ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121461 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1461 om förbättrade möjligheter för BUP att hjälpa utsatta barn har frågat mig om jag avser att ge tilläggsdirektiv till utvärderingen av reform av vårdnad, boende och umgänge för att beakta frågan om barns möjlighet till psykiatrisk vård och behandling oavsett vårdnadshavarnas åsikt därom. Den tillsatta parlamentariska kommitténs huvuduppgift är att utvärdera vårdnadsreform. Genom reformen vidgades domstolens möjlighet att besluta om gemensam vårdnad. Domstolen kan nu besluta om gemensam vårdnad även om en förälder är emot det. Mot bakgrund av detta ska kommittén överväga om de regler om beslutsfattande som gäller vid gemensam vårdnad är lämpligt utformade. I det sammanhanget ska kommittén uppmärksamma de problem som Kommittén mot barnmisshandel har pekat på när det gäller att tillförsäkra barn psykiatrisk vård och behandling, framför allt när barnet har två vårdnadshavare och en av dem motsätter sig vården eller behandlingen. Den situation som tar upp i sin fråga, att båda vårdnadshavarna motsätter sig att barnet genomgår psykiatrisk vård eller behandling, har inte ett sådant samband med de frågor som ska utredas att det bör beslutas om tilläggsdirektiv med det efterfrågade innehållet. Jag kan tillägga följande. Ett barns vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga förhållanden. Vård kan alltså som regel inte ges mot vårdnadshavarnas vilja. Om det på grund av misshandel, otillbörligt utnyttjande, brister i omsorgen eller något annat förhållande i hemmet finns en påtaglig risk för att den unges hälsa eller utveckling skadas, ska dock socialnämnden ansöka om omhändertagande enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). I ett sådant fall kan alltså vård ges oavsett vårdnadshavarnas åsikt i frågan. Under förutsättning att barnet har nått tillräcklig ålder och mognad, gäller samma sak om barnet självt samtycker till vården. Under vissa förutsättningar kan även en överflyttning av vårdnaden till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare bli aktuell (se 6 kap. 7 § ).
frs · GP121462 · 2002-08-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1458 om bortspolade vägar i västra och 1462 om förstörda skogsbilvägar har frågat mig om jag avser att tillskjuta några nya pengar för reparation av samtliga skadade statliga och enskilda vägar i . har frågat mig vilka besked jag avser att ge till dem som berörs av skadade skogsbilvägar i och kommuner. Bakgrunden till frågorna är att vissa vägsträckor åsamkats skador i samband med den senaste tidens skyfall i västra . har jag upprepade gånger kunnat konstatera att delar av vägnätet i landet inte klarar av alla de påfrestningar som det utsätts för. Det har lett till begränsad framkomlighet och även tillfälliga avstängningar på vissa vägsträckor, vilket är mycket otillfredsställande. Regeringen har därför i de senaste årens budgetarbete prioriterat frågor om drift och underhåll samt bärighet och tjälsäkring av vägnätet. Det krävs emellertid insatser för att varaktigt höja standarden på vägnätet så att problem av det här slaget inte uppstår. Som en följd av beslut angående den infrastrukturproposition som regeringen lade har regeringen beslutat om planeringsdirektiv till , och länen. Direktiven innebär att ska myndigheterna redovisa remissbehandlade förslag till långsiktiga planer för transportinfrastrukturen för perioden 2004@2015. Planeringsramen innehåller till förbättringar av det befintliga statliga vägnätet i landet. Det gäller åtgärder för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. avsätts för drift och underhåll av vägar, vilket innebär en höjning från nuvarande ca till . Planeringsramen för regional transportinfrastruktur för är . Hur detta ska fördelas planeras således av . När det gäller perioden 2002@2004 har extra resurser om avsatts till vägar och järnvägar. görs en stor satsning på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. kommer att gå till den typen av vägförbättringar 2002. bereder förslaget från Utredningen om bidrag och regler för enskilda vägar (SOU 2001:67). Förslaget innebär bl.a. att bidrag till investeringar i enskilda vägar bör planeras via de regionala planerna. I avvaktan på regeringens ställningstagande till förslaget har regeringen uppdragit åt varje län att avsätta medel för investeringar i enskilda vägar om länet finner det lämpligt. Avslutningsvis vill jag påminna om att det är ansvar att prioritera vilka åtgärder som ska vidtas på de skadade vägarna. Min bedömning är att de ekonomiska ramarna är tillräckliga både för de akuta insatser som behövs och för en långsiktig förbättring av vägnätet i och i övriga landet. har också bekräftat att de har kontroll över läget.
