ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12764 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:764 om utbyggnaden av väg 44 och 782 om väg 44 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att väg 44 mellan och skyndsamt färdigställs. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skynda på utbyggnaden av väg 44. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. inledde 2001 utbyggnaden av etappen mellan och Väne-Ryr på . Utbyggnaden är finansierad via länsplanen för . När utbyggnaden är klar återstår etappen mellan Väne-Ryr och Båberg innan väg 44 mellan och är utbyggd till fyrfältsväg. Den utbyggnaden ska finansieras via den nationella väghållningsplanen. Arbetsplanen för den etappen har vunnit laga kraft och enligt den nationella planen ska utbyggnaden påbörjas under perioden 2002@2004. räknar med att genomförandet av investeringarna i den nationella planen är förskjutna framåt i tiden jämfört med planen. Detta beror bl.a. på en prioritering av trafiksäkerhetsmålet. Regeringen har styrt över pengar inom anslag till de åtgärder som är mest effektiva från trafiksäkerhetssynpunkt. I regeringens infrastrukturproposition föreslogs en ökad satsning på på infrastrukturen under perioden 2002@2004. När det gäller väginvesteringar föreslås en resursökning på sammanlagt som ska användas för att genomföra investeringar i gällande planer som inte kunnat genomföras på grund av de senaste årens prioriteringar. ska redovisa vilka investeringsobjekt som kommer att igångsättas med anledning av resursförstärkningen.
frs · GP12767 · 2002-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:767 om upphandling av sfi-undervisningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att stärka lagstiftningen för att förhindra upphandlingar inom den gemensamma sektorn som försämrar viktiga verksamheter som sfi-undervisningen. Lagen om offentlig upphandling reglerar inte frågan om en verksamhet ska bedrivas i förvaltningens egen regi eller om den ska utföras av ett utomstående företag efter upphandling. Detta beslut ligger hos myndigheten själv, i det av berörda fallet . I de fall myndigheterna bestämmer sig för att upphandla viss verksamhet, såsom svenskundervisning för invandrare, är det väsentligt att det kontrolleras att den upphandlade verksamheten håller den kvalitet som begärts i förfrågningsunderlaget. Sådan kontroll ska givetvis göras av myndigheten själv, t.ex. genom dess revisorer, som skett i det av anförda fallet. Regeringen kommer att föreslå ändrade regler i lagen om offentlig upphandling som stärker anbudsgivarnas möjligheter att i domstol begära överprövning av tilldelningsbeslut i offentlig upphandling. Därigenom ökar möjligheten för deltagande företag att få till stånd en korrigering i de fall uppställda krav inte uppfylls av det företag som vunnit kontraktet. De anbudsgivare som deltagit i upphandlingen kommer därmed också indirekt att fylla en viktig kontrollfunktion.
frs · GP12769 · 2002-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:769 om bilar med körförbud har frågat mig om jag är beredd att göra det möjligt för polisen att utfärda böter till den person som kör en bil som är belagd med körförbud. anger som bakgrund till frågan att det förekommer att fordonsägare registrerar fordon på en s.k. målvakt för att undgå ägaransvaret och därefter, vid en eventuell kontroll, förnekar kännedom om hindret för fordonets brukande. Enligt fordonskungörelsen döms föraren av ett fordon som är belagt med körförbud till penningböter om han eller hon hade vetskap om hindret för fordonets brukande. I dessa fall kan polisen utfärda böter direkt på platsen i enlighet med bestämmelserna om ordningsbot under förutsättning att den misstänkte föraren erkänner gärningen. Dessutom kan en polisman hindra fortsatt färd om det är påkallat från trafiksäkerhetssynpunkt. Om föraren inte godkänner föreläggandet får ärendet avgöras i domstol. I ett sådant fall måste åklagaren givetvis kunna styrka att föraren hade vetskap om att bilen var belagd med körförbud. Åtminstone om föraren har ertappats eller om det är uppenbart att det är föraren som egentligen disponerar bilen torde emellertid detta inte innebära alltför stora svårigheter för åklagaren. Den situation som beskriver kan emellertid utgöra ett särskilt problem i den inte ovanliga situationen att föraren också har gjort sig skyldig till brott mot trafikbrottslagen, och fråga uppkommer om att förverka fordonet enligt 7 § i den lagen. Ett sådant förverkande kan nämligen vara förenat med stora svårigheter om ägareförhållandena till fordonet är oklara. Bl.a. mot denna bakgrund har inom inletts ett arbete för att analysera behovet av att utvidga möjligheterna till förverkande enligt 7 § trafikbrottslagen. Detta skulle bl.a. kunna leda till ökade möjligheter att få bort den typ av ofta trafikfarliga fordon som hänför sig till i sin fråga.
