ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121069 · 2002-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1069 om arbetslöshet trots högkonjuktur har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att antalet personer som går till arbetet ska öka. I sin fråga påstår att 700 000 personer är arbetslösa. har i sin arbetsmarknadspolitiska partimotion med anledning av budgetpropositionen 2002 och i flera interpellationer påstått samma sak. Siffran är fel. Regeringen har ingen annan åsikt än om arbetslösheten. var 174 800 personer, motsvarande av arbetskraften, arbetslösa. 118 000 personer, motsvarande av arbetskraften, deltog i arbetsmarknadspolitiska konjunkturberoende program. vill genom tendentiös användning av olika myndigheters statistik blåsa upp arbetslösheten. Jag har i mitt svar på interpellation 2001/02:91 i detalj bemött de beräkningar använder för att komma fram till 700 000 arbetslösa. I denna del av fråga vill jag hänvisa till detta interpellationssvar. tar också upp den växande sjukfrånvaron. Här delar jag oro. Sjukfrånvaron innebär välfärdsförluser såväl för enskilda människor som för samhället. Möjligheterna att klara tillväxt och välfärd både begränsas. Därför har regeringen ett åtgärdsprogram med elva punkter för ökad hälsa i arbetslivet. Trepartssamtal, nya drivkrafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa och förnyelse av rehabilitering är bara tre exempel på konkreta åtgärder.
frs · GP121070 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1070 om länsstyrelserna och de blivande samverkansorganen har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att länsstyrelserna ska vara en aktiv part i den process som syftar till att bilda samverkansorgan. Det ligger i allas intresse att de lösningar som öppnades genom riksdagsbeslutet tas till vara och förbereds väl i gemensamma överläggningar i aktuella län. Ett bra och konstruktivt samspel mellan kommunala aktörer och staten är avgörande för att vi ska nå framgång i utvecklings- och tillväxtpolitiken. pågår ett arbete inom som syftar till att klara ut en del frågor rörande arbetsfördelningen mellan länsstyrelse och samverkansorgan. Först därefter blir det möjligt att i detalj bedöma konsekvenserna för den ekonomiska reglering som ska göras i samband med att samverkansorgan tar över uppgifter från . Förutsättningarna kommer att anges i planeringsdirektiv till länsstyrelserna. Jag räknar med att regeringen kan redovisa den ekonomiska regleringen och anslagskonsekvenserna i höstens budgetproposition. Detta har jag framfört i särskild skrivelse till och . Jag har understrukit att det är angeläget att de inledande preliminära diskussioner som behöver föras om dessa frågor i aktuella län inte stannar upp. Parallellt för en dialog med länsstyrelserna.
frs · GP121071 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1071 om Bråtaskogen har frågat mig om jag avser att verka för att avlägsna avverkningshotet för Bråtaskogen. Inledningsvis vill jag säga att jag delar bedömning om vikten av att skydda skogar med höga naturvärden. har beslutat att ytterligare skyddsvärd skogsmark ska undantas från skogsproduktion . I regeringens skrivelse En samlad naturvårdspolitik har framförts vikten av att stärka den tätortsnära naturens ställning i förhållande till annan mark- och vattenanvändning. Avsevärda budgetförstärkningar har dessutom gjorts för att staten ska kunna lämna ersättning till bl.a. markägare för mark som skyddas för naturvårdsändamål. är av den svenska skogsmarken formellt skyddad genom naturreservat eller nationalpark. I de skyddad areal skogsmark som Miljövårdsberedningen långsiktigt anser behövs och som nämner i frågan ingår också frivilliga avsättningar. Om man inkluderar delar av de frivilliga avsättningar som gjorts, bl.a. inom certifieringsprocesserna, bedöms av Miljövårdsberedningens mål vara uppfyllt . Enligt 7 kap. 4 § är det eller kommunen som får förklara ett område som naturreservat. Regeringen kan dock inte som första instans fatta ett sådant beslut och kan inte heller ingripa i berörda myndigheters hantering av ett enskilt ärende. Mitt svar på fråga är således att jag avser att fortsätta verka för att ge berörda myndigheter förutsättningar att leva upp till regeringens mål beträffande skyddsvärd skogsmark, men att jag i detta enskilda ärende är förhindrad att vidta åtgärder.
