ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11669 · 2002-02-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:669 av () till justitieminister om stöld fastslog att kriterierna för snatteri ska vara en stöld av varor för lägre värde än . har dock tingsrätten dömt en kvinna från , som stulit för nästan , för snatteri. Tingsrätten har motiverat sin dom med att man indexuppräknat gränsen för snatteri med konsumentprisindex och därmed borde gränsen ligga på . Att stjäla är stöld och den som stjäl har begått ett brott. I stället för att träta om gränsen för snatteri är det bättre att avskaffa den och ta bort brottet snatteri. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att brottsrubriceringen snatteri ska avskaffas?
fr · GP11670 · 2002-02-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:670 av () till justitieminister om hot mot pälsnäring I pågår demonstrationer av olika slag mot pälsdjursnäringen. En pälsdjursfarmare i upplever, enligt medierna, att hennes privatliv är hotat. Grupper av demonstranter samlas utanför hennes bostad vid upprepade tillfällen. Hennes namn och adress publiceras på hemsidor och hon får personliga hatbrev och telefonsamtal på grund av den verksamhet hon bedriver. Polisen har tagit emot anmälan om olaga hot men säger sig inte kunna göra något åt demonstrationerna eftersom det råder allmän demonstrationsfrihet enligt regeringsformens andra kapitel. I regeringsformens första kapitels andra paragraf slås det fast att: "Det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor lika rättigheter samt värna den enskildes privatliv och familjeliv." Syftet med demonstrationsfriheten kan inte, enligt min mening, ha varit att enskilda personer ska kunna utsättas för kränkande behandling. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att se till att enskilda människor inte, genom hot och trakasserier, förhindras utöva en legal verksamhet eller att sådan verksamhet försvåras genom den typen av agerande?
fr · GP11671 · 2002-02-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:671 av () till statsrådet om kontroll av temperatur i kyl- och frysutrymmen har beslutat att livsmedel ska förvaras och transporteras under sådana förhållanden att konsumenterna kan lita på att varorna håller hög kvalitet. Tillsynsmyndigheterna ansvarar för den offentliga kontrollen. Med några få undantag är det kommunerna som har tillsynsansvar för livsmedelshanteringen. framgår att i utrymmen där fryst mat förvaras måste temperaturen mätas, dokumenteras, dateras. Uppgifterna ska arkiveras . I stora frysutrymmen ska mätning utföras med hjälp av mekanisk eller elektronisk utrustning, medan det i mindre utrymmen är tillåtet att temperaturen avläses för hand. Temperaturen bör registreras minst . Var och hur ofta temperaturen ska registreras inom ramen för egentillsynen är upp till respektive kommun att avgöra. Vissa kommuner accepterar dock att mätningar endast utförs en gång . Företag som tagit fram system för automatisk registrering av temperatur i kyl- och frysutrymmen, för att mätningar inte ska behöva ta personella resurser i anspråk för att sköta hanteringen, vittnar om att intresset för sådana produkter är svagt. En anledning kan vara att tillsynsmyndigheterna inte ställer tillräckliga krav på att handlarna ska uppfylla de minimikrav som konsumenterna har rätt att kräva. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att åtgärda kontrollen av temperaturer i kyl- och frysutrymmen?