frs · GP12770 · 2002-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:770 om handläggningstid i hovrätt för tvistemål har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa förutsättningar för att förbättra handläggningstiderna för tvistemål i hovrätt. Att de som vänder sig till domstol får sina frågor behandlade och tvister lösta så snabbt som möjligt är ett mycket viktigt rättssäkerhets- och samhällsintresse. Även för vittnen och andra inblandade är det viktigt att mål handläggs utan något onödigt dröjsmål. har regeringen i samband med de årliga regleringsbreven för domstolsväsendet satt upp mål för verksamheten med det övergripande syftet att handläggningen vid landets domstolar ska ske på ett rättssäkert och effektivt sätt. Inriktningen är att genomströmningstiderna generellt ska minska för samtliga målkategorier. Antalet ännu inte avgjorda mål och målens åldersstruktur ska förbättras. Med denna utgångspunkt sätter regeringen upp riktmärken för målutvecklingen vid domstolarna. Av återrapportering framgår att resultatet successivt har förbättrats. I regleringsbrevet har regeringen ytterligare höjt ambitionsnivån när det gäller hovrätternas målavverkning för tvistemål. Härutöver har ett kontinuerligt utvecklingsarbete av arbetsformer och organisation ägt rum för att ge hovrätterna bästa möjliga förutsättningar för att snabbt och rättssäkert lösa sina uppgifter. Men detta är inte tillräckligt. Vi måste även se till att det processuella regelverket är utformat på ett sådant sätt att mål och ärenden kan handläggas inom en rimlig tid. När bestämmelser infördes såg omvärlden inte ut som den gör . har sedan den tillkom varit föremål för översyn , men det finns fortfarande utrymme för förbättringar. Inom departementet pågår ett omfattande arbete som syftar till att förbättra och modernisera förfarandereglerna i allmän domstol. När det gäller processen i hovrätterna läggs i departementspromemorian Hovrättsprocessen (Ds 2001:36), som remissbehandlades , ett antal förslag fram som syftar till att förbättra och effektivisera handläggningen i hovrätterna, bl.a. för att åstadkomma snabbare avgöranden. överlämnade dessutom rättegångsutredning sitt slutbetänkande En modernare rättegång (SOU 2001:103). I betänkandet, som är ute på remiss, finns en rad förslag på hur rättegången i tvistemål kan förbättras. Jag är övertygad om att de åtgärder som vidtagits och de förslag till lagstiftning som är föremål för beredning @ om de genomförs @ ytterligare kommer att förkorta handläggningstiderna för tvistemål i hovrätt.
