ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12982 · 2002-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:982 om tvångsäktenskap och kusinäktenskap har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att tydliggöra att det är i strid med lagen och medför påföljd att förrätta vigsel mellan personer som är . berör i sin fråga flera olika ämnen som har anknytning till varandra. Tvångsäktenskap accepteras inte av den svenska rättsordningen. I lagen tydliggörs detta främst genom det i intagna formella kravet att både mannen och kvinnan på särskild fråga av vigselförrättaren ska ge till känna att de samtycker till äktenskapet. Uppfylls inte detta villkor uppkommer inte något giltigt äktenskap. Det är också möjligt att vägra att erkänna ett utländskt tvångsäktenskap som giltigt med hänvisning till att det skulle strida mot grunderna för den svenska rättsordningen. I fråga om ålder är utgångspunkten för den svenska lagen att den som är i allmänhet inte har nått den mognad som krävs för att självständigt ta ställning i de olika frågor som ett ingående av äktenskap aktualiserar. Personer får därför inte gifta sig annat än i undantagsfall och ska då ha särskilt tillstånd till det från . En medborgare i annan stat får dock sin rätt att gifta sig prövad enligt lagen i den staten, och vissa stater tillåter äktenskap vid lägre ålder än . En vigselförrättare ägnar sig i sin funktion åt myndighetsutövning och är skyldig att följa svensk lag. Av lagen framgår tydligt att denne inte får viga någon utan att ha kontrollerat att hindersprövning har skett och att något hinder mot äktenskapet inte har framkommit. Vigselförrättaren måste också iaktta lagens formkrav och därigenom försäkra sig om att äktenskapet ingås frivilligt. En vigselförrättare som bryter mot bestämmelserna kan enligt gällande lag få sitt förordnande återkallat och även bli dömd för tjänstefel. Inom pågår en översyn av bestämmelserna om lagval vid hindersprövning. En målsättning med arbetet är att det bör gälla samma åldersgränser oavsett medborgarskap för de personer som vill vigas inför svensk myndighet. I översynen berörs även de övriga frågor som tar upp.
frs · GP12983 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:983 om handläggningstider hos PTS vad gäller kommunala frekvenstillstånd har frågat mig vad jag avser att göra för att påskynda handläggningstiderna hos () vad gäller kommunala frekvenstillstånd. pekar på att handläggningstiden hos PTS i vissa fall kan bli upp för att erhålla ett frekvenstillstånd. Jag instämmer i att detta inte är tillfredsställande. I regleringsbrevet för avseende PTS har regeringen slagit fast att den genomsnittliga handläggningstiden för tillståndsärenden ska, med bibehållen kvalitet, inte överstiga för de ärenden som inte kräver internationell koordinering. PTS handlägger tillståndsärenden i den ordning de inkommer till myndigheten. PTS är medveten om att myndigheten i vissa fall har mycket långa handläggningstider, framför allt för tillståndsgivning inom området fast radio. Myndigheten har informerat mig om att de bedriver ett fortlöpande arbete för att minska handläggningstiderna. Bl.a. har PTS stärkt sin handläggarkapacitet genom omfördelning av arbetsuppgifter samt nyrekryteringar. Detta har kompletterats med en översyn av rutiner och ansökningsmallar för att underlätta och påskynda tillståndsgivningen. Jag utgår ifrån att de av PTS vidtagna åtgärderna är tillräckliga för att förbättra handläggningstiderna. Jag kommer naturligtvis att följa huruvida dessa insatser får avsedd effekt.
