ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11880 · 2002-03-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:880 av () till socialminister om utredning kring demens av medicinsk metodik (SBU) utreder värdet av olika insatser för människor med demens och anlitar därvid landets främsta experter. Utredningen arbetar inom ett brett arbetsfält eftersom insatserna handlar både om medicinsk behandling och sociala insatser. aviserar regeringen en utredning om insatser för människor med demens. Jag vill därför fråga socialministern: Hur avser regeringen samordna den utredning som SBU genomför med den som regeringen avser tillsätta?
fr · GP11881 · 2002-03-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:881 av () till försvarsminister om övervakningen av svenska roll för säkerhet och skydd längs de svenska kusterna är omvittnad. Dess uppgift är inte bara säkerhetspolitisk utan också t.ex. av betydelse för fiskeövervakning och miljöövervakning. Tekniska framsteg och modern övervakningsutrustning gör att händelser i och runt kan bevakas. Men det är också viktigt att det finns personal och fartyg som fysiskt kan rycka ut och gripa in i den händelse det behövs. Därför är det viktigt att de stationeringsorter som finns längs finns kvar och inte försvagas. Försvarets diskussion om eventuellt förtida skrotande av vedettbåtar innebär att övervakningen runt kusten riskerar att tunnas ut. läggs inte arbetsuppgifter inom till fullo ut på olika stationeringsorter och fasta tjänster besätts med vikariat och tillfälliga förordnanden. Min fråga till försvarsministern blir därför: Avser försvarsministern verka för att de nuvarande stationeringsorterna behålls och stärks för att inte övervakningen av svenska ska försvåras?
fr · GP11882 · 2002-03-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:882 av () till statsrådet om energipolitiken I ett muntligt svar i frågestund bekräftar statsrådet att regeringens mål är att vindkraften ska stå för . Detta mål innebär konkret att vindkraften ska öka sin kapacitet 20 gånger . Detta anser jag vara ett orealistiskt mål, men vägen att nå dit är enligt statsrådet de s.k. gröna certifikat som regeringen ska föreslå i en kommande proposition. En viktig aspekt av problematiken kring vindkraften är målkonflikten mellan regeringens miljömål, inklusive den förtida avvecklingen av kärnkraften, och de negativa konsekvenser som denna politik får för svensk ekonomi, för möjligheterna till en positiv utveckling på arbetsmarknaden, och för möjligheterna till att begränsa utsläpp från förbränning av fossila bränslen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att regeringens miljömål inte får negativa effekter på andra viktiga faktorer som ekonomisk tillväxt och utvecklingen på arbetsmarknaden?
fr · GP11883 · 2002-03-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:883 av () till finansminister om dieselbeskattningen är ett av de länder i världen som har de högsta skatterna. I det avseendet är inte beskattningen av diesel något undantag. Detta belastar inte minst vårt jordbruk, som har att konkurrera med jordbruksföretag i andra länder, t.ex. inom EU. Regeringen har tidigare givit löfte till jordbruksnäringen att lindra denna överbeskattning. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta vad gäller att ge det svenska jordbruket rättvisa konkurrensförutsättningar, särskilt vad gäller dieselbeskattningen?
fr · GP11884 · 2002-03-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:884 av () till statsminister om samarbetet mellan regering och riksdag i EU-frågor Inför rådsmöten och toppmöten utarbetar regeringen förslag till svensk ståndpunkt. Förslagen redovisas sedan inför på dess fredagssammanträden. Men arbetet i unionen består av många olika processer. Ett exempel är kommissionens grönböcker, där medlemsländerna har en relativt på sig att utarbeta sina ståndpunkter. Vanligtvis inhämtas remissyttranden från näringsliv, verk, myndigheter och organisationer innan den svenska ståndpunkten meddelas kommissionen. har inte aktiverats i detta arbete. Med anledning av att den svenska , till skillnad mot bl.a. de finska och danska parlamenten, inte deltar aktivt i utformningen av de svenska ställningstagandena vill jag ställa följande fråga till statsministern: Jag förutsätter att regeringen av demokratiska skäl vill låta delta på ett tidigare stadium och mer engagerat sätt tillsammans med regeringen i utvecklingen av den svenska Europapolitiken. Vilka samarbetsformer önskar regeringen föreslå för att göra det möjligt för att tidigare delta i utarbetandet av svenska ståndpunkter?