frs · GP121463 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1463 om energiskatternas andel av elpriserna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska energiskatten på el och i samband därmed framfört att skatten utgör av elpriset. Energiskatten på el har höjts med sammanlagt några ören . Syftet med höjningarna har bl.a. varit att skapa incitament till ökad hushållning och att bidra till energieffektivisering. har koldioxidskatten på fossila bränslen höjts i syfte att begränsa koldioxidutsläppen. En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen begränsar användningen av sådana bränslen, men innebär att det relativa priset på el sjunker. Höjningarna av koldioxidskatten på fossila bränslen skulle alltså ha kunnat medföra ökad elanvändning. För att motverka en sådan utveckling höjdes därför energiskatten på el. Den nuvarande energiskattenivån på el fastställdes av i samband med behandlingen av budgeten . Jag ser ingen anledning att vidta åtgärder för att sänka energiskatten på el.
frs · GP121464 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1464 om miljövänliga alternativ till vägsaltet har frågat mig om jag avser att intensifiera forsknings- och utvecklingsarbetet för att hitta bra och miljövänliga alternativ till vägsaltet. Det salt som används i vinterväghållningen (natriumklorid) är i sig relativt harmlöst. De stora och koncentrerade mängderna skapar dock olägenheter, bl.a. från miljösynpunkt. har därför arbetat aktivt för att minska användningen av salt. Detta har skett genom utveckling av nya vinterväghållningsstrategier och nya metoder för halkbekämpning men också genom test av alternativ till salt. Testerna av alternativen till salt, både i och i övriga världen, har dock visat att kostnaderna blir mycket högre och att även alternativen är förknippade med negativa miljöeffekter. En intensifierad forskning bedöms inte ändra detta förhållande. strategi för att minska de negativa miljöeffekterna av saltet är därför att minimera användningen av salt och att vidta fysiska skyddsåtgärder vid vattentäkter. Som ett stöd för det direkta åtgärdsarbetet finansierar också forskning om saltets effekter på vatten och vegetation. bedriver ett aktivt arbete för att minska de negativa miljöeffekterna av vägsalt. Jag ser därför inga skäl till att vidta åtgärder för att styra forskningen i den riktning föreslår.
frs · GP121465 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1465 om diskriminering av handikappade på tåg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att tillgängligheten för alla på allmänna färdmedel säkras. fattade beslut om den s.k. handikappolitiska propositionen Från patient till medborgare @ en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79). I beslutet fastslogs regeringens förslag om nationella mål och inriktning för handikappolitiken. Målet är att kollektivtrafiken ska vara tillgänglig för alla . Med detta mål som utgångspunkt har respektive trafikverk, och Rikstrafiken fått i uppdrag av regeringen att redovisa hur målet ska nås. lämnar förslag på mål och mått för ett tillgängligt transportsystem. Rikstrafiken har i uppdrag att tillsammans med övriga trafikverk ta fram en strategi för måluppfyllelse vilken utvecklas med underlag från den kunskap som finns om bristerna i transportsystemet. Ett omfattande samverkansprojekt pågår mellan trafikverken, handikapporganisationerna och andra berörda aktörer med målet att senast kunna tala om vad som behöver ske, i vilken takt och till vilken insats för att målet ska vara uppfyllt . I de upphandlingar av allmänna kommunikationer som ombesörjs av staten via Rikstrafiken finns väl uttalade krav på en god tillgänglighet för personer med funktionshinder, vilket är en förutsättning för att avtal ska ingås med operatören.
frs · GP121466 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1466 om postdistribution har frågat mig om jag avser att se över de krav som staten ställer på vid tillhandahållandet av den samhällsomfattande posttjänsten i landet. Detta mot bakgrund av att en samordnad utdelning av post och tidningar i glesbygd skulle kunna ske tidigare om kravet på övernattbefordran av brev slopas. Staten ansvarar för att det ska finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. Genom tillståndsvillkor åligger det att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. Detta innebär bl.a. att tjänsten ska erbjudas i hela landet utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som bedömer utgör skäl för undantag. är utsedd av regeringen att utöva tillsyn över postområdet. Myndigheten har också ett sektorsansvar vilket innebär att den ska se till att regleringen på området motsvarar samhällets behov. Om så inte är fallet ska myndigheten underrätta regeringen härom. har på eget initiativ påbörjat en översyn av postlagen (1993:1684) och med anledning av denna kan myndigheten komma att presentera förslag till förändringar som regeringen då får ta ställning till. Jag avser inte att vidta någon ytterligare åtgärd .