fr · GP11672 · 2002-02-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:672 av () till kulturminister om närradion som kunskapsförmedlare Många vackra ord sägs om vikten av att sprida kunskap och kultur och att underlätta för människor att blir delaktiga i det som händer i samhällsdebatten. På flera platser i landet finns eldsjälar som brinner för att förmedla viktig samhällsinformation. En av dessa eldsjälar finns i och är ansvarig för kunskapsradions produktioner. har flera tusen fina föreläsningar och debatter bandats och sänts ut över närradion och även lagts ut på kunskapsradions hemsida. Men dessa bandade föreläsningar har inte kunnat sändas i radio över större områden. Värmlänningar som bor ute på landsbygden och sällan har möjlighet att närvara vid föreläsningarna i går därmed miste om de inspelade föreläsningarna. De hindras av lagstiftningen från att bli delaktiga i samhällsdebatten. Orsakerna till denna diskriminering är att närradiolagen begränsar sändningarna till max . Bestämmelserna är också så utformade att det är förbjudet med nätverk och samverkan mellan de näraliggande radiostationerna. Jag tycker det är häpnadsväckande att människor med lagens hjälp stängs ute från kunskapsgivande information medan däremot reklaminslagen tillåts öka i radion. Med hänvisning till detta vill jag ställa frågan: Vilka åtgärder avser kulturministern vidta för att närradiolagen inte ska utestänga människor från kunskapsgivande information?
fr · GP11673 · 2002-02-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:673 av () till statsminister om Regeringen har föreslagit en kreditgaranti till det statliga bolaget , och vissa tecken tyder på att det finns en majoritet i för att stödja regeringens förslag. Enligt uppgifter i medierna behövs kreditgarantin för att inte "ska gå överstyr". Med denna kreditgaranti ska alltså skattebetalarna garantera företagets lån på , vilket innebär att svenska folket ikläder sig en skuld på . Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att inte sätta det svenska folket i skuld genom en kreditgaranti åt ?
fr · GP11674 · 2002-02-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:674 av () till näringsminister om statliga jobb i I regeringens skrivelse 1999/2000:33 utlovades nya arbetstillfällen till de orter som drabbats av försvarsnedläggningar. En särskild omställningsgrupp skapades för att bistå de drabbade kommunerna och regeringen i ett utvecklingsprogram främst på grund av strukturomvandlingarna inom Försvarsmakten. Även , där arbetstillfällen försvunnit inom försvarsindustrin, fanns med i regeringens förslag. Till utlovades 150 statliga arbetstillfällen. har endast 10@20 faktiska nya statliga arbetstillfällen skapats och det är inom . Omställningsgruppens arbete kommer att slutredovisas. För del ser resultatet mycket dystert ut i och med att staten inte på långa vägar kommer att klara att leva upp till sitt löfte. Vad avser näringsministern att göra för att uppfylla statens löfte så att ytterligare 130@140 statliga jobb etableras i ?
fr · GP11675 · 2002-02-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:675 av () till näringsminister om tillverkning av järnvägsräls kom den efterlängtade infrastrukturpropositionen. Av propositionen framgick att stora järnvägssatsningar kommer att göras, vilket betyder att behovet av järnvägsräls kommer att öka. gick profilföretaget i i konkurs. I Inexas program ingick bl.a. rälstillverkning. Försök gjordes att rädda verksamheten. Tyvärr misslyckades dessa, enligt vissa bedömare på grund av att räddningsaktionen inte var tillräckligt kraftfull. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att bibehålla den viktiga rälstillverkningen i ?
fr · GP11676 · 2002-02-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:676 av () till näringsminister om pollettering av cyklar på tåg Trafiken är en sammansatt fråga som inrymmer både stora och små frågor. Tillsammans skapar de en enhet som berör människor både globalt, lokalt, hälsomässigt och ekonomiskt. anser att en av de viktigaste utmaningarna i miljöarbetet är att stimulera ett hållbart och ekologiskt trafiksystem där bl.a. satsning på järnvägarna är en viktig del. En både hälsofrämjande och miljöfrämjande transportform är cykling. Det är också ett fordon som är smidigt både i stadsmiljöer och i glesbygd. saknas möjligheten att effektivt kunna transportera cykel med tåg. En motivering till detta har varit att det saknats efterfrågan. Men vår erfarenhet är att efterfrågan sviktat just på grund av att det varit komplicerat att kombinera tåg och cykel. En intressant iakttagelse är också att flera grannländer har väl utbyggd service på just detta område som utnyttjas flitigt av såväl bofasta som turister. Min fråga till näringsminister är därför: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att underlätta och stimulera så att cykel kan tas med på tåg?