fr · GP11885 · 2002-03-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:885 av () till näringsminister om omställningsarbetet på är en av de kommuner som är föremål för ett utvecklingsprogram främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Regeringen har tillsatt en omställningsgrupp med uppdrag att föreslå och genomföra utvecklingsprogram. Omställningsgruppen avslutade som planerat sitt arbete vid ingången av . har fått ett glädjande besked om stöd till men väntar fortfarande på beslut om övriga insatser. Det är angeläget att beslut fattas snabbt. och omställningsgruppen har redovisat ett antal förslag som aktivt ska bidra till en positiv utveckling av den gotländska arbetsmarknaden. Företrädare för , som var inbjudna till , har framfört att det är mycket angeläget att snabbt få beslut om framför allt tre projekt @ Kustateljén, Gamestudion och Kongresshallen. Jag vill fråga: När avser näringsministern att fatta beslut om de tre nämnda projekten på ?
fr · GP11886 · 2002-03-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:886 av () till utbildningsminister om CSN Återigen får CSN hård kritik på grund av otillfredsställande service mot studenterna. fanns det 5900 ansökningar som inte påbörjats, trots att de är mer än . Det totala antalet ärenden som inte avslutats är så många som 13500. Detta innebär naturligtvis ett hårt slag mot de studenter som är beroende av studiestöd för sitt uppehälle. "Siffrorna är skrämmande. Det innebär att det finns studerande som inte har en krona att köpa mat eller betala hyra för. Studenter får förlita sig på närstående för att klara inledningen på terminen." Det säger () ordförande i en kommentar. Situationen har varit likartad under en lång rad år. Detta trots att antalet ansökningar om studiestöd har minskat under både , och att personalstyrkan på CSN ökade, med så mycket som en tredjedel. CSN konstaterar trots detta att målet om att korta handläggningstiderna inte uppnåtts. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att CSN ska leva upp till kravet på snabb och effektiv handläggning av studiestödsärenden?
fr · GP11887 · 2002-03-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:887 av () till utbildningsminister om tidsbegränsade möjligheter till studier Allas möjlighet till utbildning är utan tvekan en av de viktigaste orsakerna till att under förra decenniet förvandlades från ett fattigt jordbrukarsamhälle till ett industri-, utvecklings- och forskarsamhälle. Fler utbildningsplatser tillsammans med studielån gav alla ungdomar möjlighet till högre studier. När studiemedelssystemet reformerades höjdes bidraget, men reglerna för hur länge man kan få studiemedel skärptes. Möjligheten till avsteg från den tidigare tolvterminsregeln, som fortfarande gäller, stängdes. Det är rätt i sig, då det är viktigt att en student bedriver planmässiga studier och ska kunna klara av dem . Men finns det risk att vissa grupper av studerande inte kommer att hinna slutföra sin utbildning . De som läst någon enstaka kurs innan man ångrar sitt tidigare val och påbörjar längre studier inom annat yrkesområde, kommer inte att kunna få studiemedel på grund av att studierna inte hinner avslutas inom tolv terminer. Jag vill fråga utbildningsministern om han är beredd att vidta åtgärder så att det återigen blir möjligt att få avsteg från reglerna om tolv terminers studiestöd framför allt när det gäller studier till bristyrken som t.ex. läkare och lärare.