frs · GP121468 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1468 om polisbristen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åtgärda den akuta polisbristen i inland. Jag vet att situationen inom polisen är ansträngd på flera håll i landet. Av den anledningen satsar regeringen nu stort på polisen. bedömer att antalet poliser kommer att öka så mycket att det motsvarar nästan en ny polis . Vi kan redan nu se effekterna av satsningen genom att ökningen av antalet poliser har påbörjats. har antalet poliser ökat med uppemot 300. nämner att polisstationerna i inland håller helt eller delvis stängt och att poliser på flera stationer arbetar ensamma och är överbelastade. För att få bättre kunskap om problemen för polisen i glesbygden har regeringen tillsatt , som har redovisat ett delbetänkande. Utredningen har bl.a. sett över möjligheten att komplettera polisens resurser och insatser i glest befolkade delar av . Delbetänkandet bereds inom . Etableringen av polisutbildningen i ger i @ och övriga Norrlandsmyndigheter @ goda möjligheter att rekrytera unga poliser. Det har varit ett problem, som dock bör vara åtgärdat på . Frågor som avser polisens totala resursbehov bereds också inom . Av polisväsendets budgetunderlag framgår att polisen, trots de satsningar som regeringen har gjort, bedömer att de kommer att ha stora resursbehov . Regeringen avser även fortsättningsvis att följa rättsväsendets verksamhet och resultat. I höstens budgetproposition kommer en bedömning av polisens totala resursbehov att göras och regeringens förslag till anslag för polisorganisationen samt de beräknade anslagen kommer att presenteras.
frs · GP121469 · 2002-08-08 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1469 om svenska kulturföremål har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabbt få stopp på den olagliga utförsel av unika svenska kulturföremål som pågår. Att värna det nationella kulturarvet är en viktig uppgift i den statliga kulturpolitiken. I denna uppgift ingår att bevaka att utförsel av kulturföremål inte sker okontrollerat. Därför krävs enligt 5 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. tillstånd för utförsel. Ansvaret för att bevilja tillstånd har olika myndigheter inom kulturområdet och Stiftelsen med som samordnare. har att övervaka att utförseln av kulturföremål sker i enlighet med gällande bestämmelser. skedde vissa ändringar i regelverket. Bl.a. blev fler föremål tillståndspliktiga jämfört med tidigare. antyder att en omfattande olaglig utförsel av allmoge- och kulturföremål pågår, något som också framkommit av uppgifter i massmedierna. har framhållit att inträde i EU medfört försämrade kontrollmöjligheter och att ökade insatser krävs för att motverka denna utveckling. Jag har all anledning att se allvarligt på olaglig utförsel av kulturföremål. Därför avser jag att kalla berörda myndigheter samt Stiftelsen till överläggningar för att få deras samlade syn på tillämpningen av gällande bestämmelser och omfattningen av olaglig utförsel. I detta sammanhang kommer de att informera om vilken kompetens de har byggt upp för att utöva sitt ansvar och vilka resurser de avsätter till hanteringen av dessa frågor. Jag kommer därefter att överväga ytterligare åtgärder.
frs · GP121470 · 2002-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1470 om bydeauktioner har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att tillämpa konkurrenslagen och få stopp på den verksamhet som utövas av s.k. handlarringar vid antikauktioner och bygdeauktioner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. antyder att en allt större andel av uppköpen främst vid bygdeauktioner runtom i landet sker genom karteller i form av s.k. handlarringar. Utan att gå in på frågan om handlarringar i sak, så vill jag säga att konkurrenslagen (1993:20) förbjuder sådant prissamarbete som leder till att konkurrensen snedvrids på ett märkbart sätt. Karteller är en form av lagöverträdelser som är till stor skada för konsumenterna. Självfallet anser jag att eventuella överträdelser av konkurrenslagen är oacceptabelt i fråga om konst- och allmogemarknaden, precis som beträffande övriga marknader. är den myndighet som har att tillämpa konkurrenslagen. Verket kan inleda undersökning om överträdelse av lagen på eget initiativ, t.ex. efter tips och klagomål. För att stärka möjligheter att få fram information om och bevisning för överträdelser av konkurrenslagen presenterade regeringen en proposition (2001/02:167) med ett program som ska göra det lättare att avslöja och lagföra företag som ingår i olagliga karteller. har antagit lagförslagen i propositionen, och de nya reglerna trädde i kraft . Jag hoppas och tror att de nya reglerna kommer att öka förutsättningarna att bekämpa karteller, oavsett på vilka marknader kartellerna förekommer.
