ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12310 · 2002-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:310 om konkurrensfrågor inom flyget har frågat mig om jag avser agera för att de förstärkta säkerhetskontrollerna på flygplatserna ska finansieras av staten. och rådet har månad slutligt antagit en förordning om gemensamma skyddsåtgärder för den civila luftfarten. De nya reglerna ska tillämpas . Då införs full kontroll av såväl utrikes som inrikes incheckat bagage och handbagage liksom kontroll av post och fraktflyg. Detta medför krav på att flygplatserna måste anställa mer personal för kontroller och skaffa ny utrustning för genomlysning av bagage, post och frakt. I många fall krävs ombyggnader på flygplatser, bland annat för att skilja passagerare som kontrollerats från andra passagerare i omloppsflödena. Även flygbolagen drabbas av åtgärderna, som till exempel avser förstärkta rutiner för genomsökning av parkerade flygplan. Vid antagandet av den nya rättsakten gjorde , kommissionen och rådet ett gemensamt uttalande om att kommissionen bör göra en studie om hur skyddsåtgärderna finansieras i de olika medlemsstaterna för att ta reda på om olika finansieringsmetoder kan snedvrida konkurrensen. Om det anses lämpligt kan kommissionen även lägga fram förslag till hur denna snedvridning skulle kunna motverkas. Det är ännu för tidigt att säga om kommissionen kommer att lägga något förslag och hur det i så fall kommer att se ut. besvarade näringsminister en riksdagsfråga om finansieringen av skyddsåtgärderna och gav då uttryck för att hoten från terrorismen drabbar hela samhället på olika sätt och att det därför också är en uppgift för hela samhället att skydda medborgarna. är åtgärderna inom luftfarten ändå bara en del av vad samhället måste göra för att skydda medborgarna. Åtgärder som vidtas för att kunna bibehålla flygtrafiken och skydda passagerare och anställda ombord bör rimligen bekostas även av dem som har ett direkt intresse av att flyga. De nya skyddsåtgärderna kommer därför att i huvudsak att finansieras enligt users pay-principen genom en särskilt markerad avgift för passagerarna, som tas ut vid försäljningen av flygbiljetter. En mindre höjning av biljettpriserna för ett ökat skydd tror jag att resenärerna kommer att ha förståelse för. har fått regeringens uppdrag att lämna förslag på hur man kan jämna ut de avgifter som ska tas ut av de resande så att inte flygplatser med små passagerarflöden drabbas extra hårt. Verket ska redovisa detta uppdrag till regeringen .
frs · GQ12312 · 2002-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:312 om torskfiskestopp har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av resultaten från provfiske. genomför kontinuerligt fiskeriundersökningar i och andra vattenområden i vår närhet. Som ett led i denna verksamhet genomförde undersökningsfartyget provtrålningar efter torsk i södra . Av den preliminära rapporten från expeditionen framgår att antalet fångade torskar varit betydligt högre än i samma område och vid motsvarande expeditioner. Däremot var fiskens medelvikt på samma låga nivå som . Resultatet kan vara ett tecken på en lyckad torskrekrytering , vilket också bekräftar tidigare rapporter från (). Detta ger goda förutsättningar för en återhämtning av torskbeståndet i . Det bör dock understrykas att det tar ytterligare tid innan torskbeståndet når säkra biologiska gränser. Provtagningsverksamheten ingår som en del i en kontinuerlig undersökningsverksamhet, som bedrivs av flera . Det samlade resultatet från all undersökningsverksamhet är ett underlag för ICES vid bedömningen av torskbeståndens tillstånd. Nästa rapport från ICES kommer att presenteras . Denna rapport kommer att ligga till grund för kommande bedömningar om torskfisket i . Jag avser inte att vidta några åtgärder innan denna har presenterats.