fr · GP11888 · 2002-03-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:888 av () till utbildningsminister om studiemedelssystemet Det nuvarande studiemedelssystemet utgör i många fall ett hinder för det livslånga lärandet. En person som studerar till sjukgymnast, sjuksköterska eller liknande och sedan vill fortsätta att utbilda sig till läkare kan inte av ekonomiska skäl göra detta, eftersom den totala studietiden överstiger tolv terminer. Detta är knappast rimligt, inte minst med tanke på att läkarbristen i landet är stor. Jag vill fråga utbildningsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att ett livslångt lärande inte förhindras av studiemedelssystemet.
fr · GP11889 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:889 av () till statsrådet om fritidspolitiker Enligt uppgift har nästan var femte fullmäktigeledamot som valdes in som ordinarie ledamot 1998 avsagt sig sina uppdrag. Bland dessa är ungdomar överrepresenterade, men även kvinnor. Bland de som finns i åldersgruppen har slutat. De politiska partierna har naturligtvis ett ansvar för att skapa förutsättningar för delaktighet och möjlighet till att påverka politiken. Men de många avhoppen är oroande och pekar på hur viktigt det är att villkoren för att ha uppdrag som fritidspolitiker uppmärksammas och förbättras. Vi får inte riskera att makten i ännu högre grad förskjuts till en elit av heltidspolitiker. Som helhet kan trenden att kvinnor och unga kommer att vara underrepresenterade i fullmäktigeförsamlingarna befästas. Det är en varningssignal som måste tas på allvar liksom att det kan undergräva demokratin. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förbättra förutsättningarna för fritidspolitiker?
fr · GP11890 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:890 av () till finansminister om kvarskatt på grund av förhöjda taxeringsvärden Uppräkningen av taxeringsvärdena när nu frysningen upphävts kommer att leda till kraftigt höjd fastighetsskatt. Många familjer får en fastighetsskattehöjning på eller mer att se fram emot, när omräkningstalen slår igenom. Många husägare kommer, i samband med att de får sina deklarationsblanketter, att upptäcka att de får en rejäl kvarskatt. Detta på grund av att taxeringsvärdena på många hus, framför allt utefter , har höjts kraftigt. Skattemyndigheterna har förlitat sig på att allmänheten ska ha blivit upplyst via medierna och därför inte gått ut med någon generell information till husägarna. Endast personer med stående jämkning har blivit informerade om att de kan förvänta sig kvarskatt. För många, framför allt barnfamiljer och äldre, kan beskedet på deklarationsblanketten komma som en chock eftersom de inte har kunnat förutse hur stor höjningen av taxeringsvärdena blir. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att husägarna blir informerade om hur stor deras beräknade fastighetsskatt kommer att bli?
fr · GP11891 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:891 av () till utrikesminister om syn på valet i president väljer att inte kritisera presidentvalet i . Han hänvisar till att de sydafrikanska valobservatörerna förklarar valet rättvist. Fundamentala demokratiska spelregler åsidosattes i det avhållna valet i . Alla som ville fick inte rösta. Regimen hade som konsekvent taktik att skrämma folk från att rösta. Valobservatörer både utvisades och hindrades från att göra sitt jobb. Oppositionen skrämdes och hotades. Trots detta vill alltså inte kritisera valet. Det är mycket allvarligt när grannländer underlåter att kritisera demokratiska brister och övergrepp mot mänskliga fri- och rättigheter. måste tydligt framföra uppfattningen att grannländerna måste samverka med bl.a. EU för att stoppa landets sönderfall. Ju fler ursäkter framför för agerande, desto mindre blir det politiska trycket på honom att lägga om kursen. Hur avser regeringen påverka och landets president att ta större ansvar för att förmå att utvecklas i demokratisk riktning?
