ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12816 · 2002-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:816 om hot mot folkvalda har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med hoten mot förtroendevalda. Jag delar fullt ut syn på allvaret i den nuvarande situationen när det gäller förekomsten av hot och våld mot våra förtroendevalda i kommuner och landsting. Det är oacceptabelt att människor som väljer att engagera sig politiskt därigenom utsätter sig själva och sina närstående för en risk att bli utsatta för våld eller hot om våld. Den alarmerande statistik som refererar till var också ett av skälen till att jag tillsammans med justitieministern, , tog initiativ till ett samråd mellan regeringen och ledningen för , , , Säkerhetspolisen, Riksåklagaren respektive om hur vi kan motverka våld och hot mot förtroendevalda. I samrådet deltog även ett antal enskilda politiker med egna erfarenheter av hot. Samrådet resulterade i att en arbetsgrupp bildades med representanter för regeringen, förbunden och myndigheterna. Arbetsgruppen, som leds av och , arbetar med en rad åtgärder för att förbättra de förtroendevaldas situation i detta avseende. Gruppen diskuterar bl.a. hur säkerhetsrutinerna kan blir bättre i kommuner och landsting, behovet av handledning och informationsmaterial till nytillträdda politiker och behovet av särskilt ansvariga kontaktpersoner på lokal nivå. Arbetsgruppen kommer att redovisa konkreta resultat . Men jag vill understryka att arbetsgruppen inte kan tillgodose alla behov. Regeringen och dess förvaltningsmyndigheter, kommuner och andra aktörer har alla ett gemensamt ansvar att jobba vidare med dessa frågor. Jag tar detta på stort allvar. Den enskilde förtroendevalde ska alltid ges sådant stöd så att denne inte behöver stå ensam mot eventuella hot.
frs · GP12817 · 2002-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:817 om träkluster har frågat mig när arbetet med programmet för träkluster påbörjas. Regeringen har beslutat uppdra åt Verket för näringslivsutveckling () att i samråd med Verket för innovationssystem () och Delegationen för utländska investeringar i () utarbeta ett förslag till ett program för utveckling av det nationella träklustret. Programmet ska utgöra ett insatsområde inom ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och kluster. Syftet med det nationella programmet är att stärka den regionala konkurrenskraften. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Regeringen avser därefter att besluta om programmets närmare inriktning och finansiering. Uppdraget är ett led i genomförandet av den nya regionala utvecklingspolitiken som har beslutat om.
frs · GP12818 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:818 om information om läkemedelsreklam har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att motverka utvecklingen av ökad informationsverksamhet om läkemedel som bedrivs av läkemedelsbolagen. Han menar att den svenska läkemedelslagstiftningen, som har förhindrat läkemedelsbolagen att marknadsföra receptbelagda läkemedel direkt till konsumenten, har urholkats genom anpassningen till . Jag instämmer i att flödet av läkemedelsreklam har ökat markant och sådan reklam är dessutom mer tillgänglig för många genom t.ex. Internet. Det är mycket viktigt att läkemedelsreklamen är vederhäftig och inte vilseledande @ detta gäller reklam såväl för receptbelagda läkemedel som för icke receptbelagda. Regeringen har uppmärksammat detta problem i propositionen (prop. 2001/02:63) De nya läkemedelsförmånerna, som ska behandla . Regeringen anser att formerna för den framtida läkemedelsreklamen i samhället ska ses över. Jag avser att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av frågor kring läkemedelsreklam.
frs · GP12819 · 2002-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:819 om skidliftsmomsen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att anpassa beskattningen av skidliftar till EU:s momsdirektiv. har tidigare frågat mig om jag avser att återkomma till med förslag om sänkt skatt på skidliftsverksamhet. Jag svarade att det inte är aktuellt att föreslå en ytterligare sänkning av skattesatsen på transport i skidliftar. gav jag samma svar till . Jag har inte någon annan uppfattning . I den nu aktuella frågan anför att skattesatsen på transport i skidliftar står i strid med EG:s mervärdesskattedirektiv. De aspekter som nu för fram har självfallet varit föremål för min bedömning redan vid mina två tidigare svar. Min bedömning är att nuvarande svenska lagstiftning inte kan anses stå i strid med EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv.
