ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11246 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:246 av () till näringsminister om eltillgång Efter en torr sommar och höst får vi nu signaler om att de svenska vattenmagasinen har en oroväckande låg nivå. Detta i kombination med en felaktigt förd svensk energipolitik som baseras på att stänga väl fungerande kärnkraftverk, leder till att landet blir allt mer beroende av importerad el. Denna produceras till övervägande delen av kol eller olja. bidrar därför till en ökad nedsmutsning. drabbades av sträng kyla () och då visade sig bristerna i den svenska energipolitiken tydligt. drabbades av elbrist och företagen tvingades att gå ner i varv för att klara krisen. Risken för elransonering även för hushållen var överhängande. Till detta måste man också lägga att elförbrukningen i ökar @ inte minskar. Beräkningar från tyder också på att förbrukningen kommer att fortsätta att öka framöver. Inte minst införandet av 3G-nätet kommer att medföra ett ökat elbehov i storleksordningen motsvarande en hel kärnkraftsreaktor. Enligt min mening är det uppenbart att verkligheten för länge sedan har sprungit förbi de politiska lösningarna. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är näringsministern beredd att vidta åtgärder så att kan bryta beroendet av en kol och oljebaserad elproduktion?
fr · GQ11247 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:247 av () till näringsminister om kommun- och landstingsägda företag presenterade en rapport över kommun- och landstingsägda företag. fanns i vårt avlånga land 1537 kommun- och landstingsägda företag och av rapporten framgår att antalet ökat i jämförelse med . Vidare framgår att av de kommunägda företagen ägnar sig åt att hyra ut kontorslokaler, lagerlokaler, industrilokaler och mark. De kommunala företagen, närmare bestämt 138 stycken, erbjuder dessutom samhälls- och personliga tjänster och 31 stycken ägnar sig åt hotell och restaurangverksamhet. Majoriteten av företagen ägnar sig åt fastighets- och uthyrningsverksamhet samt el-, gas-, värme- och vattenförsörjning. Enligt kommunallagen ska näringsverksamhet begränsas till sådant som tillgodoser samhällets intressen. Jag har svårt att se att till exempel hotell och restaurangverksamhet ryms inom området samhällsintressen. För övrigt finns i de kommunala företagen stora bundna tillgångar som skulle komma till bättre nytta om de användes för att minska kommunernas skulder eller möjligen för vissa investeringar inom offentliga kärnområden. Kommuner och landsting har enligt min uppfattning viktigare saker att ägna sig åt än affärsverksamhet som bättre kan skötas av andra. Min fråga till näringsministern blir därför: Vad tänker näringsministern vidta för åtgärder för att bidra till en minskning av antalet kommun- och landstingsägda företag som bedriver verksamhet som inte ryms inom det egna kompetensområdet?
fr · GQ11248 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:248 av () till jordbruksminister om åtgärder mot det globala sockeröverskottet Sockerproduktionen i världen /03 bedöms bli drygt . Konsumtionen fortsätter visserligen att öka något, men stannar dock på ca , det vill säga ett överskott om ca . Följden blir en fortsatt lageruppbyggnad till den högsta nivån . Detta innebär för världens sockerproducenter utanför EU @ med sin internt av politiken (CAP) garanterade stabila prisnivå @ att världsmarknadspriserna pressas till mycket låga nivåer och att all anpassning på grund av sockerproduktionens naturliga variation skjuts över på icke EU-producenter i bland annat tredje världen. Vid "marknadsårets" slut bedöms sålunda lagren av socker motsvara av årsförbrukningen. Vilka kort- och långsiktiga initiativ avser ministern att ta i , EU och andra internationella organisationer för att komma till rätta med det globala sockeröverskottet och dess från synpunkten om ekonomisk stabilitet, effektivitet i resursanvändningen och global fördelning av inkomster mycket negativa verkningar?
fr · GQ11249 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:249 av () till statsrådet om skolor och förskolor i skärgården Den medvetna satsning som gjorts för att kunna behålla en levande skärgård har gett effekt. Många människor har kunnat bo kvar och livnära sig i skärgården. finns, förutom fiske och jordbruk, en mängd olika typer av företag etablerade i vår skärgård som exempelvis IT- och kunskapsföretag. En kontinuerlig inflyttning av barnfamiljer sker i vår skärgård. Det har gjort att barnantalet i de små skärgårdsskolorna har ökat. Skolorna lyckas attrahera behöriga lärare. Flera skärgårdsskolor samarbetar. Det drivs EU-projekt för kompetensutveckling. Den nya tekniken minskar det geografiska avståndet och ger samma tillgång till information som alla centralt belägna skolor har. Men små enheter som detta handlar om har alltid högre kostnad per barn än stora enheter och riskerar därför att läggas ned när kommunerna har svårt att få budgeten i balans. Skärgårdsskolan och förskolan är en mycket viktig del av en levande skärgård och måste värnas. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkra de små skärgårdsskolorna och förskolorna?
