ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111052 · 2002-04-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1052 av () till försvarsminister om kompetensförlusten inom försvaret Vi kan nu se en del av effekterna av det senaste försvarsbeslutet. Dessvärre är de oroväckande. Unga officerare med för andra marknader attraktiv kompetens lämnar försvaret i en omfattning som skapar stora svårigheter. Den roll som hemvärnet förväntades uppbära blir omöjligt att förverkliga. I det senaste numret av skriver generalinspektören för armén: "Utan realistiska övningar eroderar kompetensen hos befälskategorierna snabbt och vi riskerar att bli en armé med endast teoretiskt skolade chefer." Vidare skriver han: "Med min erfarenhet kan jag med viss bävan konstatera att många tidigare självklara kompetenser som att leda högre förband, leda större övningar m.m. håller på att försvinna. Detta måste åtgärdas!" Med anledning av det nu anförda blir min fråga till försvarsministern: Vilka åtgärder kommer försvarsministern att vidta för att snabbt åtgärda den snabba kompetensminskningen inom försvaret?
fr · GP111053 · 2002-04-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1053 av () till kulturminister om kyrkoarkiven Enligt medieuppgifter har Värmlandsarkiv och stadsarkiv stoppat mottagandet av arkivhandlingar från , då de inte får ekonomisk kompensation för merarbetet. Rättsligt sett har ju handlingarna från tiden före relationsändringen mellan kyrkan och staten endast varit förvarade av och utlånade till kyrkan. Alltså måste landsarkiven vara skyldiga att ta emot arkiven. Så uppfattades frågan av kyrkliga kulturarvet och de kyrkliga arkiven. Så har också alla inblandade utgått från att det skulle bli. Min fråga till kulturministern blir med anledning av det anförda: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att oklarheterna kring övertagandet av de gamla kyrkoarkiven ska kunna undanröjas?
fr · GP111054 · 2002-04-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1054 av () till kulturminister om det kyrkliga kulturarvet När den statliga kommitté som behandlade frågorna om det kyrkliga kulturarvet tog fram sitt förslag till hur den kyrkoantikvariska ersättningen skulle utformas och hur stor den behövde vara, så var man helt överens. Behovet låg lågt räknat på . Det fastslogs också att det redan fanns ett ackumulerat behov av snabba åtgärder. Utredningen var enig. Besvikelsen blev stor hos såväl utredningens ledamöter som framför allt hos kyrkan och de kulturvårdande myndigheterna när propositionen om detta kom. I stället för snabba åtgärder kommer en långsam uppbyggnad av anslagen att göras. riskerar ett stort antal kulturskatter att förstöras. De som avsatts för räcker inte långt. Enbart ett 40-tal av församlingarna i har ansökt om . I finns det ytterligare tolv stift inom . Av dessa har flera oerhört stora skatter av kulturföremål som folket genom ett årtusende bidragit till att skaffa. Jag anser att det nuvarande läget är ohållbart och att ett minimum hade varit att genomföra de förslag som utredningen lade. Min fråga till kulturministern blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra en snabbt ökande förstörelse av det kyrkliga kulturarvet?
fr · GP111055 · 2002-04-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1055 av () till socialminister om patientens rätt till en andra bedömning har en patient som är svårt sjuk rätt till en andra bedömning, en s.k. second opinion. Många patienter söker vård på olika ställen för att de inte är nöjda med vården eller diagnosen de fått. Detta kostar både i form av mänskligt lidande och ekonomiska resurser. Sjukvården har allt att vinna på att patienterna är nöjda och trygga. När det exempelvis gäller oklarheter vid barns sjukdom och misstänkt Münchhausens syndrom, som är en psykologiskt betingad sjukdom kopplad till relationsstörningar med föräldrarna, är det av avgörande betydelse att få second opinion. Om alla patienter hade rätt till ytterligare en oberoende medicinsk bedömning skulle riskerna för feldiagnostiseringar och felbehandlingar minska radikalt. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Avser regeringen att lägga förslag om att alla ska ha rätt till en andra oberoende bedömning en s.k. second opinion?
fr · GP111056 · 2002-04-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1056 av () till statsrådet om om Tjernobyl FN presenterar i sin rapport, The human Consequences of the Chernobyl Nuclear Accident @ A Strategy for Recovery, förslag till en ny strategi för hjälp till de människor i , och som påverkats av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Strategin innebär en radikal förändring av utformning och prioritering av hjälpinsatserna. Rapporten har tagits fram av en expertgrupp på initiativ av och () och offentliggjordes . Enligt rapporten kommer livet att försämras ytterligare för de redan drabbade, de ekonomiska problemen kommer att öka och beräknar man att få 8000 nya fall av sköldkörtelcancer. I rapporten pekar man på att det är viktigt att strategin för biståndet ändras. mottar omkring sju miljoner människor direkt ekonomiskt stöd. Rapporten förespråkar en ändrad inriktning på stödet som skulle ge ökade möjligheter till självförsörjning och ta steget bort från den beroendestruktur man åstadkommit. Det betonar också vikten av insatser på det ekologiska området. som drabbats mest har stora behov. Min fråga till statsrådet är: Föranleder någon åtgärd eller förändring i den agerande?