frs · GP12772 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:772 om F-skattsedel har frågat mig på vilket sätt jag har gett besked till skatteverket att alla ska få F-skattsedel. Frågan är ställd mot bakgrund av en interpellationsdebatt mellan mig och . Regeringens arbete är så fördelat att frågor om F-skatt faller inom finansministerns ansvarsområde. Efter att ha samrått med honom vill jag förtydliga det som diskuterades vid debatten. På initiativ från regeringen ändrades 4 kap. 7 § skattebetalningslagen så att den som ansöker om F-skattsedel och som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet ska tilldelas en sådan skattsedel om det inte finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas. Som näringsverksamhet räknas enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen verksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Det är således numera skattemyndigheten som har bevisbördan för att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas om myndigheten avser att avslå en ansökan om F-skattsedel. Det ankommer naturligtvis på den som söker F-skattsedel att lämna de fullständiga och korrekta uppgifter som skattemyndigheten behöver för att bedöma om det är fråga om näringsverksamhet eller inte. Såsom självständiga myndigheter beaktar och skattemyndigheterna förändringar i praxis och regelverk vid sin myndighetsutövning. Varje enskilt fall bedöms för sig. När skattemyndigheten vägrar F-skattsedel är det, såvida det inte finns skatteskulder eller dylika hinder, vanligtvis verksamhetens självständighet som brister. Det är en fråga för rättstillämpningen att precisera när kriterierna för näringsverksamhet är uppfyllda. I detta sammanhang kan jag nämna att i ett förhandsbesked som Regeringsrätten fastställde, har bedömt självständighetskriteriet avseende tjänsteföretag. Avgörandet har publicerats i 2001 referat 25. Enligt vad jag har inhämtat, menar att den schabloniserade bedömning som har gjorts avseende vissa yrkeskategorier kan användas. Yrkeskategorier som t.ex. musiker, diskjockey, lärare och översättare kan mycket väl anses bedriva näringsverksamhet, om vissa kriterier är uppfyllda. Jag kan tillägga att regeringen är medveten om att gränsen mellan anställning och näringsverksamhet i vissa fall kan vara otydlig. Inom pågår ett internt arbete som avser att belysa frågeställningar vid övergång från att vara anställd till att bli företagare.
frs · GP12773 · 2002-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:773 om aktivitetsgarantin har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av att hanteringen av merkostnader för anordnare inom aktivitetsgarantin skapar onödigt merarbete. Enligt 24 § i förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program får ekonomiskt stöd för merkostnader som föranleds av verksamheten lämnas till den som i samverkan med anordnar en aktivitet inom aktivitetsgarantin. Bidraget får lämnas med högst per dag och person. Bidraget kan alltså vara av varierande storlek och ska täcka merkostnader som till exempel handledning, kursmaterial, skyddskläder, telefonkostnader m.m. En skriftlig överenskommelse mellan arbetsförmedlingen och samarbetspartnern ska finnas upprättad, med merkostnaderna specificerade. Bidrag utbetalas i förskott. Anordnaren ska efter avslutad samverkan redovisa faktiska merkostnader. pekar på det merarbete som uppstår vid arbetsförmedlingen med anledning av de administrativa rutinerna för stödet. Även vissa arbetsgivare har upplevt de administrativa rutinerna som krångliga. Bl.a. har man tyckte det varit svårt att redovisa verifikationer i fall där merkostnaden utgör del av en större kostnad, för exempelvis lokaler. AMS uppger att rutinerna nu har förenklats och styrts upp på ett sådant sätt att kravet på insatser från såväl arbetsförmedling som arbetsgivare har kunnat minska. I AMS budgetunderlag för perioden 2003@2005, som just lämnats till regeringen, för AMS fram förslag till ytterligare förenkling av stödet till merkostnader och föreslår att stödet beviljas som ett fast krontalsbelopp som ska gälla hela samverkansperioden. Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslaget, utan det kommer att beredas i sedvanlig ordning inom . Avslutningsvis vill jag understryka vikten av att de rutiner som AMS tillämpar vid utbetalning av merkostnadsbidraget har en sådan utformning att myndigheten har full kontroll över vad utbetalade medel använts till.