fr · GQ11250 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:250 av () till socialminister om gränsöverskridande vård i EU I den allmänpolitiska debatten hänvisade socialministern till det "spännande arbete" som inletts om gränsöverskridande vård inom EU. Det långsiktiga målet är att gränsöverskridande vård ska bygga på samma principer som landstingens fria vårdval. Om patienten inte kan få rätt vård i rätt tid i det egna har hon möjlighet att välja var i landet hon ska få vård. ökar möjligheterna för patienterna att få högspecialiserad vård i andra länder. Ett friare vårdsökande på kontinenten måste rimligen också inkludera sjukhus och institutioner som drivs i annan regi än offentlig. Parallellt med denna utveckling driver regeringen en politik som syftar till att begränsa möjligheterna till vård driven i privat regi. Regeringens förslag om att förlänga stopplagen för privata akutsjukhus, som visserligen drogs tillbaka, är ett exempel. Ett annat är de socialistiskt styrda landstingens ambition att hindra sjukhus att drivas i alternativa driftsformer. Exempelvis avvecklar den nya majoriteten i försöken med att driva sjukhusen i både och i bolagsform. Min fråga till socialministern är: Avser ministern att verka för ett friare vårdsökande i som måste antas inkludera även enskilda och privata driftsformer?
fr · GQ11251 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:251 av () till statsrådet om misshandlade kvinnor som söker uppehållstillstånd I utlänningslagen stadgas en period om fyra gånger som ett äktenskap ska hålla för att en kvinna som söker uppehållstillstånd i ska kunna få det på grund av familjeanknytning. Kvalificeringsperioden finns för att många misstänker att det ingås skenäktenskap för att skapa just en sådan anknytning som anges i lagen. Samma regel har utnyttjats av en grupp män för att under slavliknande former kunna tvinga en kvinna att stanna kvar i ett misslyckat eller missriktat förhållande. har mot denna bakgrund uttalat att svenska myndigheter vid beslut i sådana fall ska kunna bortse från att kvalificeringsperioden inte fullföljts och ändå besluta att medge uppehållstillstånd. Det har dock rapporterats om flera fall där kvinnor inte fått uppehållstillstånd trots att sådant våld förekommit som avses i lagtexten. Det är viktigt att av i enighet fattade beslut faktiskt följs. Min fråga blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att reglerna om undantag från kvalificeringstiden på grund av våld vid beslut om uppehållstillstånd i anledning av familjeanknytning faktiskt följs?
fr · GQ11252 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:252 av () till statsrådet om rutiner gillrande av fällor, då man lurar asylsökande att infinna sig under falska förespeglingar för att bli gripna och avvisade av polis, har varit uppe för diskussion i . I en interpellationsdebatt sade statsrådet följande: "Jag har informerats om att och polisen lagt ned ett betydande arbete på att se till att avvisningar och utvisningar verkställs på ett rättssäkert och värdigt sätt, och för att en tydlig ansvarsfördelning ska gälla mellan de båda myndigheterna. @ @ @ Av verkets riktlinjer framgår också att när beslut fattas om att överlämna ett ärende till polisen, eller om polishandräckning begärs vid ett förvarsbeslut, ska den enskilde informeras härom. Först därefter kan polisen underrättas. @ @ @ Med hänsyn till denna information anser jag att verkets riktlinjer om ansvarsfördelningen i förhållande till polisen, som har förtydligats, är väl formulerade och lägger grunden för att avvisningsärenden ska kunna verkställas på ett rättssäkert sätt." Detta svar torde innebära att ministern anser att gillrandet av fällor ska upphöra och åtgärd vidtas i de fall då så har gjorts. Så sker dock inte. Personalen vid verket i kallade till sig en 22-årig irakier för att "delge ett beslut". När han dök upp vid verket greps han av polis och avvisades. ledning har valt att inte vidta några åtgärder mot personalen i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga ministern vad han avser att göra för att förhindra att asylsökande luras i fällor av svenska myndigheter.
