män både på internationell, europeisk och nationell nivå. Frånvaron av kvinnor i diskussionerna och beslutsfattandet om framtid skulle vara ett oerhört förnekande av dessa överenskommelser och av de demokratiska värden som den Europeiska unionen sägs stå för. Kvinnor utgör mer än hälften av befolkning. Att då inte låta detta avspegla sig i Konventet för framtid skulle vara en mycket oroande signal. Det är med bestörtning jag noterat att såväl ordförandeposten som de två posterna som vice ordförande i presidiet för Konventet om framtid som bildades i Laeken är besatta med endast män. Min fråga till statsministern: Vilka åtgärder avser statsminister vidta för att påverka övriga ansvariga så att även kvinnor finns representerade i presidiet för Konventet om framtid?
fr · GP11496 · 2002-01-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:496 av (c) till justitieminister om propositionen angående buggning Det görs för lite för att bekämpa den grova narkotikasmugglingen i . Chefen för rikskriminalens narkotikarotel uttalar att trots det uppenbart ökade inflödet av narkotika görs det lite för att bekämpa smugglingen. av lagföringarna vad gäller narkotikabrott rör smuggling. För att komma åt smugglingen av narkotika behövs det resurser för ett starkt underrättelsearbete med internationella kopplingar och kraftfulla spanings- och utredningsenheter. Här behövs möjligheter att använda sig av utökad buggning. Min fråga till justitieministern: När avser justitieministern lägga fram propositionen angående buggning?
fr · GP11497 · 2002-01-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:497 av () till justitieminister om införlivandet av rådets direktiv /71/EG antogs och rådets direktiv /71/EG om mönsterskydd (EGT L 289, 28.10.1998, s. 28). Direktivets syfte är tillnärmning av medlemsstaternas lagar om mönsterskydd vad gäller de bestämmelser som har störst inverkan på den inre marknadens funktion. Direktivet skulle ha genomförts . (Ju 1999:07) har i ett delbetänkande lämnat förslag till hur direktivet ska genomföras i svensk rätt (SOU:2000:79). Jag frågar mig vilka motiv som har föranlett regeringen att inte föreslå de lagändringar som krävs för att införliva direktivet i svensk rätt. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta i syfte att nödvändiga lagändringar kommer till stånd?
fr · GP11498 · 2002-01-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:498 av () till justitieminister om väntetider i häkte Enligt en uppgift i får ett tjugotal intagna på häktet i vänta upp på att bli placerade på anstalt. De intagna har JO-anmält detta, eftersom de enligt gällande lag ska placeras på anstalt . , Skogomehäktets chef, påpekar att problemet med långa väntetider till riksanstalterna är rikstäckande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att lagen kan följas?