fr · GP11892 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:892 av () till jordbruksminister om utbetalning av EU-stöd En svårighet för vårt jordbruk är att utbetalningar av olika stöd från EU inte sällan fördröjs på ett för många jordbrukare allvarligt sätt. Oavsett vad fördröjningarna beror på, om det är , länsstyrelser eller ett för krångligt regelverk, så är det inte rimligt att våra jordbruksföretag ska behöva vänta på utbetalning. Företagen har att göra sina utbetalningar för inköp av insatsvaror och skatter för att inte drabbas av negativa konsekvenser. Naturligtvis är det då också viktigt att ett företags intäkter kommer in , inte minst så att de kan bokföras under rätt verksamhetsår. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fördröjningar av utbetalningar inte ska upprepas?
fr · GP11893 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:893 av () till utbildningsminister om fasta skoldel ställde jag en rak och tydlig fråga om fasta skoldel till skolministern. Frågan löd: "Avser skolministern återkomma till med ett förslag som upphäver avvecklingen av fasta skoldel?" När jag får svaret från skolministern påstår han att jag ställt en helt annan fråga. Det vore ärligare om skolministern sade att han varken ville eller kunde svara på den fråga jag faktiskt ställde, än att vilseleda genom omskrivning av frågan. Skolministern skriver: "har frågat mig om jag avser återkomma till med ett förslag som upphäver beslutet om omställningen av verksamheten vid . "Omställningen av verksamheten? har beslutat stänga fasta skoldel: "Utskottet har i det föregående ställt sig bakom regeringens förslag att avveckla de fasta skoldelarna vid och till förmån för en utbyggd resurscenterverksamhet med en mindre skoldel för visstidsplaceringar vid centren." 1999/2000:UbU4. Så ser riksdagsbeslutet ut och det måste förändras. Om åter ska få en fast skoldel måste fatta ett nytt beslut och upphäva det gamla nedläggningsbeslutet. Skolministern är efter sina uttalanden moraliskt förpliktigad att lägga förslag om detta. När avser skolministern återkomma till med ett förslag som upphäver riksdagsbeslutet om avvecklingen av fasta skoldel?
fr · GP11894 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:894 av () till utbildningsminister om förskoleplikt Slutmålet för den socialdemokratiska utbildningspolitiken vad gäller förskolan är "en allmän avgiftsfri förskola". Vad avgiftsfri betyder är det inte svårt att begripa, men allmän är ett mer vagt begrepp. I Socialdemokraternas senaste partiprogram står det att: "Förskolan @@@ ska ses som en del av den generella välfärdspolitiken på samma sätt som skolan." Utbildningsministern själv skriver i att: "Maxtaxan och den allmänna förskolan för fyra- och femåringar innebär en satsning @@@ för att ge många fler barn en bättre start på det livslånga lärandet." Vad innebär det att förskolan ska vara allmän, en del av den generella välfärdspolitiken och en del av det livslånga lärandet? En möjlig tolkning skulle kunna vara att alla ska gå i förskolan precis som i skolan, och att förskolan därför ska bli obligatorisk. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att verka för att förskolan ska bli obligatorisk på samma sätt som är obligatorisk?
fr · GP11895 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:895 av () till utbildningsminister om fristående förskolor Den svenska förskolan visar ur ett internationellt perspektiv en unik bredd vad det gäller olika inriktningar och pedagogiker. En viktig orsak till detta är de fristående förskolorna. Det är ofta föräldrakooperativ eller personal som genom avknoppning driver en god verksamhet. Det finns allvarliga tecken som tyder på att denna pedagogiska mångfald hotas i och med maxtaxereformen. Många föräldrakooperativ hade tidigare en något lägre taxa i jämförelse med kommunala förskolor. De lyckades skapa engagemang hos föräldrarna genom god kvalitet och de lägre avgifterna. Möjligheten till lägre avgifter finns i praktiken inte längre. Andra förskolor har haft som verksamhetsidé att ha en hög kvalitet. Dels genom att hålla nere kostnaderna på ett sätt som kommuner generellt inte klarar, men även genom att i vissa fall ha en något högre avgift. Den möjligheten finns , de får inte ta ut så mycket som mer än maxtaxans utan de tvingas antingen att förändra sin verksamhet eller lägga ned. Ett beslut som flera förskolor står inför . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa den pedagogiska och verksamhetsmässiga mångfald som finns inom den svenska förskolan genom kombinationen av fristående och kommunala förskolor?