fr · GQ11253 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:253 av () till statsrådet om vinterinhibition för asylsökande ex-jugoslaver I finns det många från före detta alla delar som väntar på besked på sin asylansökan, eller överklagan av asylansökan. Enligt olika organisationer som arbetar för de asylsökande finns risk för att mängden asylärenden leder fram till slentrianmässig behandling, och därmed underminering av rättssäkerheten för den asylsökande, på . Mot bakgrund av detta finns det anledning att diskutera såväl de asylsökandes farhågor att inte få en individuell och rättssäker behandling som idén om en generell amnesti för de asylsökande från ex-Jugoslavien. Detta är diskussioner som kommer att återkomma i debatten. finns dock mer akuta frågor kring de asylsökande. Många av de sökande från ex-Jugoslavien har inget hem att återvända till i sina gamla länder. Många saknar kontakter, släkt och vänner. Att då avvisa dem mitt under den kalla vinterperioden vore ytterst omänskligt. Därför vill jag fråga statsrådet hur han ser på en eventuell inhibition för avvisningar över vintern för asylsökande från ex-Jugoslavien.
fr · GQ11254 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:254 av () till finansminister om budgeteringsmarginalen för deltog finansministern i debatt om utgiftsramar . Efter debatten antogs budgetramarna av majoritet. är, vad gäller konjunkturutvecklingen, ett mycket svårbedömt år. Regeringens budgetproposition grundas på ett antagande om BNP-tillväxt på 2,, vilket är den mest positiva av höstens prognoser. valde att justera ned sin BNP-prognos till 2,. beslut om budgetramarna innebär att går in i ett ekonomiskt sett mycket osäkert år med extremt låg budgeteringsmarginal. Regeringen med stödpartier anser att ca räcker för att täcka oväntade utgifter. Det motsvarar bara 0,av utgiftsnivån på . som finansministern försvarade budgeteringsmarginalerna meddelade näringsministern att regeringen tänker hjälpa SJ ur ett allvarligt ekonomiskt läge, till en kostnad som kan uppgå till , det vill säga hela budgeteringsmarginalen . Om budgeteringsmarginalen äts upp av statligt stöd till SJ ökar självklart risken för att regeringen tvingas till panikåtgärder det visar sig att regeringens BNP-antaganden varit överoptimistiska. Med anledning av detta vill jag fråga finansministern: Avser finansministern att vidta åtgärder för att budgeteringsmarginalen inte ska överstigas ?
fr · GQ11255 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:255 av () till justitieminister om likhet inför lagen §4 står det att rätten ska se till "att inget onödigt dras in i målet". Så sent som för fastslog justitieministern i en intervju att sexualbrottsoffer inte ska behöva utstå frågor om sitt sexualliv, alkoholvanor eller klädsel. Trots detta kommer det upprepade exempel på att detta inte efterföljs i praktiken av vårt svenska rättsväsende. Motförhör med brottsoffer är en självklarhet i alla brottmål och görs för att försvararna ska kunna kontrollera offrets uppgifter och fakta. Viktigt för att få fram en sanningsenlig bild av händelseförloppet är att de frågor som ställs är baserade på fakta, att de är relevanta och kanske framför allt, att frågornas natur inte växlar beroende på den tillfrågades kön (eller annan så kallad grupptillhörighet). Förutom det personliga lidandet och den ojämställdhet som manifesteras i våra rättssalar finns rädslan för att följden av detta agerande kan bli rättsosäkra rättegångar i och med att brottsoffer utsätts för kränkande och för rättsfallet ovidkommande frågor. Stress, ångest och rädsla kan göra det än svårare för ett redan traumatiserat brottsoffer att minnas och ge en sammanhängande bild av vad som har hänt. Baserat på ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder, om några, planerar ministern att vidta för att se till att det svenska rättsväsendet även i praktiken alltid lever upp till så att likhet inför lagen oavsett kön uppnås?
fr · GQ11256 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:256 av () till justitieminister om upphävande av passfrihet Regeringen har, på begäran, beviljat Skånepolisen undantag från passfrihet. Polisen i ges rätt att kontrollera inresandes handlingar genom stickprovskontroller. Bakgrunden sägs vara de demonstrationer som planeras mot i . Detta är bekymmersamt utifrån flera aspekter. Dels urholkas den nordiska passfriheten när även nordiska medborgare ska tvingas kunna styrka sin identitet, dock inte nödvändigtvis genom pass. Dels har tidigare toppmöten visat att tillfälligt skärpta gränskontroller av det här slaget används för att genomföra, ofta identitetskränkande, personregistreringar. Inför toppmötet i får inte heller erfarenheterna från liknande protester glömmas bort. Medan polisens aggressiva attityd var en av anledningarna till kravallerna i , under , ledde den mer besinnade norska polisens strategi i , vid världsbanksmötet , till fredliga protestdagar i folkfeststämning. Regeringens beslut med passkontroller kan omöjligen uppfattas på annat sätt av de tillresta demonstranterna som att man väljer strategin från . Det slår an fel strängar redan från början. Därför vill jag fråga justitieministern vilka motiv som anförs för att tillfälligt stärka gränskontrollen och ge Skånepolisen rätt att kontrollera pass för inresande.