frs · GP12984 · 2002-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:984 om konkurrens har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser vidta för att konkurrens på lika villkor verkligen ska efterlevas. Frågan ställs mot bakgrund av uppkommande problem då offentliga aktörer bedriver verksamhet på konkurrensutsatta marknader. fråga berör konkurrenspolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det därmed är jag som ska besvara frågan. Det stämmer att en rad problem som uppkommer då offentliga aktörer bedriver konkurrensutsatt verksamhet har uppmärksammats . Detta är kännbara problem särskilt för småföretagarna som ofta är de som bedriver verksamhet inom de sektorer där offentliga aktörer också agerar. Enligt min mening är det viktigt att offentliga aktörer har en väl genomtänkt konkurrenspolicy för den del av verksamheten som man avser konkurrensutsätta. De uppmärksammade konkurrenskonflikterna var skälet till att regeringen tillsatte det s.k. . , som består av representanter för såväl offentlig som privat sektor, fungerar bl.a. som ett konfliktlösningsforum för dessa frågor och avger därvid rekommendationer i enskilda ärenden. Det stämmer att rådet emellertid har funnit att det finns aktörer som inte rättar sig efter de rekommendationer som rådet lämnar. I en departementspromemoria har därför föreslagits att en lagregel införs i konkurrenslagen, som en yttersta lösning om problemen inte kan upp på frivillig väg. Enligt den föreslagna bestämmelsen ska förbud i enskilda fall kunna meddelas mot offentlig konkurrenshämmande verksamhet som bedöms vara skadlig från allmän synpunkt. Det presenterade förslaget till lagregel har givit upphov till ytterligare diskussioner och synpunkter från olika utgångspunkter om hur en eventuell lagreglering bör utformas. En lagreglering av konkurrensproblem mellan offentlig och privat näringsverksamhet, som ytterst kan innebära prövning i domstol, bör enligt regeringens mening grundas på bredast möjliga uppslutning från berörda aktörer. Beredningen av lagförslaget kommer därför att fortsätta. Inriktningen i det arbetet är att ett förslag till lagregel som har en uppslutning både från offentlig och privat sektor ska kunna presenteras före utgången av .
frs · GP12985 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:985 om livsmedelsdatabasen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga finansieringen av livsmedelsdatabasen. Jag har från ett flertal organisationer, inklusive universitet och företag, uppmärksammats på behovet av en databas över näringsvärden i olika livsmedel. Jag delar bedömningen att tillförlitliga uppgifter om livsmedel och näringsvärden har ett stort värde för såväl forskning som folkhälsoarbete. har beslutat tilldela ett ramanslag om avseende (prop. 2001/02:1, utg.omr. 23, bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106). Myndigheten beslutar därefter själv om sin närmare verksamhet i syfte att uppnå de mål som fastställts för myndigheten. Beslut om fördelning av myndighetens ramanslag, liksom finansieringsformer för livsmedelsdatabasen, fattas av verkets styrelse. Detta är ett fundament i myndighetens självstyre. har tidigare också uttryckt att öronmärkta anslag för särskilda satsningar vållar vissa problem i verksamhetsplaneringen. Jag ser därför svårigheter i att regeringen särskilt uttrycker ett krav på att verket ska bedriva arbete med en livsmedelsdatabas. Jag kommer i mina kontakter med myndigheten emellertid att framföra de synpunkter avseende livsmedelsdatabasen som jag fått.
frs · GP12986 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:986 om har frågat vad jag avser att göra för att stärka kunskaper om mobbning så att de kan ge stöd till landets skolor för att hindra mobbning och övergrepp. Jag vill inleda med att betona att alla barn har rätt att känna trygghet och att slippa vara rädda i skolan. Vi vuxna får aldrig acceptera något annat. Trygghet är dessutom en nödvändig förutsättning för lärande. Jag har i andra sammanhang slagit fast några grundläggande målsättningar när det gäller skolan och mobbning. Det ska råda studiero i skolan. Inga som helst former av kränkningar och våld får förekomma. Vuxna får aldrig abdikera från sitt ansvar. Alla har ett gemensamt ansvar för att visa förväntningar och sätta gränser. I en bra skola utvecklar man tydliga regler och normer. När mobbning förekommer krävs snabba insatser, i första hand för att skydda de som är utsatta. Alla som arbetar i skolan har ett uppdrag att aktivt bekämpa kränkande behandling och mobbning. Skolan ska förmedla och levandegöra läroplanens grundläggande värden om individens frihet och integritet och om alla människors lika värde. Rektor ges i läroplanen ett särskilt ansvar för att upprätta, genomföra, följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden bland elever och anställda. Det finns många synpunkter på hur man bör arbeta mot mobbning. Min grundinställning är att det är kommunerna och de professionella i skolan som har ansvaret och möjligheterna att utveckla arbetssätt och metoder. Men det behövs självklart stöd och stimulans till utvecklingen samt forskning för att förbättra kunskapsutvecklingen. Just för att öka kunskaperna om mobbning och kunna ge bättre stöd till landets skolor för att motverka kränkande behandling i form av mobbning har regeringen gett ett nytt uppdrag till . Verket ska ta fram en forsknings- och kunskapsöversikt, identifiera de kunskapsluckor som finns och ge förslag på ny forskning. Uppdraget innebär också att ska lyfta fram lärande exempel på handlingsprogram och arbetssätt mot kränkande behandling som genom utvärderingar eller forskning visat att de minskat mobbning. De ska även utarbeta ett referensmaterial och allmänna råd för att stödja utvecklingen av skolornas arbete samt ge skolorna stöd med att granska, utvärdera och förbättra sitt arbete. Jag är övertygad om att detta uppdrag kommer att resultera i att vi alla får ökade kunskaper om kränkande behandling både när det gäller forskning och hur man faktiskt kan arbeta med att motverka mobbning i skolan.