frs · GP12820 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:820 om intagningsprov har frågat om jag är beredd att ta initiativ till ändring av bestämmelserna, så att samma villkor gäller för intagningsprov i kommunala och fristående skolor som är profilerade på musik och dans. I regeringens proposition om fristående skolor (1995/96:200) kommenteras även urvalet till kommunala grundskolor med inriktning på musik och dans. Regeringen ansåg där att test och prov som grund för urval till endast bör få förekomma i undantagsfall och inte i de ämnen som utgör själva kärnan i utbildning. I propositionen konstaterades dock att anlagstestning för musik- och dansklasser inför årskurs 4, bl.a. vid musikklasser i , har fått fortsätta som . Förberedande dansutbildning i , och får också göra urval av elever enligt särskilda bestämmelser. I förordningen (1996:1206) om fristående skolor finns en bestämmelse om att det får tas hänsyn till färdighetsprov i musik och dans, om utbildningen kräver att den sökande har speciella färdigheter inom dessa områden. I övrigt får tester eller prov inte utgöra villkor för antagning, urval eller för att få fortsätta vid skolan. I gymnasieförordningen (1992:394) finns en bestämmelse om att färdighetsprov kan få användas vid sidan av betyg för urval av elever till en utbildning inom det estetiska området i gymnasieskolan. Ingen motsvarande bestämmelse om färdighetsprov vid urval till finns i grundskoleförordningen. Detta har bl.a. uppmärksammats i pressen och formulerats på ett olyckligt sätt som att musikklasserna "sysslar med olaglig verksamhet". har föreslagit regeringen att bestämmelser införs för det offentliga skolväsendet, som reglerar användningen av dels inträdesprov för placering vid viss skola, dels färdighetsprov (anlagstester eller kunskapsprov) som ska användas för placering i grupper med särskild undervisningsinriktning . Jag anser att färdighetstest givetvis bör tillåtas för musik och dans vid urvalet även i . Eftersom det är angeläget att får samma villkor som de fristående skolorna, avser jag att efter sedvanlig beredning göra den justering av grundskoleförordningen som behövs.
frs · GP12821 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:821 om transporter av flygbränsle till har frågat mig om jag avser att utreda alternativet med en hamnutbyggnad i och en därtill ny pipelineförbindelse till för flygbränsle. Bakgrunden till frågan är att dagens transporter av flygbränsle på lastbilar via till övervägs att tas bort och alternativa lösningar diskuteras. Det är en miljömässigt viktig fråga att framtida transporter av flygbränsle till sker på ett säkert och tryggt sätt. måste transporterna vara ekonomiskt försvarbara och rimliga. När det gäller ytterligare beslut om framtid har regeringen tillsatt en kommitté för att bl.a. utreda flygplatskapaciteten i regionen. I sitt delbetänkande skriver kommittén att infrastruktursatsningar i anslutning till är viktiga , men man kan inte ta ställning till vilka åtgärder som behövs eftersom ett utredningsarbete pågår om detta. Kommittén pekar dock särskilt på att godstransporter på järnväg till är viktiga. På vilket sätt som transporterna av flygbränsle till ska ske är dock något som de berörda parterna och intressenterna i frågan får arbeta fram och utreda vidare. Innan ett sådant förslag kan genomföras måste naturligtvis erforderliga tillstånd erhållas.