fr · GP11677 · 2002-02-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:677 av () till statsrådet om dammbygget i Utbyggnaden av vattenkraftsdammar är en av de mest kontroversiella frågorna inom biståndet. Motståndet mot olika projekt har varit starkt från lokala organisationer och även från internationella folkrörelser. är det för ännu ett gigantiskt dammprojekt. Dammbygget som planeras i Bujagali, , kommer att bli ett av de största i med stora sociala och miljömässiga konsekvenser till följd. Nära 7000 människor kommer att påverkas av bygget då bl.a. fiskemöjligheterna försvinner och jordbruksmark översvämmas. Projektet påverkar även den biologiska mångfalden och turismen i landet negativt. Lokala folkrörelser har framfört sin kritik mot projektet och menar att det inte kommer att medföra en ökad levnadsstandard för befolkningen. av befolkning är inte anslutna till elnätet och majoriteten av dem skulle inte ha råd att använda elektricitet även om möjligheterna fanns. Även lokala miljöorganisationer är kritiska då de befarar att dammprojektet kommer att försvåra möjligheterna för att utveckla alternativa energikällor. Enligt uppgifter som vi fått så har svenska valt att dra sig ur finansieringen av dammbygget i Bujagali. Det är självklart mycket positivt men genom kan ändå svenska biståndspengar komma att bidra till finansieringen av dammbygget. Jag vill därför fråga biståndsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att dammbygget som planeras i Bujagali inte ska finansieras delvis genom svenskt bistånd?
fr · GP11678 · 2002-02-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:678 av () till statsrådet om UNHCR:s finansiering För att UNHCR ska klara av sin finansiering behövs det . Mycket av årsbudgeten finansieras genom frivilliga gåvor, men det krävs hjälp från nationer och internationella sammanslutningar såsom EU. Ett problem för UNHCR är organisationens försämrade ekonomi. Den försämrade ekonomin är en följd av att EU upphört att vara en stor bidragsgivare. gav EU ca i stöd till UNHCR. Men sjönk EU:s bidrag mycket kraftigt @ till . Det är en minskning med . EU uppträder som om den vore en frivilligorganisation som ger bidrag när man tillfälligt har medel att avvara. som man ser UNHCR som en bland många andra frivilligorganisationer. Att uppträda på det sättet torde inte anstå en organisation som är en sammanslutning av ansvarstagande stater. Och man torde inte betrakta en organisation inom världssamfundet som en bland andra hjälporganisationer. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att och övriga EU-nationer ska ta ett större ekonomisk ansvar när det gäller UNHCR?
fr · GP11679 · 2002-02-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:679 av () till jordbruksminister om nationellt rovdjurscentrum Frågan om ett nationellt rovdjurscentrum har funnits med länge i diskussionen. Flera platser har föreslagits som lämpliga och jag har personligen en enskild motion om att detta centrum ska förläggas till . beslutade om övergripande mål för en sammanhållen rovdjurspolitik. Beslutet innebar bl.a. att gavs i uppdrag att utreda frågan om att förstärka informationsinsatser om rovdjur. Tankarna på ett nationellt rovdjurscentrum kommer från den statliga rovdjursutredningen. När avser regeringen att lägga fram ett förslag om var ett rovdjurscentrum ska placeras?
fr · GP11680 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:680 av () till utbildningsminister om föräldrakooperativ Den s.k. maxtaxan, som börjar tillämpas , har redan skapat stora ekonomiska problem för de förskolor och den barnomsorg som inte sker i regi. Många av dessa drivs som föräldrakooperativ och har kunnat satsa på hög kvalitet bl.a. genom mindre barngrupper. Eftersom man nu är tvingad att ha samma taxa som övriga förskolor kan man inte längre erbjuda en, som man anser, acceptabel kvalitet för barnen medan de kommunala alternativen alltid kan räkna med att kommunen tar sitt ansvar, även om ekonomin är kärv. Resultatet kan mycket väl bli att den tidigare "lex Pysslingen" återinförs i praktiken utan några beslut i riksdag eller kommunfullmäktige. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att föräldrakooperativ och andra icke-kommunala driftsformer ska finnas kvar inom barnomsorg och förskola för att öka valfriheten för familjerna?
