ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12765 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:765 om har frågat statsrådet vad han avser att göra för att inte ska försvåra boende och företagande på landsbygden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har ställt frågan mot bakgrund av bestämmelsen i 8 kap. 1 § första stycket 3 , som innebär att bygglov krävs för att ta i anspråk eller inreda byggnader helt eller till viss del för väsentligen annat ändamål än det för vilket byggnaden senast har använts eller för vilket bygglov har lämnats. menar att bedömningen av vad som är väsentligen annat ändamål är för snävt satt. Han pekar också på de kostnader som är förknippande med bygglov. Låt mig först konstatera att ger utrymme för en enkel och obyråkratisk hantering av lovärenden. En ansökan om lov för enkla åtgärder får t.ex. göras muntligen. ska ta tillvara de möjligheter som ger att förenkla och underlätta ärenden för enskilda. ska därmed inte behöva försvåra boende och företagande på landsbygden. ger några exempel på ändrade användningssätt för byggnader, och framhåller att exemplen innebär små ändringar som inte ger nämnvärda miljöeffekter. Det kan emellertid noteras att även förändringar, som till synes är små, kan påverka den närmaste omgivningen, t.ex. genom ökad tillströmning av trafik. Det kan då behöva prövas om det ändrade användningssättet är lämpligt, t.ex. med hänsyn till grannars intresse av en god miljö. När det slutligen gäller frågor om avgifter vill jag påminna om att lagen ger en möjlighet, men inte en skyldighet, att ta ut en avgift i ärenden om bl.a. lov. I regleras bara att avgift högst får tas ut med det belopp som motsvarar kommunens genomsnittliga kostnad. Det åligger sedan kommunfullmäktige att i en taxa närmare bestämma grunderna för beräkning av avgifterna. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att det naturligtvis är viktigt att inte innebär onödiga hinder för boende och företagande på landsbygden. Enligt min uppfattning ger lagen också kommunen möjlighet att på olika sätt beakta lokala förhållanden.
frs · GP12766 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:766 om skatter vid överföring av fastighetstillbehör har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fastighetsskatt inte ska tas ut för mark där annan ägare har tillbehör. Bakgrunden till frågan är följande. infördes bestämmelser som gör det möjligt att i rättsligt hänseende överföra byggnader eller andra anläggningar (fastighetstillbehör) från en fastighet till en annan. Enligt bestämmelserna kan tillbehören i samband med en servitutsbildning och inrättande av gemensamhetsanläggning överföras från den tjänande fastigheten till den eller de härskande fastigheterna. Vidare kan vissa anläggningar som hör till en fastighet i samband med upplåtelse av ledningsrätt i rättsligt hänseende frigöras från fastigheten. Om förhållandena är sådana att mark och t.ex. byggnad inte ingår i samma fastighet är det naturligtvis på det sättet att värdet på byggnaden inte ingår i taxeringsvärdet för marken. Markägaren betalar alltså inte fastighetsskatt för annat än marken. Vid värderingen av marken beaktas det förhållandet att marken belastas av ett servitut. De nya bestämmelserna innebär i princip inte något nytt i beskattningshänseende. Redan tidigare kunde mark och byggnad vara i olika ägares händer. Även i de fallen betalar markägaren fastighetsskatt för marken trots att det på marken finns en byggnad som ägs av någon annan. Fastighetsskatten grundas på de enskilda fastigheternas taxeringsvärden som i sin tur baseras på marknadsvärdena. Det finns enligt min uppfattning ingen anledning att i det här sammanhanget frångå denna grundprincip. Jag avser därför inte att vidta några särskilda åtgärder för att fastighetsskatt inte ska tas ut för mark där det finns fastighetstillbehör som hör till en annan fastighet.