frs · GP12777 · 2002-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:777 om kärnvapenprov i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att protestera mot ett projekt avseende kärnvapenprov i , i vilket även skulle vara inblandat. förefaller bygga på ett missförstånd och felaktiga uppgifter som förekommit i argentinsk press. Påståendet om att skulle anlägga en militärbas i provinsen del Fuego i syfte att "genomföra kärnvapenstudier i fredliga syften" saknar grund. undertecknade FN-fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) 1996 och ratificerade avtalet . Att anslutit sig till provstoppsavtalet är av särskild vikt eftersom är en av de 44 stater vars ratificering krävs för att provstoppsavtalet ska kunna träda i kraft. Tyvärr saknas fortfarande 13 länders ratifikationer för avtalets ikraftträdande @ något jag beklagar djupt. I enlighet med provstoppsavtalet har ett internationellt övervakningssystem (IMS) inrättats för att kontrollera att ingen bryter mot provstoppsavtalet. Systemet omfattar hundratals mätstationer världen över. I finns nio sådana mätstationer. Två av dessa mätstationer är lokaliserade till i sydligaste . Den ena är en seismologisk station och den andra är en infraljudsstation. Det rör sig således om mätstationer som inrättats just för att kontrollera att inga kärnvapenprov utförs i världen. utgör en grundpelare i arbetet för kärnvapennedrustning. Det är av största vikt att avtalet kan träda i kraft . Regeringen uppmanar kontinuerligt de stater som ännu inte har anslutit sig till provstoppsavtalet att göra så, särskilt de återstående 13 stater vars ratificeringar erfordras för avtalets ikraftträdande. Slutligen kan jag tillägga att hela enligt som öppnades för undertecknande 1967, utgör en kärnvapenfri zon, vilket jag välkomnar varmt.
frs · GP12778 · 2002-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:778 om rättslig prövning av folkmordet i har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att personer misstänkta för inblandning i folkmordet i blir föremål för rättslig prövning. Folkmordet i tillhör de mest avskyvärda brotten mot mänskligheten under det . Jag instämmer i uppfattning att rättslig prövning av de misstänkta för dessa brott är nödvändig, för rättvisans skull, för att förhindra att de återupprepas och för att underlätta försoning. Genom FN:s inrättande av den internationella brottmålstribunalen för 1994 har världssamfundet visat att folkmord inte kommer att förbli ostraffat. Rwandatribunalen har i säkerhetsrådets resolution 955 (1994) fått kompetens att ställa krav på samarbete, bl.a. med gripande och överföring av personer misstänkta för allvarliga brott mot internationell humanitär rätt. tillhörde de pådrivande vid inrättandet av Rwandatribunalen och har stött den såväl politiskt som praktiskt och ekonomiskt. Det svenska bidraget uppgår till ca . En svensk domare har också deltagit i tribunalens arbete. På det nationella planet har antagit en lag som möjliggör för oss att uppfylla våra förpliktelser mot tribunalerna. Om det skulle bli aktuellt kommer lojalt att efterkomma en begäran om gripande, överföring eller annan rättshjälp från tribunalen. Såvitt känt har Rwandatribunalen inte haft anledning att framställa någon sådan begäran. I våra bilaterala förbindelser och inom EU har uppmärksammat och tryckt på för att få till stånd liknande lagstiftning i andra länder. Så har bl.a. skett i fallet Athenase Seromba. tog upp denna fråga inom EU. Vi kommer att fortsätta att verka på detta sätt. Det är viktigt att även peka på prövningen i nationella domstolar i . Tusentals människor deltog i massakrerna och i finns det ca 125 000 personer gripna i avvaktan på rättegång. Ansvaret för att dessa får sin sak prövad ligger i rwandiernas händer. följer detta med stort intresse, inklusive det traditionella rättsskipningssystemet Gacaca. De skyldiga som är på fri fot torde i de flesta fall vara kvar i regionen. stöder, bilateralt och inom ramen för EU-samarbetet, ansträngningarna att nå fred och stabilitet i regionen. Vår förhoppning är att freden ska ge nya förutsättningar för utlämning av de misstänkta. Regeringen följer utvecklingen inom människorättsområdet nära. Vi förutsätter att vi kommer att få anledning att fortsätta våra ansträngningar för lagföring av brott mot internationell humanitär rätt, inte minst genom vårt arbete till stöd för den , .