frs · GQ12314 · 2002-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:314 om brandvarnare i varje hushåll har frågat mig om jag avser att verka för lagstiftning om brandvarnare i varje hushåll. Enligt 41 § räddningstjänstlagen (1986:1102) ska varje ägare eller innehavare av en byggnad eller annan anläggning i skälig omfattning hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olyckshändelse och i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för att hindra eller begränsa skador till följd av brand. har i allmänna råd om brandvarnare (meddelande från 2001:1) tolkat innebörden av paragrafen så att varje byggnad som stadigvarande eller tillfälligt används för bostadsändamål bör vara försedd med fast installerad och fungerande brandvarnare eller motsvarande anordning för tidig varning vid brand. Kravet på ett skäligt brandskydd enligt räddningstjänstlagens bestämmelser gäller i hela landet. De enskilda kommunerna har ingen möjlighet att meddela generella bestämmelser om krav på brandvarnare i bostäder. Enligt räddningstjänstlagen har kommunen till uppgift att genom brandsynsverksamhet kontrollera lagens efterlevnad. Lagen kräver att kommunen gör brandsyn vid vissa byggnader och anläggningar. Skyldigheten gäller dock inte bostäder. Men kommunen kan besluta om brandsyn även i andra fall än de som lagen kräver. Några kommuner har utnyttjat denna rätt för kontroll av brandskyddet i bostäder, bland annat vad gäller brandvarnare. Krav på att bostäder och andra byggnader ska utformas på ett visst sätt ställs i byggregler. gäller enligt byggregler att brand- och utrymningslarm ska finnas även i nybyggda bostäder. Insatser av många slag krävs för att minska antalet bränder och i synnerhet antalet dödsfall till följd av bränder. Jag uppfattar installering av brandvarnare som en i dagens läge mycket viktig åtgärd. Jag delar frågeställarens oro över utvecklingen. Jag kommer att arbeta för ett säkrare samhälle inte minst genom det arbete som pågår inom räddningstjänstområdet med bland annat en ny lag med tillhörande föreskrifter och en ny och bättre grundutbildning i skydd mot olyckor. Slutligen vill jag nämna att regeringen har prioriterat satsningar på brand- och olycksförebyggandeområdet med exempelvis statistikuppbyggnad, olycksuppföljning och en myndighetsgemensam webbportal med säkerhetsinformation riktad mot allmänheten, .
frs · GQ12319 · 2002-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:319 om vallersättning till lantbrukarna har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att återinföra vallersättning till lantbrukare. Vallersättningen som infördes och som för flertalet lantbrukare löper ut syftade primärt till att främja en miljövänlig markanvändning genom att hejda övergången från vallodling till en alltmer ensidig spannmålsodling. Detta är dock inte den enda ersättningsformen till vallodling. Miljöersättning för bevarande av ett öppet och varierande odlingslandskap lämnas för vallodling i skogs- och mellanbygderna och i norra . Detsamma gäller för kompensationsbidrag till mindre gynnade områden som lämnas för både vall och betesmark. Även miljöersättningen för ekologisk produktion omfattar vallodling. , när miljöersättningen för flerårig vallodling infördes, har dessutom fått möjlighet att införa ett arealstöd för gräsensilage. Vallodlingen kommer således att stödjas på flera sätt även i fortsättningen, inte minst i skogs- och mellanbygderna och i norra . genomförde på regeringens uppdrag en översyn av miljö- och landsbygdsprogrammet. I uppdraget ingick att analysera behovet av en ersättning för vallodling av miljöskäl för områden utanför stödområdena 1@5 inom miljö- och landsbygdsprogrammet. konstaterar att en ökad vallodling medför positiva miljöeffekter, men att dessa effekter bör bedömas i förhållande till vad som kan uppnås med andra åtgärder. Även andra stödformer, till exempel arealstöd för gräsensilage, måste vägas in i bedömningen av behovet av en miljöersättning för vallodling utanför stödområdena. Baserat på den analys som gjorts lämnade verket inget förslag på en ersättningsform för vallodling utanför stödområde 1@5. Anslutningen till åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet är generellt sett mycket god, och en halvtidsutvärdering av programmet pågår och kommer att slutföras . Mot bakgrund av detta och det ovan nämnda finns inga planer på att införa ytterligare ersättningsformer för vallodling.