fr · GP11681 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:681 av () till utbildningsminister om skolskjuts bestämmelser om vårdnad och umgänge har genomgått stora förändringar i syfte att stärka barnets rättsliga ställning. Lagstiftningen har bl.a. underlättat för föräldrarna att efter en skilsmässa få gemensam vårdnad om barnen. I situationer där den bästa lösningen för barnet är växelvis boende kan frågan om rätten till skolskjuts bli ett problem. Även om regelverket tillämpas lite olika av kommunerna är beskedet till familjerna oftast att skolskjuts endast kan medges till och från barnets mantalsskrivningsort. Föräldrarnas goda vilja och barnets önskemål om att upprätthålla en nära relation till både sin mamma och pappa, riskerar att försvåras eller omöjliggöras på grund av att skolskjutsfrågan blir ett ekonomiskt och praktiskt hinder. I anges att de bl.a. ska se över möjligheterna att stärka elevernas rättigheter, men tyvärr är inte skolskjutsfrågan ett markerat uppdrag. Från kommunhåll har uttalats att man har förhoppningar om att kommittén "kommer att säga något" i frågan. Det är flera aspekter också ur kommunernas perspektiv som är viktiga att belysa. T.ex. ekonomiska konsekvenser, kommungränsansvar, glesbygds- och avståndsfrågor. Jag vill fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra för att lagstiftningen gällande rätten till skolskjuts inte ska motverka möjligheten till gemensam vårdnad och växelvis boende?
fr · GP11682 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:682 av () till utbildningsminister om tidig praktik för blivande lärare Den nya lärarutbildningen, som startade , omfattar praktik i större utsträckning . Särskilt viktigt har det varit att låta lärarkandidaterna praktisera i början av sin utbildning. Om detta har det rått enighet. Det visar sig nu att man inte har kunnat leva upp till målsättningen om tidig praktik. Vid i har vissa studenter inte erhållit någon praktik alls under hela höstterminen och inte heller i början av vårterminen. Ansvariga studieledare anser att tiden för planering av en helt ny utbildning varit alltför knapp, vilket gjort det omöjligt att erbjuda alla lärarkandidater en praktik . Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de blivande lärarna ska erhålla den tidiga praktik som utbildningen utlovar?
fr · GP11683 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:683 av () till socialminister om högkostnadsskyddet Beroende på var man bor och på vilken sjukdom eller vilket funktionshinder man har blir avgifterna för vården och hjälpen olika stora. Avgifterna kan variera mellan 2000 och 18000kr. Genomsnittspatienten betalade 2000@5000kr för hälsa och sjukvård, hjälpmedel och sjukresor. Högst avgift betalade de patienter med psykos. Där är de regionala skillnaderna mycket stora. Psykospatienterna fick betala närmare 5000kr mer i det dyraste . Högkostnadsskydden har stor betydelse men då avgiftssystemen inte är samordnade kan en patient med omfattande behov få stora kostnader inom . Det finns en risk att de med stora behov och låga inkomster avstår från vård och läkemedel på grund av avgiften. Vad ämnar socialministern vidta för åtgärder för att de olika avgiftssystemen ska kunna samordnas på ett bättre sätt än ?