fr · GQ11257 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:257 av () till statsrådet om invandrares arbetsgrupper Syftet med EU:s sociala fonder (ESF-medel) är Empowerment, det vill säga makt till de maktlösa. Medlen ska ge nya möjligheter för grupper som annars har svårt att förbättra sin situation. Under 1995@1999 var av de beviljade projekten initierade av invandrargrupper. Det största stödet gick i stället till offentliga sektorn och traditionella svenska organisationer, vilket motverkade syftet. Medlens andra etapp (åren 2000@2006) blev kraftigt försenad och kom i gång först i mitten av 2001. Då visade det sig att färre invandrargrupper än tidigare hade fått sina projekt godkända (riskerade att bli av alla beviljade projekt). , , när några få invandrargrupper och småföretag trots allt har kommit en bit på vägen, stoppas plötsligt utbetalningarna av ESF-medlen! Godkända verksamheter som är under utveckling förlamas, då löner och hyror inte kan betalas. Invandrarnas grupper riskerar att gå under, vilket kan bli ett dråpslag för integrationen. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att invandrarnas arbetsgrupper och småföretagens kamp mot arbetslöshet och utanförskap inte ska stoppas och för att förbättra villkoren för deras finansiering?
fr · GQ11258 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:258 av () till statsrådet om trovärdighet På flyktingförläggningar runt om i sitter bland annat många kurdiska familjer, som flytt genom . De flesta av dem får avslag på sina asylansökningar och utvisas. På flyktingförläggningen i mötte jag en 40-årig änka, med tre barn, som flytt från den så kallade autonoma regionen i norra . kom familjen till och ansökte dagen därpå om uppehållstillstånd. fick de avslag. motiverar sitt avslag med att "regeringen har i beslut funnit att de återvändande dit (den autonoma regionen i norra , min anm.) nu är möjligt under värdiga och humana former genom det avtal om transitering genom som slutit med (). Förutsättningar finns därför för familjen xx att återvända." Men den kurdiska kvinnan på flyktingförläggningen i hävdar att hon kommer att bli dödad av sin tidigare makes familj om hon återvänder. Jag vill därför fråga statsrådet om han har försäkrat sig om att det avtal som verket har slutit med IOM är väl underbyggt.
fr · GQ11259 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:259 av () till statsrådet om arbetstillstånd för asylsökande En asylsökande kan efter ansökan beviljas befrielse från arbetstillstånd om asylprocessen beräknas ta . Efter detta beslut kan hon eller han arbeta eller praktisera på en arbetsplats. Beslutet fortsätter att gälla fram till att förkunnat sitt beslut om avvisning. Om den asylsökande fortfarande, efter exempelvis inhibition eller verkställighetshinder av avvisningsbeslutet, finns kvar i landet får personen inte längre arbeta eller praktisera, trots att staten fortfarande betalar uppehället. Denna bestämmelse om omedelbar sysslolöshet kan inte på något sätt underlätta tillvaron för den enskilde individen. Den ställer till problem för den asylsökande, men också för arbetsgivaren som plötsligt blir utan en anställd. Jag vill fråga statsrådet om hon mot den redovisade bakgrunden har för avsikt att verka för någon förändring i bestämmelserna.
fr · GQ11260 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:260 av () till socialminister om tandvårdsreformen En viljeinriktning med tandvårdsreformen, som trädde i kraft , var att ge bättre tandvårdsstöd för äldre, samt skapa förutsättningar och företräde till dem som har störst behov av tandvård och att ingen skulle behöva avstå från tandvård av ekonomiska skäl. Med anledning av förstärkning av tandvårdsersättningen av bastandvård är det nu många i som har ansökt om att få implantat och liknande tandvård. Tyvärr får patienter vänta upp emot eller mer på besked från i , som bedömer ansökningarna. Det är olyckligt eftersom många har väntat på det positiva i reformen och risken är nu att tandstatusen för dem försämras ytterligare. Enligt uppgifter som kommit mig till känna kommer ca 1500 ansökningar från olika delar av landet till Skånekassan. Det har snart gått sedan reformen trädde i kraft och jag kan konstatera att behovet av tandvård är stort och att bedömningarna av ansökningarna inte fungerar tillfredsställande. Det får inte vara så att administrationen sätter hinder för effektiv och god tandvård. Med detta som bakgrund vill jag fråga om socialministern tänker vidta åtgärder för att påskynda och utveckla administrationen av ansökningarna.