frs · GP12987 · 2002-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:987 om polisens resurser har frågat mig om jag avser att agera för att polisen, enligt RPS bedömning, ska tillföras mer resurser så att uppställda mål kan uppfyllas. påpekar att det behövs fler poliser i . Jag delar hans åsikt i den frågan. Av denna anledning gör regeringen nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Av polisväsendets budgetunderlag framgår att dessa tillskott är tillräckligt stora för att finansiera både avtalsenliga löneökningar och en ökning av antalet poliser. För att antalet poliser ska kunna öka bedrivs nu polisutbildning såväl vid i som i och . mål är att kunna utbilda 900 nya poliser . Vi kan redan nu se effekterna av regeringens satsning på polisen genom att ökningen av antalet poliser har påbörjats. utexaminerades 188 nya polisaspiranter och kommer ytterligare drygt 250. Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen även fortsättningsvis avser att följa rättsväsendets verksamhet och resultat. Beredningen av myndigheternas budgetunderlag pågår.
frs · GP12989 · 2002-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:989 om sjukskrivningar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skapa garantier för att kvinnor och män behandlas lika av . Man kan tyvärr konstatera att en stor del av samhällets strukturer är uppbyggda efter en manlig norm. Denna s.k. könsmaktsordning som innebär mäns relativa överordning och kvinnors relativa underordning finns överallt i vårt samhälle, sannolikt också i arbete och möte med de försäkrade. Att förändra denna ordning är ett långsiktigt arbete som kräver en lång rad olika åtgärder. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att analysera förslag och verksamhet utifrån båda könens utgångspunkter, dvs. att anlägga ett genderperspektiv. bedriver ett aktivt och långsiktigt genderarbete som följer en fastställd handlingsplan. Syftet med detta arbete är att driva på arbetet internt inom verket och att stödja motsvarande arbete vid försäkringskassorna. På försäkringskassorna tas en rad initiativ som syftar till att öka personalens kunskap om hur förställningar om kvinnor och män kan påverka handläggningen av socialförsäkringen. Målet med detta arbete är att öka kvaliteten i handläggningen och säkerställa att alla försäkrade bemöts lika oavsett kön. För att uppnå detta mål är det viktigt att integrera könsperspektivet i det löpande arbetet. Ett flertal studier har initierats och genomförts vid försäkringskassorna . Som exempel kan nämnas att kassan i har genomfört ett FoU-projekt om mångfald och rehabilitering som fokuserar på kön, etniskt ursprung och utbildning. I projektet ingick en "pilotutbildning" som syftar till att medvetandegöra attityder och fördomar. tar i sin fråga särskilt upp arbete med den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Flera studier visar på att kvinnor får kortare rehabiliteringsperioder än män. Vidare framgår av dessa studier att män i allmänhet erbjuds mer påkostade rehabiliteringsåtgärder än kvinnor. I rapporten , kön och agenda (Sennvall, 2002, ) konstateras att en tydlig struktur i handläggning sannolikt är den mest effektiva metoden för att minimera omotiverade skillnader mellan könen. En tydlig struktur i vilken det går att utläsa vilka åtgärder som ska ske, dessa ska ske osv. minskar enligt rapporten med all sannolikhet risken att kvinnor och män bedöms olika vid den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Regeringen gav och i uppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Av uppdraget framgår bl.a. att ska utveckla just strukturen, metodiken, i försäkringskassornas handläggning av sjukfall och rehabiliteringsärenden. Jag utgår från att även i detta arbete anlägger ett genderperspektiv. Arbetet med förnyelsen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen ska bedrivas , 2003 och 2004. De metoder, arbetssätt m.m. som utvecklas inom ramen för förnyelsearbetet, och som visar sig verkningsfulla, ska spridas successivt. De ska senast vid utgången av 2004 tillämpas fullt ut i hela landet.