fr · GP11896 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:896 av () till utbildningsminister om mobbningsrisker på fritidshem redovisar i boken ett stort antal intervjuer gjorda med barn. Det framgår att barnen måste "leta rätt på" de vuxna om något inträffar. Många vittnar också om bråk, skrik och stök. Personalen har självklart ambitionen att göra ett bra jobb. har personaltätheten på fritids halverats . I genomsnitt ansvarar en vuxen för 17,8 barn. Detta är mycket allvarligt, eftersom barnen oftast inte befinner sig samlat utan i ett flertal olika rum och lokaler. är mycket oroad över de stora barngrupperna på fritidshemmen. Hon säger sig tydligt se en mycket försämrad kvalitet i skolbarnsomsorgen. I stora barngrupper finns risk för mobbning och utanförskap. Ju färre vuxna som finns i en verksamhet, desto svårare är det att fånga upp barn med problem. Vad avser ministern göra för att minimera riskerna för mobbning i skolbarnsomsorgen?
fr · GP11897 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:897 av () till utbildningsminister om maxtaxan Det blir allt trängre i den svenska förskoleverksamheten. Kombinationen av lägre avgift, utökad rätt till barnomsorg för föräldralediga och arbetslösa har inneburit att trycket på förskolor och familjedaghem har blivit större. Ett problem för många kommuner är att de statliga maxtaxepengarna inte beräknades utifrån en ökad nyttjandegrad, varför kommuner står med ökade kostnader som de inte får ersättning för från staten. T.ex. beräknar att maxtaxereformen kostar dem utöver det statliga bidraget. De kostnaderna får nu skattebetalarna själva stå för. Genomförandet av maxtaxereformen strider alltså i grunden mot finansieringsprincipen, om inte regeringen justerar bidragen till kommunerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de ökade kostnaderna som drabbar kommuner på grund av maxtaxan inte ska drabba de enskilda kommunernas ekonomi?
fr · GP11898 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:898 av () till utbildningsminister om förskolan Det blir allt trängre i våra förskolor. I kölvattnet av maxtaxan har nyttjandegraden på flera håll redan ökat markant. Eftersom detta inte fanns med i statens beräkning av finansieringen av maxtaxan finns det inga resurser att möta detta. Föräldrarna har inga ekonomiskt hållbara alternativ och kan därför bara åse hur kvaliteten försämras. Redan innan maxtaxan infördes hade besparingar lett till större barngrupper. Det finns exempel där barnantalet ökat från 54 till 72 barn i samma lokaler. För att lösa den akuta situationen tvingas kommunerna öka antalet barn i grupperna ytterligare. Trängsel av detta slag leder framför allt till psykosociala problem för både barn och personal. Men även fysiska olägenheter som dålig luft på grund av underdimensionerad ventilation och att ljudnivåerna blir högre när fler barn måste samsas på en för liten yta. Det är svårt att rekrytera personal till förskolan . Många slutar och hänvisar till överbelastning på grund av dåliga arbetsförhållanden. En sådan situation är inte acceptabel varken för barnen eller personalen. De statliga regler, som fanns tidigare, för hur stort utrymme varje barn skulle ha inom förskolan var alltför stelbenta och togs bort med allas goda minne. kan vi konstatera att staten fortfarande har det övergripande ansvaret för att barn och personal inom förskolan får vistas i en fysiskt och psykiskt hälsosam miljö. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med den tilltagande försämringen av kvaliteten inom förskolan?