frs · GP12780 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:780 om vägmärkesförordningen har frågat mig om jag avser att presentera en snabb särlösning som möjliggör användning av brunvita vägmärken för vägvisning till turistiskt intressanta mål. Frågan har ställts mot bakgrund av att beredningen av förslag till en ny vägmärkesförordning ännu inte har avslutats. omfattande förslag till ny förordning innehåller bl.a. ett förslag till införande av brunvita vägmärken för vägvisning till turistiskt intressanta mål. Svaret på fråga är ja.
frs · GP12781 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:781 om digital allemansrätt har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att bredbandsutbyggnaden även kommer glesbygder till del. Jag vill börja med att erinra om den IT-politik och inriktningen av denna som lades fast i IT-propositionen, proposition 1999/2000:86. Regeringens bedömning enligt propositionen var bl.a. följande. Hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta ska i första hand ske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i hela landet. I enlighet med denna bedömning har ett antal åtgärder vidtagits. För att underlätta bredbandsutbyggnad i glesare bebyggelse har bl.a. två olika stöd till kommunerna samt en skattereduktion till abonnenter för bredbandsanslutning utformats. Åtgärderna innebär att investeringskostnaden för kommuner och enskilda blir lägre. Stöden kan användas när en kommersiell utbyggnad inte beräknas ske . Vidare ska förbindelsen vara prioriterad av närings- och regionalpolitiska skäl av kommunen. Kommunen kan alltså prioritera utbyggnad till exempelvis företag i glesbygd. Sammanfattningsvis är mitt svar att regeringen fortsätter sitt arbete med att stimulera infrastrukturutbyggnaden, så att den får så stor spridning över landet som möjligt. Bredbandsutbyggnaden är viktig och jag kommer att noga att följa utvecklingen.
frs · GP12782 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:764 om utbyggnaden av väg 44 och 782 om väg 44 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att väg 44 mellan och skyndsamt färdigställs. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skynda på utbyggnaden av väg 44. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. inledde 2001 utbyggnaden av etappen mellan och Väne-Ryr på . Utbyggnaden är finansierad via länsplanen för . När utbyggnaden är klar återstår etappen mellan Väne-Ryr och Båberg innan väg 44 mellan och är utbyggd till fyrfältsväg. Den utbyggnaden ska finansieras via den nationella väghållningsplanen. Arbetsplanen för den etappen har vunnit laga kraft och enligt den nationella planen ska utbyggnaden påbörjas under perioden 2002@2004. räknar med att genomförandet av investeringarna i den nationella planen är förskjutna framåt i tiden jämfört med planen. Detta beror bl.a. på en prioritering av trafiksäkerhetsmålet. Regeringen har styrt över pengar inom anslag till de åtgärder som är mest effektiva från trafiksäkerhetssynpunkt. I regeringens infrastrukturproposition föreslogs en ökad satsning på på infrastrukturen under perioden 2002@2004. När det gäller väginvesteringar föreslås en resursökning på sammanlagt som ska användas för att genomföra investeringar i gällande planer som inte kunnat genomföras på grund av de senaste årens prioriteringar. ska redovisa vilka investeringsobjekt som kommer att igångsättas med anledning av resursförstärkningen.