frs · GP121072 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1072 om Vasallen och flygklubb har frågat mig om jag är beredd att ta upp en diskussion med F 18 så att en tillfredställande lösning kan nås för . har uppdrag att i nära samarbete med kommun och näringsliv utveckla och förädla av Försvarsmakten nedlagda försvarsfastigheter. För området i innebär detta att i enlighet med kommuns planer omvandla området till ett nytt naturnära och småskaligt bostadsområde, Riksten friluftstad. bidrar på så sätt till försöken att lösa bostadsbrist. Det är naturligtvis beklagligt att nödgas flytta. I sammanhanget vill jag nämna att kommunens planer har stöd av flera oppositionspartier. har sagt upp hyresavtalet med med verkan fr.o.m. . har lämnat ett erbjudande om förlängning av hyresavtalet med flygklubben för att till viss del tillmötesgå flygklubbens krav och då de första fysiska förberedelsearbetena för bostadsbebyggelsen är planerade. valde att avböja erbjudandet och flygverksamheten fortgår nu i avvaktan på tingsrättens beslut i frågan. Enligt bolaget har man vid upprepade tillfällen varit i kontakt med flygklubben men alla försök till samförståndslösning har varit resultatlösa. är en egen juridisk person och sköter sin verksamhet självständigt. Jag har fullt förtroende för Vasallen och finner ingen anledning att vidta några åtgärder i ärendet.
frs · GP121073 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1073 om har frågat mig om min resa till den 16@17 april och om svenska åtgärder för att främja iranska oberoende gruppers och organisationers arbete för demokrati och mänskliga rättigheter. Under det korta besöket hölls möten med presidenten , utrikesminister och talmannen i det iranska parlamentet . I dessa samtal förhörde jag mig om situationen för de mänskliga rättigheterna i och om kvinnans situation. Jag underströk vikten av att möjliggöra aktivt deltagande i samhället för alla människor och att har ett ansvar att aktivt arbeta för dessa frågor. Under besöket träffade jag även tre kvinnliga parlamentariker, varav en har åtalats och dömts för uttalanden i parlamentets kammare. Hon väntar nu på resultatet av sitt överklagande. Ett möte hölls även med , redaktör för tidskriften som behandlar kvinnofrågor. Kvinnans ställning i är kraftigt beskuren både på grund av traditionella värderingar och juridiska inskränkningar. Vid dessa möten fick jag information om det viktiga arbetet med att förbättra kvinnans situation i och uttryckte stöd för detta arbete. Vidare är enskilda organisationer en potentiellt viktig aktör. Deras arbete är bl.a. en viktig del av stärkandet av det civila samhället. Jag välkomnar ökade kontakter mellan svenska och iranska enskilda organisationer. Frågor som rör demokrati, mänskliga rättigheter inklusive yttrandefrihet samt kvinnors, barns och minoriteters rättigheter är centrala ämnen i de samtal för med företrädare för den iranska regeringen, likaså ingår dessa frågor i den politiska dialog som EU för med . Den politiska dialogen med syftar till att söka påverka bl.a. vad avser mänskliga rättigheter, demokrati och yttrandefrihet. Som generell utgångspunkt anser den att dialog är att föredra framför isolering. Dessa frågor behandlas också i olika forum i FN. kommer fortsatt i bilaterala kontakter med ta upp kvinnans situation i landet samt vikten av att förbättra möjligheterna för det civila samhället att deltaga i och påverka samhällsdebatten. Likaså kommer aktivt att verka inom EU för att dessa frågor fortsätter utgöra en viktig del av dialogen med .