frs · GP12990 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:990 om könsstympning har frågat mig vad jag avser att åstadkomma för att garantera att skyddet för minderåriga asylsökande mot risken för könsstympning är absolut. skriver i sin fråga att det verkar som att ansvariga myndigheter inte i praxis lever upp till beslut om skydd för minderåriga flickor som riskerar att utsättas för könsstympning. Jag finner det djup beklagligt att det fortfarande förekommer att flickor i vissa delar av världen utsätts för något så avskyvärt som könsstympning. Könsstympning är jämförbart med tortyr och måste på alla sätt bekämpas. Genom de ändringar i utlänningslagstiftningen som trädde i kraft gavs de personer som, på grund av sitt kön eller homosexualitet, känner en välgrundad fruktan för förföljelse en särskild skyddsregel. Dessa personer kan beviljas uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt. Det har emellertid visat sig att denna bestämmelse i praktiken har kommit att tillämpas i ett begränsat antal ärenden. När det gäller kvinnor har könsbestämmelsen främst kommit att tillämpas just för flickor som löpt risk för könsstympning. Praxis är att könsstympning snarare bedöms som tortyr och omänsklig behandling enligt ett annat lagrum i utlänningslagen som infördes . Den som känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, har rätt till uppehållstillstånd i . Utlänningslagen innehåller också ett absolut hinder mot att verkställa en avvisning eller utvisning om det finns skälig anledning att tro att en utlänning skulle vara i fara att utsättas för detta. Dessa bestämmelser står i direkt överensstämmelse med artikel 3 i om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, vilken är gällande lag i . Sammanfattningsvis finns det i utlänningslagstiftningen ett mycket starkt skydd för de kvinnor, minderåriga såväl som vuxna, som känner en välgrundad fruktan för att utsättas för könsstympning. Föreligger det en risk för att en kvinna eller flicka utsätts för könsstympning om hon återvänder till sitt hemland, har hon rätt till uppehållstillstånd som skyddsbehövande. I sådana fall meddelas inga avvisningsbeslut. Med anledning av detta finner jag inte anledning att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GP12991 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:991 om familjeåterförening har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att ändra innebörden av begreppet familjeåterförening. är i och för sig inte ett begrepp som används i utlänningslagen. Jag förstår emellertid att med sin fråga efterlyser större möjligheter att invandra för den som i rakt uppstigande led är släkt med en person som är bosatt i . Jag kan upplysa om att de svenska reglerna om anhöriginvandring inte bara gäller "mamma, pappa och barn ". Men möjligheterna är relativt begränsade. De är dock större än vad som följer av om de mänskliga rättigheterna och andra internationella överenskommelser. Den parlamentariska har på regeringens uppdrag i delbetänkandet Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) lagt förslag till förändringar av bestämmelserna om anhöriginvandring i utlänningslagen. Bl.a. behandlar kommittén frågan om äldre föräldrars möjlighet att få uppehållstillstånd. Jag kan inte nu föregripa remissbehandlingen.
frs · GP12992 · 2002-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:992 om den fria rörligheten i har frågat utrikesministern om vilka åtgärder regeringen avser att vidta med anledning av ett danskt lagförslag om skärpta krav på anhöriginvandring. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt innebär det danska förslaget att en dansk medborgare som gifter sig med en utlänning måste ha bostad och på banken. Makarna måste också vara för att få leva ihop i . Enligt omfattar förslaget även nordbor. Enligt en överenskommelse mellan de nordiska länderna är nordbor befriade från skyldigheten att ha pass och uppehållstillstånd när de uppehåller sig i annat nordiskt land än hemlandet. Även inom EU finns regler om fri rörlighet som ska underlätta för medlemsstaternas medborgare att förflytta sig mellan länderna. Det följer av den danska utlänningslagstiftningen att nordiska medborgare fritt kan resa in i och vistas i . Någon ändring av dessa bestämmelser är inte föreslagna. Vad gäller rätten för övriga nordbor att gifta sig med danska medborgare gäller danska civilrättsliga regler, vilket bl.a. innebär en åldersgräns .
frs · GP12993 · 2002-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:993 om läkemedel har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förbättra hanteringen av läkemedel mot bakgrund av en rapport från om brister i läkemedelshanteringen för äldre. Det är viktigt att läkemedel är effektiva, säkra och av god kvalitet. Men det är också mycket viktigt att de används på rätt sätt. Att följa upp läkemedelsanvändningen är helt nödvändigt för att kunna förbättra denna. Som ett exempel på detta kan jag nämna studier av reumatikers användning av nya potenta läkemedel och riskerna med dessa läkemedel. anordnar regelbundet s.k. workshopar inom viktiga terapiområden och publicerar därefter evidensgraderade behandlingsrekommendationer, som sprids till samtliga läkare. För att samhällets resurser ska tas tillvara på ett optimalt sätt, sker samarbete med såväl som SBU och en formell överenskommelse om sådant samarbete har undertecknats 2001. Som exempel på viktigt terapiområde som rör äldre kan nämnas att en workshop om behandling av Alzheimers sjukdom genomförts. När rekommendationstexten färdigställts presenteras den för landets läkemedelskommittéer som inbjuds till regelbundna informationsmöten. En omfattande serie undervisningsbilder framställs också för att underlätta spridningen av informationen. Dessa publiceras liksom allt övrigt material på . För att även i övrigt bistå läkemedelskommittéerna i deras viktiga arbete ordnar kurser i läkemedelsvärdering. Som ett led i strävan att förbättra informationen till allmänheten och patienterna har initierat ett samarbete med . Det kommer att resultera i en informativ bok om sjukdomar och deras behandling. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder.