frs · GP12768 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:768 om samordning av mobilmaster har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra för 3G-operatörerna att få tillgång till de offentliga som finns . Bakgrunden till fråga är en interpellationsdebatt då frågade mig på vilket sätt regeringen möjliggör för operatörerna att få tillgång till de som redan finns, t.ex. räddningstjänstens . Offentliga förvaltas av olika statliga och kommunala myndigheter. Det innebär att det i första hand är myndigheterna själva @ och inte regeringen @ som har att avgöra hur masterna ska utnyttjas och bl.a. hantera frågor som rör upplåtande av utrymme i masterna för privata teleoperatörer. förvaltas av kommunerna. Det finns därför möjlighet för kommunerna att komma överens med teleoperatörerna om att samutnyttja dessa . Jag har fått information om att sådant samutnyttjande förekommer. Det finns emellertid ingen samlad bedömning av i vilken omfattning det sker eller vilken betydelse ett utnyttjande av offentliga kan ha när det gäller utbyggnaden av mobiltelenätet i stort. Jag vill i sammanhanget framhålla att det är mycket angeläget att olika miljöaspekter beaktas vid utbyggnaden av mobiltelenätet. Att samutnyttjas där så är möjligt är därvid en viktig fråga. Som jag framhöll i interpellationsdebatten kan detta vägas in bl.a. vid bygglovsprövningen. Jag vill också erinra om det uppdrag som regeringen givit () att utreda och lämna förslag till utformning av myndighetens sektorsansvar för miljöfrågor. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har därefter att överväga hur PTS sektorsansvar för miljön ska utformas. Det finns alltså vissa möjligheter för teleoperatörerna att efter överenskommelse med innehavaren kunna utnyttja även offentliga . Det ankommer emellertid i första hand på de organ som förvaltar masterna att avgöra när tekniska och andra förutsättningar för sådant utnyttjande föreligger. Jag anser inte att det framkommit några skäl som motiverar att regeringen skulle gripa in i dessa frågor.
frs · GP12771 · 2002-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:771 om konkurrensen på byggmarknaden har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att öka konkurrensen på byggmarknaden. Först och främst vill jag säga att jag delar åsikt att konkurrensen inom byggbranschen måste bli bättre. har frågan om kartellsamverkan aktualiserats i . En av orsakerna bakom detta är att har lagt ned allt större resurser på att spåra och beivra karteller. Det beror också på allt större politisk fokusering på konkurrensfrågor. Hur lagstiftningen på konkurrensområdet är utformad har naturligtvis också stor betydelse. Karteller är en form av ekonomisk brottslighet som är till stor skada för konsumenterna och kraftfulla åtgärder krävs för att effektivisera uppspårandet och beivrandet av karteller. Som ett led i detta arbete har regeringen presenterat en lagrådsremiss där ett program presenteras som ska främja avslöjandet och bekämpandet av karteller. Huvudförslaget i lagrådsremissen är att konkurrensskadeavgiften kan efterges för den som avslöjar en kartell och därigenom underlättar utredning. Med anledning av den bristande konkurrensen inom byggbranschen har regeringen vidare beslutat att tillsätta en byggkommission. Den ska föreslå åtgärder som syftar till att främja konkurrensen inom bygg- och anläggningssektorn och motverka konkurrenshämmande åtgärder bland företagen. Man ska också ta fram förslag till hur man kan höja kvalitén och hålla ned byggkostnaderna som man motverkar användandet av svart arbetskraft. För att en väl fungerande byggmarknad ska kunna växa fram måste också byggherrekompetensen förbättras. Där har dock en del redan skett. Bl.a. bildades ett samverkansforum för statliga byggherrar, beställare och förvaltare med syfte att samverka bl.a. beträffande frågor om kompetensutveckling. Kommissionen ska också arbeta utifrån ett tydligt konsumentperspektiv, framför allt när det gäller behovet att sänka bygg- och boendekostnader. Förslag från kommissionen ska redovisas . ska också fortsätta att aktivt driva frågan om att snabbt få till stånd ett europeiskt byggproduktdirektiv som möjliggör framväxten av en väl fungerande inre marknad på byggområdet. Vi tvingas dock konstatera att processen går långsamt . En annan fråga av stor betydelse för konkurrensen inom byggsektorn är tillämpningen av (PBL). En utredning kommer att tillsättas med uppgift att se över PBL. Det har också tillsatts en PBL-arbetsgrupp i som bl.a. ska se över möjligheter till förenklingar av överklagandeförfarandena. Detta skulle kunna leda till att beslut i byggärenden kan fattas snabbare än . Med anledning av den bristande konkurrensen inom byggbranschen har regeringen dessutom givit i uppdrag att genomföra en kartläggning av kommunernas taxor och avgifter. Rapporten har redovisats och rapporten utvärderas av Byggkostnadsforum. Förutom regeringens alla initiativ vill jag också understryka att branschen själv måste ta ett ansvar för den uppenbara brist på fungerande konkurrens som finns inom byggsektorn.