frs · GP121074 · 2002-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1074 om flygtrafiken har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att trygga flygtrafik i hela landet. Det svenska inrikesflyget genomgår en mycket turbulent period. Förklaringen, som jag ser den, är en kombination av effekterna av terrorattackerna och den allmänna ekonomiska konjunkturnedgången. minskade antalet inrikes flygpassagerare med jämfört med . Resandet har fortsatt att minska avsevärt jämfört med året innan och siffrorna pekar på en minskning av flygresandet i storleksordningen 10@15 %. Regeringen ser mycket allvarligt på inrikesflygets problem och de konsekvenser detta kan få för landets transportförsörjning och då särskilt trafiken till de mer perifera regionerna. SAS aviserade att man av affärsmässiga skäl lägger ned trafiken på totalt 13 destinationer varav 7 berör svenska flygplatser. Två rena inrikeslinjer omfattas av nedläggningen, nämligen Stockholm@Skellefteå/. meddelade att man tar upp trafiken på samtliga de linjer som SAS lägger ned. Dessutom har ytterligare flygbolag visat stort intresse av att gå in på flera av linjerna, t.ex. Stockholm@Skellefteå. Den uppkomna situationen visar på de stora osäkerheterna som råder men också på att det finns andra aktörer som är beredda att ta över trafik från SAS. Vad gäller regeringens åtgärder att trygga flygtrafiken i hela landet vill jag referera till mitt svar på frågan från . Jag redogjorde i det svaret för vilka åtgärder som regeringen nu genomför, och avser att genomföra, för att underlätta för flyget i . Jag redogjorde bl.a. för regeringens beslut att införa allmän trafikplikt på tio inrikeslinjer och den upphandlingsprocess som Rikstrafiken nu genomför. Jag nämnde också regeringens ambitioner inom ramen för EU-arbetet och närmare bestämt de prioriteringar som regeringen ställt upp vid förhandlingarna om den nya slots-förordningen, dvs. de regler som styr fördelningen av flygbolagens ankomst- och avgångstider vid överbelastade flygplatser inom gemenskapen. Jag pekade också på det årliga driftbidrag som utgår till de icke-statliga flygplatserna. Detta stöd kommer under det närmaste året att bli föremål för en genomgripande utvärdering och jag kommer självfallet att ha all anledning att återkomma i denna fråga .
frs · GP121075 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1075 om delprivatisering av har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att del- eller helprivatisering av kärnverksamhet blir möjlig. Målet för regeringens mediepolitik är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). ska bedriva utsändning till allmänheten av radio- och TV-program som är tillgängliga i hela eller större delen av landet utan kostnad, och som bidrar till att målet för mediepolitiken uppfylls. Detta är bolagets kärnverksamhet. Som anger i sin fråga framställdes vid extra bolagsstämma genom tilläggsdirektiv bl.a. att bolaget därvid ska utgå ifrån att den infrastruktur som behövs för kärnverksamheten företrädesvis ska vara i bolagets ägo. Innebörden av denna del av direktivet är att bolaget i huvudsak bör stå som ägare av den utrustning som behövs för att bedriva verksamheten. är direktivet formulerat så att bolaget inte nödvändigtvis måste äga all infrastruktur, om verksamheten undantagsvis kan säkerställas på ett annat mer ändamålsenligt sätt. I detta avseende fungerar inte på något annat sätt än övriga 62 statligt ägda bolag. Några åtgärder utöver vad som framgår av ägardirektiven inklusive tilläggsdirektiven till är inte aktuella.
frs · GP121076 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1076 om rättegången mot har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den förföljelse som den svensk-kurdiske författaren utsätts för i . Frågan är ställd mot bakgrund av den senaste rättegången i mot . Efter det att frågan ställts har friats från anklagelserna. Detta innebär givetvis inte att frågan är mindre angelägen eller mindre principiellt viktig. Rättegången och åtalen mot och hans förläggare är högst allvarliga och inte förenliga med grundläggande krav vad gäller yttrandefrihet och mänskliga rättigheter. har tagit upp frågan om åtalen mot på hög politisk nivå med , bl.a. vid vice statsminister besök i landet . tog även EU-ordförandeskapet på svenskt initiativ upp frågan med den turkiska regeringen. pågår en reformprocess i , som bl.a. innefattar en anpassning av landets lagstiftning till . Det är enligt min uppfattning skyldighet att fortsätta stödja alla progressiva krafter i denna reformprocess. Regeringen kommer även fortsättningsvis att såväl bilateralt som inom ramen för EU kräva att vidtar reformer i syfte att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna om bl.a. demokrati och mänskliga rättigheter. Ett prioriterat mål är att de rättsliga garantierna för yttrande- och åsiktsfrihet stärks.