frs · GP12822 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:822 om påbyggnadsutbildning i fara har frågat mig om jag ämnar vidtaga några åtgärder för att kunna tillgodose behovet av påbyggnadsutbildning med riksrekrytering. hänvisar till att inte tilldelats platser av som kan ge rätt till interkommunal ersättning för en sökt påbyggnadsutbildning Badmästare vid . fördelar platserna till riksrekryterande påbyggnadsutbildningar som kan ge rätt till interkommunal ersättning. Antalet platser är begränsat till 8 519. följer upp hur platserna utnyttjas. utdelade riksrekryterande platser i påbyggnadsutbildningar som inte startats återtogs genom särskilt beslut av . En ny ansökningsomgång genomfördes därefter och ca 2 000 platser omfördelades. genomför nu en översyn och uppföljning av påbyggnadsutbildningarna som förväntas vara klar . Mot bakgrund av ovanstående avser jag inte att vidtaga några åtgärder när det gäller påbyggnadsutbildning med riksrekrytering.
frs · GP12823 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:823 om hiv/aids-kontoret i har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits med anledning av den förändrade situationen i och dess påverkan på hiv/aids-sekretariatets funktion i . inrättades vid i ett regionalt sekretariat för hiv/aids-frågor. Sekretariatets uppgift är bl.a. att utveckla och driva regionala hiv/aids-insatser i södra samt stödja de svenska ambassaderna i regionen vad gäller integrering av hiv/aids i allt utvecklingssamarbete. Beslutet att inrätta ett särskilt sekretariat är ett uttryck för den vikt fäster vid frågan om hiv/aids i sitt utvecklingssamarbete i regionen. Situationen i har, som framhåller, avsevärt försämrats . Sida har, som ansvarig myndighet, därför beslutat att utreda sekretariatets framtida möjligheter att effektivt genomföra sitt arbete vid fortsatt placering i . Annan placering i regionen kan bli aktuell. Arbetet mot hiv/aids i alla dess aspekter är av utomordentlig betydelse för många . avser att genom sitt utvecklingssamarbete fortsatt aktivt bidra till dessa insatser.
frs · GP12824 · 2002-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:824 om beredskapspolisen har frågat vad jag avser att göra för att utveckla och möjliggöra nyttjande av den särskilda beredskapspolisen. Beredskapspolisen består av civilpliktiga som är krigsplacerade som beredskapspoliser. Beredskapspolisen inrättades för att användas vid fall av höjd beredskap eller vid behov med hänsyn till försvarsberedskap. Beredskapspolisen har, som påpekar, endast satts in . Det var i samband med . Regeringen ansåg då att den pågående konflikten vid medfört att risken för terroraktioner i ökat. Regeringen ansåg därför att en höjning av försvarsberedskapen på polisens område var nödvändig med hänsyn till risken för väpnade aktioner i . kan beredskapspoliser som ingått avtal med om sådan tjänstgöring också användas om samhället utsatts för eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Detta innebär att det kan bli aktuellt att använda beredskapspoliser med avtal vid situationer som närmast är att betrakta som nationella katastrofsituationer. skriver att under Göteborgskravallerna begärde att få kalla in beredskapspoliser. Det är ett felaktigt påstående. Däremot kom in med en framställning om att regeringen skulle ge polisen möjlighet att vid kalla in beredskapspoliser som ingått avtal. Framställningen drogs emellertid tillbaka. Detta eftersom gällande bestämmelser inte bedömdes ge utrymme för att kalla in beredskapspoliser vid ett sådant tillfälle. Beredskapspolismännen har inte heller vare sig den utbildning eller träning som krävs för att klara av sådana situationer som de i . Mot bakgrund av händelserna i samband med toppmötet i har regeringen tillsatt en kommitté för att se över polisens arbete för att säkra ordningen, värna demonstrationsfriheten och stärka den enskildes rättstrygghet i samband med stora evenemang. En av de frågor som utredningen ska se över är om det finns anledning att utvidga möjligheterna att använda beredskapspoliser i fredstid. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GP12825 · 2002-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:825 om nämndemännens arvode har frågat mig om jag avser att verka för att nämndemännens arvode om per dag ska höjas. Som framhåller är det viktigt att personer som är yrkesverksamma kan rekryteras som nämndemän. Regeringen beslutade därför att ta bort det inkomsttak som tidigare gällde för ersättningen för förlorad arbetsinkomst för nämndemän. I syfte att uppnå en än mer allsidig rekrytering av nämndemän tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över rekryteringen av nämndemän (dir. 2000:79). I kommitténs uppdrag ingår att pröva ersättningsreglerna för nämndemän. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen kommer därefter att ta ställning till frågan om förändring av ersättningen till nämndemän.