frs · GP121471 · 2002-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1471 om kommunernas kostnader för säldöden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera de kommuner som drabbats av säldöden om kostnaderna för bärgning av döda sälar skenar. Som också frågeställaren konstaterar kan 8 000@11 000 knubbsälar komma att dö enligt de senaste prognoserna från marinbiologiska laboratorium. har beviljat sammanlagt för ett forskningsprojekt som innefattar provtagning i samband med årets säldöd för att öka kunskapen kring uppkomsten och spridningen av det valpsjukeliknande viruset. I forskningsprojektet arbetar 15 provtagare som bl.a. hjälper kommunerna med insamlingen av döda sälar. drivs i samarbete med berörda kommuner och aktuella prognoser skickas en gång för att ge kommunerna ökad beredskap inför insamling och hantering av djuren. Att hanteringen av det ökande antalet döda sälar kan bli besvärlig och att den är kostsam för kommunerna är jag medveten om. Det vilar ett stort ansvar på våra kommuner för renhållning ur ett hälsoperspektiv och kommunerna har också ansvaret för insamling av de döda sälar som påträffas utmed våra stränder. Staten har ett ansvar för de djurarter som räknas som statens vilt, vilket regleras i jaktförordningen och i föreskrifter. Ingen av våra sälarter räknas som statens vilt. Någon ansökan från kommunerna har inte inkommit till regeringen och det är heller inte aktuellt att staten går in med något särskilt stöd till de drabbade kommunerna. Frågan måste således hanteras inom ramen för de drabbade kommunernas befintliga resurser. Däremot avser jag att verka för att i får i uppdrag att utvärdera hur arbetet har fungerat av säldöd.
frs · GP121472 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1472 om pappavänligt arbetsliv har frågat om pappavänligt arbetsliv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens mål för såväl familje- som jämställdhetspolitiken är att både kvinnor och män ska kunna vara föräldrar och ta det praktiska ansvaret för sina barn som man har ett arbete för sin försörjning. Föräldraförsäkringen utgår från barnets bästa och från att barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Därför har regeringen som mål att männens uttag av föräldraförsäkringen ska öka. För att stimulera denna utveckling infördes den s.k. pappa- och mammamånaden. Till följd av denna har betydligt fler pappor tagit del i vården av sina barn jämfört med tidigare, vilket är viktigt både ur jämställdhetssynpunkt och med hänsyn till barnens bästa. För att ytterligare stimulera denna utveckling byggdes föräldrapenningen ut som reserveras för mamman eller pappan. Regeringen har aviserat höjning av taket inom sjuk- och föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp. En sådan höjning skulle innebära större möjlighet för föräldrar med inkomster över taket av få ersättning som bättre motsvarar inkomstbortfall. Eftersom fler män än kvinnor har inkomster över taket skulle en sådan regeländring särskilt gynna männens uttag av föräldrapenning.
frs · GP121473 · 2002-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1473 om kulturella särart har ställt frågan om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska leva upp till Ålandsöverenskommelsen vad gäller kulturella särart. gav 1921 suveränitet över . befolkning fick, genom den s.k. Ålandsöverenskommelsen, garantier om självstyre, språkskydd (av svenskan) och åländskt jordinnehav. Överenskommelsen ingicks mellan och . firades av självstyre. Självstyret har under dessa år tjänat väl. Samarbetet mellan och är nära och gott. Som exempel på detta kan dels nämnas den positiva lösningen av frågan om omräkning av betyg för åländska studenter som vill studera vid svenska högskolor, dels överenskommelsen om ålänningarnas framtida tillgång till svensk TV efter digitaliseringen. Vi har på olika sätt självfallet försökt leva upp till Ålandsöverenskommelsen och jag kommer även i fortsättningen att verka i den andan.