frs · GP121078 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1078 om fastighetsmäklarlagen har frågat mig vad jag avser att göra för att tillkännagivande om ändring i fastighetsmäklarlagen ska tas om hand under innevarande mandatperiod. Innebörden av tillkännagivandet är att den som förmedlar en företagsöverlåtelse där en fastighet ingår i rörelsen själv ska kunna hantera hela förmedlingsuppdraget och att säljaren alltså inte ska behöva vända sig även till en fastighetsmäklare. Ambitionen är givetvis att ta hand om tillkännagivanden . Något arbete med frågan har dock ännu inte kunnat sättas i gång och kommer inte att kunna sättas i gång . Det har varit nödvändigt att prioritera andra angelägna frågor. Jag kan inte nu säga när frågan kan tas om hand.
frs · GP121079 · 2002-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1079 om flygförbindelser till har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att stimulera en annan operatör än SAS att ta upp trafiken Stockholm@Skellefteå. SAS aviserade att man av affärsmässiga skäl lägger ned trafiken på totalt 13 destinationer, varav 7 berör svenska flygplatser. Två rena inrikeslinjer omfattas av nedläggningen, nämligen Stockholm@Skellefteå/. meddelade att man tar upp trafiken på samtliga de linjer som SAS lägger ned. Dessutom har ytterligare flygbolag visat stort intresse av att gå in på flera av linjerna, t.ex. Stockholm@Skellefteå. Den uppkomna situationen visar onekligen på de stora osäkerheterna som råder men på att det finns andra aktörer som är beredda att ta över trafik från SAS. Sträckan Stockholm@Skellefteå har över 200 000 resenärer . Förutsättningarna för att andra, mindre bolag än SAS ska kunna bedriva trafiken med gott resultat ser jag därför som goda.
frs · GP121080 · 2002-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1080 om enskilda vägar i infrastrukturplaneringen har frågat mig på vilket sätt jag avser se till att enskilda vägar får ökade anslag genom att de lyfts in i infrastrukturplaneringen. Utredningen om bidrag och regler för enskilda vägar föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 2001:67) att bidrag till investeringar i enskilda vägar bör planeras via de regionala planerna för transportinfrastruktur. Utredningens förslag bereds i . Regeringen beslutade om uppdrag till , och länen att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen m.m. Länen fick då i uppgift att i avvaktan på regeringens ställningstagande till förslagen från utredningen om bidrag och regler för enskilda vägar avsätta medel för investeringar i enskilda vägar om länet finner det lämpligt. Mängden medel som avsätts bör baseras på en inventering av investeringsbehovet. En eventuell förändring av systemet för planering av investeringar på enskilda vägar kan inte träda i kraft , då de nya långsiktsplanerna börjar gälla.
frs · GP121081 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1081 om statligt företagsstöd har ställt en fråga till mig om konkurrenssituationen för industrin inom EU och dess blivande medlemsländer. Hon undrar hur jag tänker arbeta för att statsstöd som snedvrider konkurrensen ska undanröjas. Låt mig först kommentera det exempel som lyfter fram. Det handlar om ett påstått investeringsstöd vid byggandet av en ny massaindustrianläggning i . På mig låter det som ett fall där stöd kan lämnas inom ramen för EG-reglerna rörande regionala ändamål. Innan jag kommer in på själva huvudfrågan vill jag säga att regeringen självklart är för ökad industriell konkurrens inom EU. Vi är emot sådana statliga företagsstöd som försvårar andra länders eller företags möjligheter att utvecklas. Dålig konkurrens drabbar i slutändan arbetstagarna och konsumenterna inom EU. I EU-sammanhang har förordat minskade statsstöd generellt. Vi har även betonat vikten av mer återhållsamma regler när det gäller stora regionala investeringsprojekt. Det kan här nämnas att kommissionen beslutat om striktare bestämmelser för stora investeringsstöd @ bestämmelser som kommer att gälla fullt ut . För den framtida utvecklingen av vill regeringen att riskerna för olämplig påverkan på konkurrensen minskas. Det är något som kan ske genom att statsstödsområdenas geografiska omfattning minskas. Men även genom att reglerna utformas så att investeringsstöd i första hand ges till små och medelstora företag. Det är däremot vare sig önskvärt eller troligt att vi kommer att se en utveckling där statsstöden för exempelvis regional utjämning försvinner. Stöden är inte minst en viktig del av EU:s gemensamma regional- och strukturpolitik. En politik som i sin tur är unionens viktigaste instrument för att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utveckling mellan regioner. Genom statliga stödåtgärder @ bl.a. riktade till företag @ ökar sannolikheten för en snabbare ekonomisk och social utveckling i regioner som släpar efter. Låt mig slutligen påminna om att det är kommissionen som har den tyngsta rollen i utformningen av den framtida politiken för statligt stöd. Från svensk sida kommer vi därför att i lämpliga former, och med hjälp av likasinnade medlemsländer, försöka påverka kommissionen i den riktning som jag här redogjort för.