frs · GP12826 · 2002-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:826 om Vänersjöfarten har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att trygga Vänersjöfarten långsiktigt. har bl.a. till uppgift att ta initiativ till åtgärder som stärker och verksamheter med anknytning till , verka för samordning av frågor och verksamheter som direkt eller indirekt berör samt vara en allmän företrädare för med tyngdpunkten lagd på sjöfartsfrågor och den regionalekonomiska utvecklingen. har i en framställning till regeringen hemställt om åtgärder för att säkra Vänersjöfartens fortbestånd och utveckling. framställning övervägs i . Regeringen kommer ta ställning till hemställan och därför kan jag inte svara på fråga.
frs · GP12827 · 2002-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:827 om TEN har frågat mig om jag är beredd att öppna en dialog med EU och berörda parter angående de svenska vägarna. Bakgrunden till frågan är att E 18 till inte finns med i infrastrukturplanerna. Planeringen av transportsystemen sker på nationell nivå. De transportpolitiska målen och de ekonomiska ramarna beslutas av riksdag. På uppdrag av regeringen upprättar trafikverken långsiktiga planer för infrastrukturutbyggnaden vilka syftar till att uppnå målen. Väg E 18 ingår i den nordiska triangeln och är ett av de s.k. Essenprojekten som lade särskild vikt vid när det transeuropeiska transportnätet utpekades. Flera stora projekt på den nordiska triangeln har genomförts med stöd från EU. Det gäller bl.a. E 6 i och E 18 mellan och . En särskild konferens med representation från EU och våra nordiska grannländer ordnades också i i samband med öppnandet av den nya . Trafikverken har möjlighet att ansöka om bidrag till den svenska delen av de transeuropeiska transportnätet. Ansökningarna ska i första hand avse projekt som har nationell prioritet. Den berörda vägsträckan ingick inte i den nationella väghållningsplanen för perioden 1998@2007. De budgetmedel som EU disponerar för TEN-stöd är begränsade och endast en liten del av de projekt som söker får något stöd från EU. Dessutom är stödet för en investering maximalt av investeringskostnaden. Det gäller att se E 18 i dess helhet och att prioritera utbyggnaden av de viktigaste etapperna. En sådan prioritering måste väga in såväl nationella som internationella aspekter. EU-stödet i sig är inte kriteriet som avgör om ett projekt ska byggas ut. Nya långsiktiga planer ska nu upprättas för perioden 2004@2015 med utgångspunkt från beslut om propositionen Infrastruktur för långsiktigt hållbara transporter (prop. 2001/2002:20, bet. 2001/2002:TU2, rskr. 2001/2002:126). Jag välkomnar berörda parter att delta i dialogen om dessa planer.