frs · GP121474 · 2002-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1474 om för homosexuellas rättigheter har frågat mig om regeringen är villig att ta ett internationellt initiativ till en för att stärka homo-, bi- och transpersoners mänskliga rättigheter. Den anser självklart att förtryck, diskriminering eller bestraffning på grund av en persons sexuella läggning strider mot de mänskliga rättigheterna. Gällande internationella och europeiska konventioner om mänskliga rättigheter behandlar inte uttryckligen frågan om sexuell läggning. Men den grundläggande principen om icke-diskriminering, såsom den finns nedlagd i samtliga internationella konventioner om mänskliga rättigheter, gäller naturligtvis för alla människor. Ingen får således diskrimineras på grund av sin sexuella läggning. och EU driver denna fråga mycket aktivt bl.a. inom FN. Tyvärr har det visat sig utomordentligt svårt att få gehör och stöd för vår uppfattning. Homosexualitet är fortfarande kriminaliserat och belagt med straff i drygt ett 70-tal länder runtom i världen. Motståndet är således starkt. Detta hindrar dock inte att vi fortsätter att driva frågan i internationella fora närhelst tillfälle ges. I samband med FN:s specialsession om hiv/aids försökte och EU föra upp frågan på agendan, men det visade sig tyvärr inte vara möjligt att diskutera den på ett tillfredsställande sätt. Likaså kämpade vi i samband med mot rasism i , in i det sista, för att få gehör för vårt synsätt. Vårt förslag fick dock inte tillräckligt stöd och slutdokumenten innehåller därför inte någon referens till diskriminering på grund av sexuell läggning. I den av framlagda resolutionen om summariska och godtyckliga avrättningar i Kommissionen för mänskliga rättigheter fick vi dock tillräckligt stöd för en skrivning som fastslår att homosexuella inte ska avrättas på grund av sin sexuella läggning. Resolutionen kunde antas trots ett mycket starkt motstånd från framför allt afrikanska och . bedömer jag utsikterna att i FN få uppslutning kring ett förslag om en för att stärka skyddet för homo-, bi- och transpersoners mänskliga rättigheter som mycket små, obefintliga. Men vi kommer att fortsätta att driva frågor om diskriminering på grund av sexuell läggning med samma kraft som tidigare och jag hoppas att det starka motståndet allteftersom kommer att luckras upp.
frs · GP121475 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1475 om anhöriginvandring har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förbättra förutsättningarna för att minska väntetiderna vid utredningar av uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning. Inledningsvis vill jag understryka att korta handläggningstider i utlänningsärenden, inte minst rörande anknytningsärenden, är en högt prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har därför tillfört utlänningsmyndigheterna kraftigt ökade resurser . vill jag peka på det ökade kravet på muntlig handläggning i dessa ärenden, vilket infördes , samt att antalet anknytningsärenden ökat, lett till längre handläggningstider. utgjorde ungefär hälften av ärendena nyetablerade anknytningar. I syfte att förkorta handläggningstiderna med bibehållen rättssäkerhet har regeringen både föregående år och detta år förstärkt förvaltningsanslag med 90 respektive och förvaltningsanslag med 6,5 respektive . Jag har också erfarit att ser över sina interna anvisningar och rutiner i anknytningsärenden för att uppnå effektivare handläggning och därmed kortare handläggningstider. Den av regeringen tillsatta , som haft i uppdrag att utreda utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring till , har bl.a. uppmärksammat handläggningen av anknytningsärenden. Regeringens ambition är att lämna en proposition till i denna fråga. Sammanfattningsvis vill jag säga att regeringen genom att förstärka resurserna vid såväl och aktivt verkat för att handläggningstiderna bör kunna bli kortare.
frs · GP121476 · 2002-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1476 om bonussystem i bolag har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd med anledning av att företag under , som går med förlust och avskedar personal, tillämpar bonuslöner. För bolag som är helägda av staten gäller de riktlinjer för incitamentsprogram som beslutades av regeringen (Fi1999/4528/BFE). I bolag där staten är delägare bör riktlinjerna så långt det är möjligt tillämpas efter en dialog med övriga aktieägare. Det ankommer på bolagets styrelse att överväga om incitamentsprogram är ändamålsenligt för bolaget. Eventuell belöning ska "präglas av rimlighet i förhållande till utförd arbetsinsats och stå i väl avvägd balans mellan individens och arbetsgruppens arbetsinsats". Företag under Kulturdepartmentet ska respektera riktlinjerna för incitamentsprogram och det är bolagets styrelse som har ansvaret för detta. I marknadsekonomier påverkas offentlig verksamhet @ även statligt ägda företag @ av förhållanden och villkor inom den privata sektorn. Från regeringens sida har vi tillsatt en etikkommission med ett brett uppdrag rörande hela det svenska näringslivet. Jag utgår från att kommissionens förslag leder till förändringar och förtydliganden som även berör statliga företag.