frs · GP121082 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1082 om vuxenstuderande över 50 år har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de vuxenstuderande som redan påbörjat studier med hjälp av det särskilda utbildningsbidraget (UBS) ska kunna ha ekonomiska möjligheter att slutföra dessa. UBS infördes i samband med för att stimulera till studier. Stödet, som kan lämnas till en studerande som är högst , innebär att de studerande kan erhålla bidrag motsvarande arbetslöshetsersättningen under ett års studier. Det innebär alltså att studerande som rekryterats till studier med UBS aldrig har varit garanterade statligt finansierat studiestöd under t.ex. en treårig utbildning. Regeringen har lämnat förslag till om att införa ett nytt rekryteringsbidrag vid vuxenstudier (prop. 2001/02:161). Avsikten är att rekryteringsbidraget ska användas i kommunernas uppsökande verksamhet för att motivera till studier. Meningen är att bidraget ska riktas till enskilda som inte har studerat med studiestöd . De studerande som, oavsett ålder, har värvats till utbildning och som redan påbörjat studier med t.ex. UBS, ska inte vara aktuella för det nya rekryteringsbidraget. Det livslånga lärandet är en utbildningspolitiskt central fråga. Ansvaret för att finansiera det livslånga lärandet kan emellertid inte enbart bäras av statsmakterna. Arbetsgivaren har också ett ansvar, liksom den enskilde. Regeringen har lämnat en proposition till med förslag till riktlinjer för ett system för stimulans av individuell kompetensutveckling (prop. 2001/02:175). För att möta behovet av livslångt lärande beslutade med anledning av propositionen Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10) att höja den övre åldersgränsen för möjlighet att få studiemedel från till . Gränsen bestämdes bl.a. mot bakgrund av tidigare erfarenheter av antalet studerande i olika åldersintervall samt av enskildas benägenhet att skuldsätta sig i dessa åldrar. I det nya studiemedelssystemet infördes också en begränsad möjlighet för personer att få studiemedel i form av studiebidrag för studier vid vissa särskilda utbildningar. Det rör sig om studerande i åldrarna som genomgår yrkesinriktad utbildning inom områden där det råder brist på utbildad arbetskraft. Förutsättningarna för hur ett livslångt lärande ska förbättras måste ses i ett brett perspektiv. Jag avser därför att noga följa dels effekterna av de förändrade åldersgränserna i studiemedelsreformen, dels utvecklingen inom andra näraliggande politikområden.
frs · GP121083 · 2002-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1083 om brott mot detaljhandeln har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet stölder, rån och inbrott riktade mot detaljhandeln. Brottslighet ska bekämpas oberoende av vem som utsätts för den. När det gäller brott mot detaljhandeln har närpolisen en viktig roll eftersom samverkan på lokal nivå med bl.a. affärsidkare är ett centralt inslag i dess arbete. Det är av flera skäl viktigt att vi fortsätter satsningen på närpolisen. Regeringen ger därför större ekonomiska resurser till polisen. Det kommer bl.a. att ge oss fler poliser. Därigenom skapas bättre förutsättningar för polisen att förebygga och utreda brott. bedömer att antalet poliser kommer att öka så mycket att det motsvarar nästan en ny polis . Vi kan redan nu se effekterna av regeringens satsning på polisen genom att antalet poliser börjar öka. utexaminerades 188 nya polisaspiranter och kommer ytterligare drygt 250. Det brottsförebyggande arbetet är viktigt och alla inblandade aktörer måste samarbeta. Jag vill i det här sammanhanget nämna att har inlett ett samarbete med svensk handel för att förbättra det lokala arbetet med att förebygga brott.