frs · GP12828 · 2002-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:828 om Rättvisemärkt har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att öka kunskapen om Rättvisemärkt. I arbetet för en bättre värld är det oerhört viktigt under vilka villkor produktionen tillåts ske. Vi vill se en värld där produktionen av varor och tjänster sker med miljövänliga metoder och där löner och arbetsvillkor i övrigt är goda. Ett hjälpmedel i det arbetet är olika former av etisk märkning. Märkningsordningar av typen miljö- och rättvisemärkning är goda redskap för att hjälpa konsumenterna att ta ställning till vilka produkter de ska välja. En förutsättning för att konsumenterna ska kunna ta ställning är att de känner till de olika märkningssystemen och vad de står för. Jag håller därför med att om vi ska nå upp till kunskapsmålet inom konsumentpolitiken, måste informationen till konsumenterna förbättras. är en förening där medlemmarna består av humanitära organisationer, fackföreningar (LO och TCO) och kyrkliga organisationer. vill marknadsföra sig bestämmer den själv. Men regeringen kan självfallet se till att vi konsumenter har tillgång till information om vilka märkningssystem som finns och har därför tagit initiativ till en satsning för att öka tillgängligheten av informationen till konsumenterna. har för perioden 2001@2003 tilldelats för en IT-satsning med syftet att genom användandet av den nya tekniken öka konsumentinformationens tillgänglighet och effektivitet. Som en del i denna satsning kommer att få ett uppdrag att, i samråd med bl.a. , utreda möjligheten att ge konsumenterna tillgång till IT-baserad konsumentinformation om dagligvaror. har fått ett utökat anslag för att stödja konsumentorganisationer och andra organisationer som engagerar sig i konsumentfrågor. Det är pengar som också föreningen har möjlighet att söka för olika projekt.
frs · GP12829 · 2002-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:829 om poströstning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att säkra möjligheterna för medborgarna att poströsta. En viktig del i en fungerande demokrati är ett enkelt och lättillgängligt valsystem, som väljarna känner förtroende för. Det svenska systemet har utformats mot denna bakgrund. Utgångspunkten för valförfarandet är att varje väljare ska kunna rösta i vallokal inom rimligt avstånd från sin bostad. Det är kommunernas ansvar att detta kan ske. Röstning på något av postens serviceställen är ett väl inarbetat sätt att rösta för de väljare som inte röstar i sin vallokal. Ansvaret för detta åvilar , som efter samråd med bestämmer på vilka av bolagets serviceställen s.k. poströstning ska anordnas. Omkring en tredjedel av all röstning sker genom poströstning. Denna form av röstning har således en mycket viktig plats i det svenska valsystemet. I propositionen Ändringar i vallagen, m.m. (prop. 2001/02:53) har regeringen gjort bedömningen att en ändring av denna ordning skulle kunna medföra negativa konsekvenser för väljarna, med ett minskat valdeltagande som följd. Riskerna är särskilt stora om en sådan förändring genomförs alltför nära inpå ett val. Regeringen framhåller i propositionen att de förändringar som genomgår medför att förutsättningarna för poströstningen behöver ses över. Men till skillnad från utredningens förslag, som innebar att poströstningens roll i valsystemet skulle tonas ned kraftigt (SOU 2000:125), borde enligt regeringens mening motsatt väg väljas och de särskilda bestämmelserna i vallagen om röstning på postkontor behållas. har ställt sig bakom denna bedömning (bet. 2001/02:KU8, rskr. 2001/02:147). genomgår en förändringsprocess. Antalet traditionella postkontor kommer att minska och delvis ersättas med s.k. postcentrum. I övrigt kommer lösningar med olika partners att väljas, t.ex. post-i-butik. I den mån Posten AB:s eller dess partners egna lokaler i vissa fall inte skulle räcka till, kan bolaget hyra lokaler för poströstning av kommunerna eller från något annat håll. De nya förutsättningar för förtidsröstningen som detta innebär medför att förberedelserna för poströstningen vid årets val bör följas med särskild uppmärksamhet. Regeringen har därför gett ett uppdrag med denna innebörd. Det framhålls i uppdraget att ambitionsnivån för förtidsröstningen ska vara densamma som vid tidigare val. Uppdraget ska slutredovisas . I en delredovisning har redogjort för sina kontakter med och kommunerna. säger sig inte ha några tvivel om att poströstningen kommer att genomföras på ett bra sätt. Myndigheten fortsätter, i dialog med , sin granskning av förberedelsearbetet inför valet. Mot den nu angivna bakgrunden finns det enligt min mening inget som tyder på något annat än att poströstningen vid årets val liksom kommer att kunna genomföras i trygga och rättssäkra former och med beaktande av de värden som präglar valhandlingen.