frs · GP12994 · 2002-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:994 om flygplats har frågat utrikesministern vad hon avser att vidta för åtgärder för att flygplatsen i ska kunna uppnå status som gränsövergångsställe samt status som internationell gemenskapsflygplats (ICAP). Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är att det enligt är administrativt tungrott för flygbolagen att begära tillstånd hos polisen och tullen för varje enskild flygresa som affärsflygen genomför mellan och tredje land. har ansökt hos regeringen om att flygplatsen ska bli gränskontrollort och få status som ICAP. Frågan är under beredning i . Avsikten är att beslut ska kunna fattas .
frs · GP12995 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:995 om integritet vid psykologiska test har frågat mig om jag har för avsikt att följa upp frågan om vikten av att säkerställa integriteten för de arbetssökande som utsätts för psykologiska test. har haft i uppgift att se över behovet av lagstiftning eller andra åtgärder för att stärka skyddet av den enskildes personliga integritet i arbetslivet. Utredningen har avlämnat sitt betänkande Personlig integritet i arbetslivet (SOU 2002:18). Utredningen föreslår i betänkandet en särskild lag om skydd för personlig integritet i arbetslivet. Utredningen föreslår att det i lagen ingår en bestämmelse om personlighetstester. Förslaget innebär att en arbetsgivare inte får behandla personuppgifter om en arbetstagare eller arbetssökande som har hämtats in genom ett personlighetstest annat än med samtycke. Förslaget innebär vidare att arbetsgivaren ska se till att personlighetstester bara genomförs på ett betryggande sätt med testinstrument som är tillförlitliga och av personer med adekvat utbildning. Utredningen har redovisat att det pågår ett arbete inom psykologi (STP) angående tillförlitligheten av testinstrument och testanvändare. Utredningen, som förutsätter att STP:s arbete avslutas med förslag och rekommendationer , anser att resultatet av arbetet bör avvaktas innan den föreslagna bestämmelsen får träda i kraft. betänkande kommer att remissbehandlas och utredningens förslag kommer sedan att beredas på sedvanligt sätt. Förslaget om personlighetstester är en viktig del i uppföljningen av utredningens förslag.
frs · GP12996 · 2002-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:996 om dispens för kodressörer har frågat mig när jag avser föreslå att det ska införas dispensmöjligheter för kodressörer. Elektriska kodressörer får enligt 15 § djurskyddsförordningen (1988:539) varken användas eller vara monterade. Övergångsbestämmelser tillät elektriska kodressörer fram i stallar som var i bruk när djurskyddsförordningen trädde i kraft . är det inte heller tillåtet att ha kodressörerna uppmonterade. Regeringen har dock möjlighet att bevilja dispens från bestämmelserna om elektriska kodressörer. Kodressörer förbjöds av djurskyddsskäl. Det är inte förenligt med tanken bakom den svenska djurskyddslagstiftningen att anpassa djuren till systemen i stället för tvärtom. Djuren ska ges möjlighet att bete sig naturligt. Långa övergångstider beträffande förbudet mot elektriska kodressörer gjorde det möjligt för brukare att finna andra lösningar. är det förbudet infördes och det finns skäl att bevilja dispens. Jag håller med om att det är oerhört viktigt att de problem som finns med dålig klövhälsa rättas till. Jag stöder dock och i uppfattningen att det finns bättre vägar att gå än att åter tillåta elektriska kodressörer. Andra lösningar på problemet har diskuterats, t.ex. mekaniska dressörer, mer intensiv renhållning och förändringar i fodergrindar och båspallskonstruktion. Därutöver finns det helt andra inhysningssystem. Regeringen har möjlighet att bevilja dispens från bestämmelserna om elektriska kodressörer. Jag har dock ingen avsikt att verka för utökade möjligheter att få dispens från bestämmelserna om kodressörer.