frs · GP12774 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:774 om skatter har frågat statsministern om han kommer att verka för att minska skillnaden i beskattning av arbete och kapital och fasa ut förmögenhetsskatten. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Frågan om det relativa skatteuttaget på arbets- och kapitalinkomster behandlas på olika sätt i ett par av de utredningar på skatteområdet som arbetar. har i uppdrag att lämna en samlad bedömning av hur den svenska skattestrukturen bör vara utformad i en värld med internationaliserade marknader för varor, tjänster och produktionsfaktorer som de välfärdspolitiska ambitionerna bevaras på dagens nivå. Detta uppdrag inrymmer det slag av avvägningar som fråga aktualiserar. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . I ett mer inhemskt perspektiv prövas vissa aspekter på frågan om skatteuttaget på arbets- och kapitalinkomster inom den s.k. 3:12-utredningen som gör en översyn av de särskilda regler som gäller för beskattningen av ägare med kvalificerade andelar i fåmansföretag. Denna utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Såvitt gäller förmögenhetsskatten vill jag erinra om att det inom pågår ett arbete med att ta fram direktiv till en utredning som ska göra en översyn av förmögenhetsskatten.
frs · GP12775 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:775 om statslösa palestinier i har frågat mig vad jag avser att göra för att snabbt lösa de palestinska statslösas problem i . Jag tolkar frågan som avseende asylsökande statslösa palestiniers situation. Varje enskild asylsökande får en individuell prövning av sitt asylärende där den sökandes skyddsbehov bedöms, liksom andra eventuella grunder för uppehållstillstånd. Utlänningslagens portalparagraf om barnets bästa är en viktig princip som bedöms i varje ärende då ett barn berörs. Enbart det faktum att ett barn är asylsökande innebär dock inte att en familj per automatik bedöms ha skyddsbehov eller någon annan grund för uppehållstillstånd. Om finner att det inte föreligger något skyddsbehov, annan grund för uppehållstillstånd eller verkställighetshinder kan avvisnings- och utvisningsbeslut fattas. Med anledning av den allvarliga situationen på och har dock bedömt att det är viktigt att inhämta vidare information om det rådande läget och på vilket sätt detta kan påverka verkställandet av negativa beslut. Med anledning härav avvisar eller utvisar inte statslösa palestinier till eller medelst tvång. I de fall då bedömer att det kan dröja mer än att fatta beslut i asylärendet beviljas den asylsökande ett undantag från skyldigheten att inneha arbetstillstånd. Detta innebär att asylsökande har tillträde till arbetsmarknaden. I praktiken kan dock möjligheten att erhålla arbete som kräver @ vad kallar @ kvalificerad yrkesutbildning begränsas genom att t.ex. särskilda behörighetskrav erfordras eller att vissa språkkunskaper saknas. Jag delar uppfattning om att handläggningstiden för ett asylärende ska vara så kort som möjligt. Regeringen verkar på flera sätt för att effektiviteten i myndigheternas beslutsfattande ska kunna öka, vilket bör innebära förkortade handläggningstider. Detta har bl.a. skett genom att utlänningsmyndigheternas anslag förstärkts såväl föregående som detta år. Rutiner har också utarbetats för att underlätta den praktiska ärendehanteringen. En effektivisering får emellertid inte åtsidosätta rättssäkerheten. Låt mig avslutningsvis påpeka att det är och som i asylärenden är de rättstillämpande myndigheterna och att det också är de som fastställer praxis i enlighet med gällande nationell och internationell rätt.
frs · GP12776 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:776 om har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stärka säkerheten kring hanteringen av känsliga personuppgifter vad gäller nationella register för sjukvården. Grundförutsättningarna för en uppföljning av kvalitet och resultat i den svenska vården har förbättrats avsevärt , inte minst genom etableringen av . finns drygt 50 kvalitetsregister som är, eller utvecklas för att bli, rikstäckande. De innehåller individbundna data om diagnoser, åtgärder och utfall och syftar till att öka kunskapen om medicinska åtgärder och ingrepp. I Datainspektionens rapport 2002:1 , konstaterar inspektionen att det med hänsyn till att det förekommer en omfattande behandling av mycket integritetskänsliga personuppgifter i kvalitetsregistren finns starka skäl för att låta registren omfattas av en särskild registerlagstiftning. Datainspektionen aviserar i rapporten sin avsikt att skriva till regeringen och påpeka behovet av en sådan lagstiftning. Jag avser att ta del av den skrivelse som inkommit från Datainspektionen för att därefter ta ställning till lämpliga åtgärder.