frs · GP12830 · 2002-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:830 om moms på Rättvisemärkta produkter har frågat mig om jag avser att inom ramen för utredningen om eventuell sänkning av moms på Kravmärkta produkter även utreda en eventuell sänkning av momsen för Rättvisemärkta produkter. Regeringen har beslutat att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att utreda möjligheten av och lämpligheten i att sänka mervärdesskatten på omsättning av miljömärkta livsmedel. Arbetsgruppens analys, som således inte inskränks till Kravmärkta livsmedel, utan även omfattar andra typer av miljömärkta livsmedel, ska avse de rättsliga, administrativa och praktiska förutsättningarna för en sådan sänkning. I samband därmed ska även en mer generell analys göras av lämpligheten av att använda mervärdesskatten, liksom andra slags skatter, som miljöpolitiskt styrmedel. Slutsatserna kan i vissa delar sannolikt komma att bli tillämpliga även vid bedömningen av andra typer av märkningssystem inom livsmedelsområdet. Jag avser mot den bakgrunden inte att utvidga arbetsgruppens uppdrag till att omfatta även Rättvisemärkta produkter.
frs · GP12831 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:831 om transport av farligt gods har frågat mig om åtgärder jag avser att vidta för att riskerna för framtida olyckor vid transport av farligt ska minimeras. Som frågeställaren anger är transport av farligt gods reglerat. De internationella regelverken för landtransport revideras . avsätts stora personella resurser för förberedelser, uppföljning och internationella kontakter. Lagstiftningen och regelverken styrs gemensamt inom ramen för EU-samarbetet. Som exempel kan nämnas att kommissionen har tagit ett första initiativ till förslag om ändring av direktiv /49/EG vad beträffar tryckfat, glasflaskpaket och tankar för transport av farligt gods på järnväg. deltar aktivt i detta arbete. Inriktningen för arbetet är att minimera säkerhetsrisker som det farliga godset utgör i trafiken. Eftersom det moderna industrisamhället inte kan undvara farligt gods har transporter av godset inte förbjudits annat än undantagsvis, trots de risker transporterna innebär. För att förebygga de risker om är förenade med transport av farligt gods och öka säkerheten infördes i enlighet med EU-direktiv kravet på säkerhetsrådgivare i lagen (1982:821) och förordningen (1982:923) om transport av farligt gods. Det är enligt min mening viktigt att detta utvecklingsarbete, som syftar till att anpassa lagstiftningen till den tekniska utvecklingen och att höja kompetensen och därmed säkerhetsnivåerna för allmänhet och miljö, bedrivs med hög ambition.
frs · GP12832 · 2002-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:832 om larmoperatörer har frågat om vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att öka den medicinska kompetensen hos AB:s larmoperatörer. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Låt mig först klargöra statens roll som delägare till . Som ägare bestämmer staten, tillsammans med de två andra ägarna, de övergripande målen för företagets verksamhet. Den operativa verksamheten är bolagets styrelses och lednings ansvar. Det är deras ansvar att tillse att operatörerna har den kompetens som krävs för att utföra sitt jobb samt uppfyller de krav som ställs i lagstiftning. Kraven på larmoperatörernas sjukvårdskompetens regleras särskilt i sjukhuslagen. Samtliga operatörer hos SOS Alarm har den vårdkompetens som krävs enligt lagen. Det är också viktigt att komma ihåg att en operatör inte bara hanterar vårdärenden, utan även polisiära och räddningstjänstärenden, och det är därför inte effektivt att kräva att samtliga operatörer ska ha en högre vårdutbildning. Däremot är det viktigt att det finns tillgång till högre medicinsk kompetens vilket samtliga SOS stationer har. Jag kan också konstatera att den medicinska kompetensen hos bolaget är högre än den någonsin varit.