fr · GP11684 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:684 av () till socialminister om LSS sändes i radions P1 ett inslag om en nu 18-årig autistisk flicka. Länsrätten tilldömde henne 1998 rätt till boende, enligt LSS, i kommun. Detta skulle ordnas skyndsamt. har inget boende ordnats. Malmös kommunalråd , tillika ordförande i , menade att ansvaret är delat mellan stat och kommun samt till viss del och att detta inte är bra. Han efterlyste mer statligt ansvar för dessa funktionshindrande, och handläggandet av LSS borde inte vara beroende av enskilda kommuners förmåga att efterleva denna lag. Jag menar att kommunerna är skyldiga att säkerställa boendet för funktionshindrande enligt LSS. Även om det inte klart uttrycktes i programmet, misstänker jag, att det är ekonomiska problem som hindrar kommunerna att efterleva lagen, även om kommunerna genom skatteväxling ska ha erhållit resurser för LSS. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att LSS ska fungera för funktionshindrade i kommunerna?
fr · GP11685 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:685 av () till justitieminister om utvärdering av föräldrabalksreform fattade beslut angående LU5. I betänkandet stod exempelvis följande: "Utskottet delar motionärernas uppfattning att en utvärdering av föräldrabalksreform, särskilt såvitt avser bestämmelserna om gemensam vårdnad samt för- och nackdelar med växelvis boende, är angelägen, och utskottet ser positivt på det arbete som regeringen initierat. Med vetskap om att allt utvärderingsarbete är tidskrävande anser utskottet att regeringen nu bör vidta ytterligare åtgärder så att en utvärdering av föräldrabalksreform skall kunna redovisas för inom en inte alltför avlägsen framtid." I ett frågesvar per , skrev det förutvarande statsrådet , att "en tidsplan för den fortsatta utvärderingen skall nu bestämmas i ". Såvitt jag vet finns det , , ingen färdig tidsplan, ej heller direktiv till en eventuell utredning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att beslut om en utvärdering av föräldrabalksreform ska kunna redovisas för inom en inte alltför avlägsen framtid?
fr · GP11686 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:686 av () till justitieminister om nationella Jag har tidigare ställt frågan till justitieministern och påtalat behovet av nationella efter att vi anslutit oss till . De svar jag erhållit är att beredning pågår och att en promemoria skulle ligga klar . måste vi, i det passlösa Schengen, medföra våra pass vid resa för att kunna bevisa vår nationalitet. Detta är inte bra. Det är också oacceptabelt att en beredning kan få ta innan ett förslag föreligger från regeringen avseende nationella . Avser justitieministern att lägga fram proposition om nationella innan valet ?
fr · GP11687 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:687 av () till jordbruksminister om utfiskning i Många av de viktigaste fiskbestånden är fullt utnyttjade eller överexploaterade. Vissa fisksorter, däribland torsken, har minskat . Miljöförstöring, som giftutsläpp och övergödning, anses av forskarna inte räcka som förklaring, utan sannolikt är fisket den främsta orsaken till de minskade bestånden. För att fisken inte helt ska dö ut måste något radikalt göras. Att sänka fiskekvoterna drabbar bara de svenska fiskarna, medan fiskare från vissa andra länder runt kan fiska okontrollerat. Ett sätt att komma till rätta med utfiskningen är att införa bättre kontroller till havs enligt en modell som praktiseras av i och den har varit väldigt effektiv. Detta innebär att om fiske i annat lands zon sker måste in- och utpassering göras vid en s.k. checkpoint. Kontrollerna bör utföras av . Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inrätta kontrollstationer till havs, enligt ovan, i syfte att stoppa överfisket i ?