frs · GQ12322 · 2002-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:322 om nyrekrytering av kvinnliga professorer har frågat mig vad jag avser att göra för att institutionerna ska leva upp till målsättningen att öka andelen kvinnor bland lärosätenas nyrekryterade professorer. Bristande jämställdhet mellan män och kvinnor utgör ett stort och grundläggande problem i hela samhället. Detta gäller även inom högskolan. Rekryteringsmålen för kvinnliga professorer är ett instrument bland många andra för att öka jämställdheten på lärosätena. I likhet med anser jag att det är viktigt att andelen kvinnliga professorer ökar. När regeringen satte upp rekryteringsmål för kvinnliga professorer var andelen kvinnliga professorer . Det är en klar förbättring, men långt ifrån tillfredsställande. De rekryteringsmål som regeringen satte upp för flertalet lärosäten var baserade på lärosätenas förväntade förmåga att uppnå målen och varierade av de rekryterade professorerna. har utvärderat den första perioden som sträckte sig . Utvärderingen visade att flertalet lärosäten nådde sina mål, men även att fortsatt arbete var nödvändigt. Regeringen har satt upp nya mål för perioden 2001@2004. redovisar lärosätena till regeringen i vilken utsträckning som de har nått upp till rekryteringsmålen. Regeringens målsättning för landet totalt är att andelen kvinnliga professorer ska uppgå till . Frågan om könsfördelningen bland professorerna kan dock inte ses isolerad. Universiteten och högskolorna ska enligt högskolelagen alltid främja och iaktta jämställdhet mellan män och kvinnor. Lärosätena ska till exempel beakta jämställdheten vid all rekrytering. Målsättningar för jämn könsbalans inom alla lärarkategorier ska finnas och redovisas i bland annat årsredovisningen. Även inom grundutbildningen ska jämställdhetsfrågor beaktas. Regeringen har dessutom infört förordningsändringar som stärker vikten av jämställdhet vid rektorstillsättningar. Det är viktigt att poängtera att universiteten och högskolorna själva bär ansvaret för sin utbildning och forskning och även för rekryteringen av studenter och personal. För att nå jämställdhet på olika nivåer krävs i första hand inte ytterligare lagstiftning eller ökade resurser, utan framför allt en ökad medvetenhet och handlingskraft från lärosätena. Arbetet måste vara såväl långsiktigt som systematiskt. Regeringen anser att jämställdheten i högskolan är en viktig fråga. Utfallet av lärosätenas rekryteringsmål för kvinnliga professorer är en betydelsefull indikator över jämställdheten i högskolan och jag förväntar mig att lärosätena lever upp till de uppsatta målen. Förhoppningen är att rekryteringsmålen för kvinnliga professorer även ska ha positiva effekter på andra delar av högskolans verksamhet, då andelen kvinnor och män måste vara jämn även i rekryteringsunderlaget och kvinnliga professorer kan tjäna som betydelsefulla förebilder. Jag avser att även i fortsättningen noga följa utvecklingen.
frs · GQ12323 · 2002-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:323 om stammen av vildsvin har frågat miljöministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta med anledning av den kraftigt ökande stammen av vildsvin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Efter förslag av regeringen i proposition 1986/87:58 om jaktlag, m.m. beslöt att vildsvin ska få finnas frilevande i landet i begränsad omfattning. Det förutsattes att jakträttshavarna genom en lång allmän jakttid bedriver en jakt av sådan omfattning att allvarligare skador kan undvikas. I enlighet med intentioner har regeringen beslutat om en lång allmän jakttid på vildsvin i hela landet. Vildsvin, utom sugga som åtföljs av årsungar, får jagas den 16 april@den 15 februari medan årsunge av vildsvin får jagas . Det är enligt jaktlagen markägaren och jakträttshavaren som har ansvaret för viltvården. Detta innebär bland annat att viltet ska vårdas i syfte att främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. Mot bakgrund av markägarnas och jakträttshavarnas ansvar för utvecklingen av vildsvinsstammarna och den långa allmänna jakttiden på vildsvin är jag övertygad om att markägarna, jägarna och deras organisationer tar ett sådant ansvar för vildsvinsstammarnas utveckling i olika delar av landet att några ytterligare åtgärder inte behöver vidtas.
frs · GQ12324 · 2002-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:324 om /E22 har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förverkliga en utbyggnad av väg E6/E22 mellan och under innevarande mandatperiod. Frågeställaren antyder att det skett en förskjutning i tidsplanen. I gällande nationell plan för vägtransportsystemet för perioden 1998@2007 finns reserverade för en utbyggnad av väg E6/E22 mellan och . Enligt uppgift från har planeringen av projektet kommit långt och byggstarten är beräknad till 2005. har också lämnat in en hemställan till regeringen om tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. avseende projektet. Ärendet bereds inom . För att projektet ska kunna genomföras krävs regeringens beslut om tillåtlighet och en lagakraftvunnen arbetsplan. ska presentera ett förslag till nationell plan för vägtransportsystemet för perioden 2004@2015. Jag kommer inte att föregripa den prövning som regeringen sedan ska göra. Den nuvarande planen gäller tills regeringen beslutat om den nya planen.