fr · GQ11261 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:261 av () till statsrådet om arbetstemperaturen för bussförare Inom arbetsmiljölagstiftningen finns det regler för hur arbetsklimatet för olika personalgrupper ska vara. Charkarbetare får inte ha kallare än +16C, kontorsarbetare ska ha +20@22C och så vidare. Men när det gäller fordonsarbetare så lär det inte finnas några regler. Jag fick ett brev från en missnöjd bussförare som beskriver sin arbetsplats i bussen som otillfredsställande större på grund av kylan i bussen. Det saknas möjligheter att påverka arbetsgivaren till att se till så att en temperaturgaranti kan utkrävas. upplevs det bara som gnäll när man påtalar att till exempel den elramp som bussarna ställs av på som de inte är i trafik inte fungerar. Vissa bussar saknar eller har även defekta kylvattentermostater så att motorvärmen inte räcker för att få tillräckligt hög värme i bussen. Temperaturen borde enligt bussförarna vara mellan +18@23C året runt. Min fråga till arbetslivsministern är: På vilket sätt avser ministern att se till så att arbetsmiljölagstiftningen beträffande arbetsklimat även gäller för bussförare?
fr · GQ11262 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:262 av () till näringsminister om och småföretag jagar av fullt förståeliga skäl både kostnader och möjligheter till ökade intäkter. Detta är bra men måste skötas på ett sådant sätt att Postens service inte försämras och att Postens samhällsuppdrag mot enskilda och småföretag upprätthålls. Enligt uppgifter från bland annat och Tryckeri pågår nu en kampanj från Posten, där man säger upp de avtal som länge funnits om transport av post från inlämningsstället till berörd postterminal. Posten minskar antalet inlämningsställen från 95 till 33 stycken företrädesvis i större regioncentra. VTT är hänvisade till eller . har VTT betalat för denna tjänst och Posten har sedan transporterat inlämnad post till lämplig terminal. Med det nya systemet kommer varje transport till närmaste terminal att kosta ca . Man bedömer att det åtgår i snitt en transport med lastbil och släp . Denna förändring av Postens service slår stenhårt mot liknande verksamheter på mindre orter i hela landet. Koncentrationen mot större regioncentra kommer att öka. Det blir knappast möjligt att motivera investeringar på mindre orter, långt från terminal. Min fråga till näringsminister är med anledning av ovanstående: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att Postens prispolitik inte ska drabba småföretag långt från terminalorter?
fr · GQ11263 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:263 av () till socialminister om äldreskyddsombud De 100 nya äldreskyddsombuden ska arbeta med att utveckla och granska äldreomsorgen. De ska anställas på landets länsstyrelser och har ansvaret för tillsynen. Fördelning av medel har sänts till länsstyrelserna. Varje län tilldelas en basresurs. Undantag är och som får en halv basresurs. Övriga medel fördelas utifrån antal invånare som är enligt statistik. Dessutom anger regeringen antalet ombud som ska finnas i varje län och jag utgår från att det är heltidstjänster. Denna fördelningsmodell ger tre äldreskyddsombud och i pengar . Men exempelvis får för lika många tjänster. Skillnaden beror på att det finns fler invånare i . Dock blir effekten att får tillräckligt med medel för att skapa sina tre tjänster medan inte får full täckning för sina kostnader för tre tjänster. Detta kan innebära att inte kommer att kunna anställa tre äldreskyddsombud på heltid. Min fråga är vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att uppnå större rättvisa mellan länen.
fr · GQ11264 · 2002-12-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:264 av () till statsrådet om bostäder för asylsökande Behovet av bostäder för asylsökande är oerhört stort och mycket svårt att tillgodose. I många glesbygdskommuner finns det gott om tomma bostäder som skulle kunna nyttjas för ändamålet. Som exempel kan tas kommun i , där det både finns tomma bostäder och en stor kompetens att ta hand om flyktingar. Dessutom skulle det finnas goda möjligheter att erbjuda arbete i till exempel äldreomsorgen, om intensiv undervisning i svenska sätts in. Enligt uppgifter i medierna finns dålig beredskap för att utnyttja de bostäder som finns att tillgå i andra delar av än de stora städerna. Detta måste kunna ändras @ till fördel för både asylsökande och de kommuner som har bostäder att erbjuda. Avser statsrådet att vidta några åtgärder så att tomma bostäder i glesbygdskommuner där det finns möjligheter att få arbete kan användas för mottagande av asylsökande?