fr · GP11899 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:899 av () till utbildningsminister om maxtaxan och ökande kontrollsystem har regeringen infört en maxtaxa inom barnomsorgen. Det är en reform som hyllats av Socialdemokraterna som den bästa någonsin för barnfamiljerna. Våra och andras protester mot den ökade styrningen av föräldrarna, mot risken för kvalitetsförsämringar, mot den ojämlika fördelningspolitiken, mot att så många familjer står utanför reformen har mötts av oförståelse eller tystnad. Baksidan av maxtaxereformen har inte fått visas upp. är maxtaxan införd och vi kan se resultaten. Höginkomsttagare sparar medan låginkomsttagare och deltidsarbetande föräldrar på flera håll fått höjda avgifter. Efterfrågan på barnomsorg har ökat i flera kommuner och i förskolan blivit längre. Allt tyder på att maxtaxan innebär att föräldrar arbetar mer och utnyttjar förskolan maximalt. Det ökade tidsuttaget har inneburit att vissa kommuner beslutat att införa kontrollsystem för att kontrollera föräldrarnas arbetstider mot barnens vistelsetider i förskolan. På detta sätt ska föräldrar som anses utnyttja förskolan för mycket kunna ställas till svars. Maxtaxan har alltså inneburit att kommuner tvingas införa nya kontrollsystem av barnfamiljerna, ökad administration för kommunerna och mindre frihet för barnfamiljerna. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att maxtaxereformen inte ska drabba kommunerna i form av ökad kontroll och administration?
fr · GP11900 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:900 av () till utbildningsminister om familjedaghemmens framtid är av alla barn i åldern 1@5 år inskrivna i familjedaghem. Det är en siffra som minskat kraftigt . När förskolan 1998 fick en läroplan och placerades under hamnade familjedaghemmen i ett vakuum. Regeringens totala fokusering på förskolorna lämnade familjedaghemmen utanför. De är inte skyldiga att följa förskolans läroplan och är följaktligen inga förskolor men de tillhör organisatoriskt . Medan stora satsningar gjorts på förskolans område tycks regeringen se på familjedaghemmen som en överbliven rest från ett äldre system. Ett tydligt exempel är regeringens införande av den allmänna förskolan. Reformen, som träder i kraft , ger alla barn rätt till tre timmars avgiftsfri förskola . Eftersom familjedaghemmen per definition inte är förskolor kan inte reformen tolkas på annat sätt än att familjedaghemmen inte är inberäknade. Självklart finns det en stor risk att detta kommer att innebära en total utslagning av familjedaghemmen. Föräldrar tvingas av ekonomiska skäl välja den statligt subventionerade förskolan oavsett vad de föredrar för omsorg för sina barn. Skolminister öppnade för kommunerna att låta den allmänna förskolan omfatta även familjedaghemmen men den möjligheten är inte känd ute i kommunerna. Vad avser statsrådet göra för att tillse att en fortsatt god familjedaghemsverksamhet finns i hela landet?
fr · GP11901 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:901 av () till utbildningsminister om maxtaxa och familjeekonomi Flera kommuner har ändrat betalningsrutinerna i samband med maxtaxan, från elva till tolv månaders betalning. Detta innebär att många föräldrar som valt att ta sitt barn ur dagis under en sommarmånad och då heller inte behövde betala avgift nu straffas genom att tvingas betala för en tjänst de inte utnyttjar. Flera kommuner har också haft olika avgifter för 30, 35 och 40 timmars nyttjande av förskola . Vi har nåtts av rapporter att kommuner satt maxtaxan högre än den lägsta avgiften. Konsekvensen är att dessa föräldrar nu måste betala mer i avgift, trots att man inte utökar nyttjandegraden. Dessa både fenomen i maxtaxereformen är två exempel på att reformen ger incitament till att föräldrarna frestas att öka utnyttjandet av förskolan. Vad avser ministern göra för de familjer som fått ökade barnomsorgskostnader till följd av maxtaxans genomförande?