frs · GQ12325 · 2002-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:325 om torskfiskestopp i har frågat om jag, med de nya resultaten kring mängden torsk i i åtanke, avser att vidta några åtgärder angående torskfiskestoppet och följa de rekommendationer som framför. genomför kontinuerligt fiskeriundersökningar i och andra vattenområden i vår närhet. Som ett led i denna verksamhet genomförde undersökningsfartyget provtrålningar efter torsk i södra . Av den preliminära rapporten från expeditionen framgår att antalet fångade torskar varit betydligt högre än i samma område och vid motsvarande expeditioner. Däremot var fiskens medelvikt på samma låga nivå som . Resultatet kan vara ett tecken på en lyckad torskrekrytering , vilket också bekräftar tidigare rapporter från (). Detta ger goda förutsättningar för en återhämtning av torskbeståndet i . Det bör dock understrykas att det tar ytterligare tid innan torskbeståndet når säkra biologiska gränser. Provtagningsverksamheten ingår som en del i en kontinuerlig undersökningsverksamhet, som bedrivs av flera . Det samlade resultatet från all undersökningsverksamhet är ett underlag för ICES vid bedömningen av torskbeståndens tillstånd. Nästa rapport från ICES kommer att presenteras . Denna rapport kommer att ligga till grund för kommande bedömningar om torskfisket i . Jag avser inte att vidta några åtgärder innan denna har presenterats.
frs · GQ12335 · 2002-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:335 om flygtrafiken i inlandet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att flygtrafiken i inland ska fungera på ett normalt sätt. Först av allt vill jag betona att jag delar oro för flygtrafiken till och från inland. Den övergripande målsättningen inom transportpolitiken är ju att säkerställa en effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I avsaknaden av alternativa transportmöjligheter är en väl fungerande flygtrafik väsentlig för stora delar av inland. Detta är ju också skälet till att regeringen har beslutat införa allmän trafikplikt och att uppdra åt Rikstrafiken att upphandla flygtrafik på ett antal linjer. startade den av staten upphandlade flygtrafiken på tio inrikeslinjer. Trafiken bedrivs av tre flygbolag. () bedriver trafiken på destinationerna , , , , och . Trafikstarten har inte varit problemfri för DAT och kvaliteten på trafiken har inte varit tillfredsställande. Framför allt har klagomål riktats mot bokningssystemet och tillgången till rabatterade biljetter. Kritik har även riktats mot det trafikupplägg som gäller och mot de flygplan som bolaget använder. En stor del av DAT:s problem kan härledas till att bolaget i anbudet hade utlovat trafik med en större flygplanstyp. Ett löfte som dock inte kunde uppfyllas, eftersom bolaget inte kunde få fram något plan av den typen. Detta stod klart så sent att Rikstrafiken i praktiken inte hade något annat val än att godkänna att bolaget flög med en mindre flygplanstyp. Detta ledde dock till att Rikstrafiken och DAT mycket sent kunde underteckna avtalet om trafiken, vilket i sin tur ledde till att bolagets förberedelsearbete försenades kraftigt, bland annat med bokningssystem och avtal med flygplatser och andra flygbolag. Som en följd av de svårigheter som DAT haft sedan trafikstarten så har bolaget sagt upp avtalet med . Motiveringen var att resandet är väsentligt lägre än beräknat, vilket ger lägre intäkter, och att den flygplanstyp man förfogar över inte är lämplig för trafikuppgiften. I första hand är det ett ansvar för Rikstrafiken att lösa den situation som uppstått på grund av att DAT sagt upp avtalet. Rikstrafikens primära uppgift måste vara att dels hitta en temporär lösning till dess en ny upphandling kan genomföras och dels genomföra en upphandling som ger en långsiktigt tillfredsställande lösning. Detta arbete måste bedrivas i samverkan med berörda parter och där alla måste ta ett gemensamt ansvar att på ett konstruktivt sätt bidra till att finna lösningar på den situation som uppstått. Jag följer kontinuerligt utvecklingen och har fortlöpande kontakter med Rikstrafiken. Departementet har även haft ett flertal kontakter med berörda flygplatser för att inhämta information och synpunkter.