frs · GP12779 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:779 om bilstöd har ställt en fråga till mig om vad jag tänker göra åt den åldersgräns som hindrar personer med funktionshinder, som inte förvärvsarbetar eller inte genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering, att få bilstöd efter det man fyllt . Jag kan instämma i att även de personer med funktionshinder som inte arbetar eller inte genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering kan ha stor nytta av egen bil. () gjort en översyn av bilstödet @ Bilstöd till personer med funktionshinder, RRV 1999:24. RRV har bl.a. belyst kostnadsaspekter i sin översyn och konstaterat att en utvidgning av rätten till bilstöd skulle medföra betydligt ökade statliga utgifter. finns en stor politisk medvetenhet om behoven av att förbättra bilstödet. Det finns olika behov som inte är täckta inom ramen för bilstödet, bl.a. bilstöd till personer som fyllt och inte förvärvsarbetar eller genomgår yrkesinriktad habilitering. utreds vilka förändringar av bilstödet som bör prioriteras.
frs · GP12784 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:784 om biståndet till och 787 om situationen i östra har ställt två frågor till mig och utrikesministern om vad vi avser att göra för att det svenska biståndet även ska nå östra samt för att utvecklingen i östra ska få ökad politisk uppmärksamhet från och EU:s sida. fråga till utrikesministern har överlämnats till mig, och bägge besvaras i ett sammanhang. ger ett omfattande humanitärt bistånd till . Det sker mot bakgrund av ett långvarigt krig där civilbefolkningen drabbats hårt. Det humanitära biståndet lämnas genom FN-organisationer samt svenska och internationella enskilda organisationer. beslutade regeringen att förlänga strategin för humanitärt bistånd till . Strategin vägleder det svenska arbetet och betonar att stödet ska lindra nöd i hela . Det svenska biståndet går även till östra framför allt genom Röda korset/Röda halvmånen och FN:s flyktingkommissarie. Säkerhetsproblemen är dock särskilt stora i denna del av landet. Till skillnad från södra saknas avtal mellan FN, och de rebellrörelser som kontrollerar olika områden, vilket skulle underlätta humanitärt arbete. tar upp frågan om humanitärt tillträde och säkerhet för humanitär personal i dialogen med såväl genomförande organisationer, och de grupperingar som kontrollerar de områden till vilka humanitär hjälp måste nå fram. En diskussion om det humanitära biståndet till kan inte föras isolerat. Frånvaron av fungerande fredsförhandlingar liksom parternas bristfälliga kompromissvilja har varit en stor besvikelse. finns dock en del ljuspunkter. Krigströttheten förefaller vara stor på bägge sidor i konflikten som den internationella uppmärksamheten ökar. Det finns vissa förhoppningar om framsteg i fredsprocessen. I avsikt att stödja en fredlig utveckling, öka respekten för mänskliga rättigheter och uppmuntra en demokratisering, för EU en politisk dialog med . Denna dialog handlar om situationen i hela och inbegriper även den politiska oppositionen, inklusive , . Det finns anledning att fortsatt lyfta fram problematiken kring östra i såväl det humanitära arbetet som i den politiska dialogen.