fr · GP11688 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:688 av () till statsrådet om miljöutredning om södra har miljön försämrats drastiskt i södra . Det började med att gäddan försvann från . Det som började som en "isolerad, udda företeelse" har spridit sig norrut till och södra skärgårdar och söderut till . Utmed stora delar av den svenska finns det inte längre några yngel av gädda och abborre. Fisken leker men producerar ingen avkomma. I skiftet mellan började också tången att försvinna. har stora delar av blåstångbestånden försvunnit från och . i län och har uppmärksammat de här entydiga och ytterst allvarliga signalerna som visar att miljön utmed sydöstra kust är gravt störd. Får den negativa trenden fortsätta kan den bli ett reellt hot mot tillväxt och utveckling i . Det kanske mest alarmerande i sammanhanget är att ingen kan ge en klar bild av orsakerna till det som sker. En av orsakerna kan vara övergödningen av havet men det behövs mer forskning för att förklara förändringarna. Men åtgärderna måste sättas in snabbt så att inte problemen förvärras. För att se över situationen behöver en utredare eller kommitté se över problemen. Dessutom behövs det forskningsstöd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet hur snart en utredare eller kommitté kan utses för att ta fram ett åtgärdsprogram för sydöstra kustvatten.
fr · GP11689 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:689 av Carlinge Wisberg (v) till statsrådet om åtgärder mot mobbning i arbetslivet I slutbetänkandet från Arbetslivsdelegationen (SOU 1999:69) Individen och arbetslivet finns ett kapitel om mobbning på arbetsplatsen. Där föreslogs ett resurscentrum för att skapa förutsättningar för ett långsiktigt frivilligarbete till stöd för mobbade. Kostnad för detta skulle uppgå till sex miljoner fördelat . Detta förslag ville delegationen genomföra . Ännu har inget gjorts och situationen har knappast förändrats för hjälp och stöd till de som mobbas i arbetslivet. Ett resurscentrum skulle enligt min mening kunna vara en väg för att åstadkomma bättre psykosociala arbetsmiljöer med minskat personligt lidande. Det skulle även ge vinster för samhället då varje mobbningsfall kostar omkring två miljoner och den totala samhällskostnad är beräknad till åtta miljarder (källa: Tidningen ). Min fråga till näringsministern är därför: Vad avser ministern att göra för att förverkliga Arbetslivsdelegationens förslag om ett resurscentrum för att på lång sikt ge stöd till mobbade på arbetsplatsen?
fr · GP11690 · 2002-02-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:690 av () till statsrådet om utvecklingsdelegation för hela Det är med stor tillfredsställelse vi ser att delegationen för att långsiktigt stärka utvecklingen i delar av Bergslagen, och nu ska starta sitt arbete. För del pekas särskilt tre kommuner ut: , och . För kommunerna i , och andra som verkar för en gynnsam utveckling för är det viktigt att se i ett sammanhang. Både och samt delar av bör ingå i en samlad syn för långsiktiga åtgärder. Min fråga till statsrådet lyder därför: Är statsrådet beredd att ge delegationen i uppdrag att verka för hela ?
fr · GP11691 · 2002-02-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:691 av () till utrikesminister om antipersonella minor Av de 122 länder som är parter till har 38 länder deklarerat att man avser att behålla antipersonella minor för tränings- och utvecklingssyften i enlighet med konventionens artikel 3. Av dessa 38 länder har endast tio länder för avsikt att behålla mer än 5000 antipersonella minor. De fem länder som avser att behålla flest minor är: (16550), (13025), (12513), (11120) och (8000). artikel 3 säger att antalet minor som behålls inte får exceed the minimum number absolutely necessary för utveckling av minröjningsutrustning och träning i dess användning. Det finns nu en utbredd uppfattning om att antalet behållna minor ska vara hundratal eller tusental, inte tiotusental. Alla parter till avtalet är skyldiga att rapportera hur många och vilka sorters minor som behålls för tränings- och utvecklingssyften. Men intersessionella kommitté uppmanade i sin rapport inför det tredje partsmötet till konventionen i alla länder som är parter till avtalet att i sina "artikel-7-rapporter" också inkludera information om det planerade ändamålet och den verkliga användningen (the intended purpose and actual use) av behållna minor. , , , , och inkluderade sådan information i sina artikel-7-rapporter som lämnades in . har ännu inte inkluderat sådan information. Min fråga till utrikesministern: Hur avser utrikesministern att uppfylla rekommendationen?