frs · GP12783 · 2002-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:783 om sambandscentralen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förhindra att utarmas i visst avseende. hänvisar till en eventuell flytt av sambandscentralen i till . svarade jag på en liknande fråga (Centralisering av polisverksamhet, fråga 2001/02:416). Jag sade då att myndigheter i normalt själva har ansvar för hur deras verksamhet ska vara organiserad. Det är därför i första hand Polisen som avgör från vilka platser radiotrafiken ska skötas. Modern teknik möjliggör för Polisen att låta en kommunikationscentral täcka ett större område . Polisen utvecklar fortlöpande sina kommunikationscentraler. inledde ett projekt för att utveckla och införa ett nytt ledningssystem, KC-Polis. konstaterar i en nyligen avslutad inspektion av användningen av systemet att arbetet med att införa och vidareutveckla systemet bör fortsätta. Jag välkomnar naturligtvis åtgärder som syftar till att höja effektiviteten och kvaliteten i Polisens arbete. tar även upp tillströmningen av besökande i under semestertid i sin fråga. svarade jag honom (Sambandscentralen i , fråga 2001/02:783) att det finns flera län med stora säsongsvariationer i och att en lösning på detta problem är utbytestjänstgöring för poliser mellan län som har hög arbetsbelastning under olika säsonger. Jag vill tillägga att det under semestertid lämnas polisförstärkning till från övriga delar av polisdistriktet. Mot bakgrund av det utvecklingsarbete som pågår inom Polisen ser jag inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder avseende Polisens samordning av kommunikationscentralerna.
frs · GP12788 · 2002-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:788 om visum för FARC-representanter har frågat mig vad jag avser göra för att EU:s visumbeslut angående representanter upphävs, så att ett medlingsarbete mellan den colombianska regeringen och underlättas. Först måste jag tyvärr konstatera att ungefär som ställde sin fråga kollapsade fredsförhandlingarna mellan den colombianska regeringen och . Förhoppningarna att få till stånd ett eld upphör grusades i och med att kapade ett colombianskt inrikesflyg och kidnappade den politiker som i senaten är ordförande för utskottet för fredsfrågor. Mot bakgrund av andra våldsamma och farliga övergreppshandlingar som genomfört under den senaste månaden blev flygplanskapningen dödsstöten för den redan hårt ansträngda fredsförhandlingsprocessen. President såg sig nödsakad att avbryta de pågående fredsförhandlingarna med gerillaorganisationen och upphäva såväl det politiska erkännandet av FARC som själva avspänningszonen. Den direkta dialogen mellan regeringen och FARC har därmed upphört . En huvudorsak till att fredsförhandlingarna bröt samman är FARC-ledningens bristande insikt och respekt för vad en seriös fredsförhandlingsprocess innebär. Naturligtvis beklagar den detta. Vad gäller fråga vill jag understryka att det inte finns något kategoriskt eller generellt EU-beslut att neka viseringar till FARC-företrädare. Mot bakgrund av FARC:s oacceptabla politik att fortsätta att kidnappa civila uttalade EU att inga nya viseringar eller uppehållstillstånd skulle ges till företrädare till FARC. Emellertid behölls utrymme att kunna ge viseringar för särskilda angelägenheter som hade direkt bäring på fredsprocessen. I likhet med andra aktörer, inte minst president och andra demokratiska ledare i , vet vi att det längre fram kommer att behövas nya fredsförhandlingar med FARC. Men dessa förhandlingar kräver uppenbarligen andra förutsättningar än de som har gällt. Bl.a. måste på ett trovärdigt sätt visa att den verkligen vill medverka till ett slut på kriget genom seriösa politiska förhandlingar. Ett första steg till detta vore att FARC , och utan några krav, friger samtliga kidnappade samt upphör med attacker mot civila och med sabotage av infrastrukturen. Den kommer fortsatt, såväl bilateralt som tillsammans med andra internationella aktörer inom EU och FN, att noga följa den colombianska utvecklingen och söka bidra till att seriösa fredsförhandlingar kan inledas med FARC. kommer också fortsatt att, tillsammans med andra internationella aktörer, söka bidra till att fredsprocessen med inte ska behöva avbrytas eller frysas utan tvärtom kunna övergå i mer preciserade förhandlingar.
frs · GP12793 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:793 om pornografi i TV har frågat mig om jag har för avsikt att agera för att konsumenter ska kunna välja kanaler och kanalpaket utan porr. Inom pågår en översyn av frågan om rätten att kunna utesluta program med pornografiskt innehåll från TV-abonnemang. När detta arbete är avslutat avser jag att återkomma i ärendet.