frs · GP12785 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:785 om representant i har frågat mig om regeringen avser agera för att åter ska ha en utsänd i . har ett starkt engagemang i . Vårt bistånd har varit inriktat på att lindra den humanitära nöd som följt i spåren av den svåra konflikten. Vi har också bidragit till de försök att främja dialog och demokratisering som ändå görs på många håll. har dessutom varit en av de största bidragsgivarna till fredsförhandlingarna i Arusha. Dessa resulterade i ett avtal om fred och politisk förnyelse för . tillträde en övergångsregering. Det är nu och övriga omvärldens förhoppning att avtalet ska följas av ett eldupphör och att förutsättningarna för återuppbyggnad av, och ett mer långsiktigt bistånd till ska infinna sig. Sida ansvarar för genomförandet av biståndet och för att representationen i fält motsvarar behoven. Biståndet till följs av ambassaden i , som tidigare också haft en utsänd med Sida som huvudman stationerad i . Bl.a. för att möjliggöra ett fullgott bistånd till , även utan permanent bemanning på plats, förstärktes ambassaden i med en tjänst. Uppföljningen av biståndet är mycket god och sker genom regelbundna besök från såväl ambassaden i , som från lokalkontoret i , i , samt från Sida i . Lokalkontoret finns kvar och fungerar som bas vid besöken. Regeringen följer noga utvecklingen i och har beredskap att utöka och utveckla biståndet när konkreta och hållbara genombrott gjorts i fredsprocessen. De övergripande målen är att konsolidera freden och främja mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling. Prioriterade områden är inledningsvis demobilisering av väpnade grupper och stöd för återvändande av flyktingar. En stor del av detta bistånd kommer att förmedlas genom multilaterala kanaler vilket inte heller kräver samma närvaro. Om utvecklingen fortsätter i den positiva riktning som kan skönjas kan det dock åter bli aktuellt att ha utsänd personal på plats i . Det kan tilläggas att en översyn av regionstrategin för storasjöregionen, inklusive landstrategin för bl.a. , förutses inledas .
frs · GP12786 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:786 om visumansökan har frågat om utrikesministern har för avsikt att lösa frågan om utfärdande av visering i genom avtal mellan och lämplig EU-ambassad i , . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först klargöra att svenska medborgare är viseringspliktiga vid inresa i . Visering kan erhållas direkt vid ankomsten till och är numer avgiftsfri. Det är korrekt att det krävs personlig inställelse vid en svensk ambassad av en person som önskar ansöka om visering till . Detta kan innebära, som poängterar, tidskrävande och kostsamma resor om man befinner sig i ett land där inte har någon ambassad. Inom ramen för finns därför möjligheten att ingå överenskommelse om representation med en annan Schengenstat. har ingått sådana överenskommelser på ett 50-tal platser. har även vidtagit åtgärder för att få till stånd en överenskommelse om representation i . har , efter svensk framställning, meddelat att man är villig att åta sig att representera . Regeringen kommer därför att fatta ett beslut om att ingå överenskommelse med om representation i inom ramen för . Överenskommelsen träder därefter i kraft.
frs · GP12787 · 2002-02-27 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:784 om biståndet till och 787 om situationen i östra har ställt två frågor till mig och utrikesministern om vad vi avser att göra för att det svenska biståndet även ska nå östra samt för att utvecklingen i östra ska få ökad politisk uppmärksamhet från och EU:s sida. fråga till utrikesministern har överlämnats till mig, och bägge besvaras i ett sammanhang. ger ett omfattande humanitärt bistånd till . Det sker mot bakgrund av ett långvarigt krig där civilbefolkningen drabbats hårt. Det humanitära biståndet lämnas genom FN-organisationer samt svenska och internationella enskilda organisationer. beslutade regeringen att förlänga strategin för humanitärt bistånd till . Strategin vägleder det svenska arbetet och betonar att stödet ska lindra nöd i hela . Det svenska biståndet går även till östra framför allt genom Röda korset/Röda halvmånen och FN:s flyktingkommissarie. Säkerhetsproblemen är dock särskilt stora i denna del av landet. Till skillnad från södra saknas avtal mellan FN, och de rebellrörelser som kontrollerar olika områden, vilket skulle underlätta humanitärt arbete. tar upp frågan om humanitärt tillträde och säkerhet för humanitär personal i dialogen med såväl genomförande organisationer, och de grupperingar som kontrollerar de områden till vilka humanitär hjälp måste nå fram. En diskussion om det humanitära biståndet till kan inte föras isolerat. Frånvaron av fungerande fredsförhandlingar liksom parternas bristfälliga kompromissvilja har varit en stor besvikelse. finns dock en del ljuspunkter. Krigströttheten förefaller vara stor på bägge sidor i konflikten som den internationella uppmärksamheten ökar. Det finns vissa förhoppningar om framsteg i fredsprocessen. I avsikt att stödja en fredlig utveckling, öka respekten för mänskliga rättigheter och uppmuntra en demokratisering, för EU en politisk dialog med . Denna dialog handlar om situationen i hela och inbegriper även den politiska oppositionen, inklusive , . Det finns anledning att fortsatt lyfta fram problematiken kring östra i såväl det humanitära arbetet som i den politiska dialogen.