fr · GP111057 · 2002-04-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1057 av () till finansminister om skatteregler m.m. för idrottsföreningar och andra ideella föreningar Idrottsrörelsen spelar en viktig roll för hundratusentals ungdomar i vårt land. Det mesta av arbetet leds av ideella krafter. Kravet på idrottsledare ökar i takt med nya regler och bestämmelser. Dessutom tillämpas inte alltid reglerna lika, trots att de bygger på gemensamma lagar t.ex. inom skatteområdet. Detta medför att det blir svårt att rekrytera ledare till ansvariga poster. En effekt av detta blir att färre ungdomar kommer med i den ideella verksamheten. Exempel på problem är att ideella föreningar som äger och driver idrottsanläggningar i egen regi måste betala moms, medan kommunägda anläggningar och anläggningar som ägs av föreningar som bildat bolag kan lyfta av moms. När det gäller regler för sociala avgifter bedöms de olika beroende på vilken skattemyndighet som beslutar. Reseersättningar till match och träning beskattas t.ex. inte lika över hela landet. Enklare och mera generella regler för ideella föreningar när det gäller skatter och sociala avgifter skulle underlätta rekryteringen av ledare och flera ungdomar skulle få plats inom föreningslivet. Är finansministern beredd att vidta åtgärder som medför enklare och mera rättvisa regler för idrottsföreningar och andra ideella föreningar?
fr · GP111058 · 2002-04-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1058 av () om rekrytering av personliga assistenter I regeringens årsredovisning för staten 2001 skriver regeringen @ under 4.3.9. utgiftsområde 9 @ att anslaget 16:8 Kostnad för statlig assistansersättning var lägre än anvisade medel i statsbudgeten. En orsak till detta var svårigheten att rekrytera assistenter. Min fråga till socialministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar socialministern att vidta för att säkerställa att en brist på assistenter inte kullkastar denna viktiga reform för de funktionshindrade?
fr · GP111059 · 2002-04-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:1059 av de () till statsrådet om vård i annat EU-land Trots att har varit medlem i EU tycks det fortfarande vara svårt för svenskar att få ersättning för planerad vård i ett annat EU-land. Försäkringskassorna tycks ha sagt nej till samtliga ansökningar . Skäl för att få ersättning för planerad vård i annat EU-land är bl.a. om en patient måste vänta i operationsköer så länge att sjukdomen förvärras. Ett annat skäl kan vara att patienten behöver specialbehandling som inte kan ges i . Dessa skäl finns att läsa i utslag från . Det förefaller otroligt att ingen av patienternas ansökningar till försäkringskassorna skulle ha haft sådana skäl som överensstämmer med utslag. processar flera patienter för att få sin rätt. Vad avser statsrådet att göra för att patienter lättare än ska få ersättning för vård i annat EU-land?
fr · GP111060 · 2002-04-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1060 av () till socialminister om funktionshindrades rättigheter bryter mot när det gäller barn med funktionshinder. Det hävdar från De unga neurologiskt handikappade i . Hon menar bl.a.: "Att växa upp i leder till att den som är funktionshindrad får en sämre utbildning än andra barn". Enligt () senaste rapport framgår det bl.a. att av elever med funktionshinder inte får vara med i alla ämnen i skolan, av eleverna med rörelsehinder får heller inte de hjälpmedel de behöver och anger att de blir mobbade i skolan. Dessa uppgifter är allvarliga och rimmar illa med talet om som ett föregångsland för funktionshindrades rättigheter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska leva upp till ?
fr · GP111061 · 2002-04-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1061 av () till utrikesminister om EU:s associationsavtal med I takt med den oerhörda våldsspiralen i och tydliga önskan att krossa hela det palestinska samhället växer sig kraven på åtgärder allt starkare i omvärlden. Trycket på EU att agera ökar vilket inte minst beslut visar. I växer den folkliga opinionen mot ockupationspolitik också. Vi vet alla att sanktioner är ett mycket trubbigt instrument som bör utvecklas på ett sätt så att det drabbar ledningen i ett land och inte oskyldiga civila. EU:s associationsavtal med innehåller mycket förmånliga handelsavtal och även klausuler om mänskliga rättigheter och internationella konventioner. De senare bryter kraftigt emot. Avtalet har sex månaders uppsägningstid. har regeringen gått emot alla krav på uppsägning av avtalet och andra sanktioner med argumentet att detta skulle vända opinionen i mot EU och därmed försvåra för fredsrörelsen där. Men ett sätt vore att tillämpa avtalet på ett strikt sätt, dvs. att produkter från de ockuperade områdena inte skulle omfattas av dessa förmåner och att skulle betala tillbaka mellanskillnaden för sådana produkter till EU. En sådan åtgärd bör gå att få enighet om i EU. Jag vill därför fråga utrikesministern: På vilket sätt avser utrikesministern verka för att associationsavtalet EU/får en strikt tillämpning?
fr · GP111062 · 2002-04-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1062 av () till socialminister om aktivitetsgarantin Arbetslösa @ flertalet @ med tidigare bakgrund från administration och andra icke-vårdutbildningar @ har hänvisats till en s.k. aktivitetsgaranti med inriktning på utbildning inom äldreomsorg. Många i gruppen vill minst av allt arbeta inom vård och omsorg och är dessutom ofta märkta av olika förslitningar som gör denna grupp än mindre lämplig för denna typ av arbete. Än värre är att genom hot om att hålla inne stämplingsdagar tvingar en grupp att arbeta inom en verksamhet som i stället kräver både fler och mer välutbildad personal. Detta gynnar inte den högre kvalitet inom äldreomsorgen som alla säger sig vilja eftersträva. Min fråga till ministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern att vidta för att rekrytering av personal till äldreomsorgen inte ska kunna ske på det sätt som ovan beskrivits?
fr · GP111063 · 2002-04-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1063 av () till justitieminister om omhändertagande av djur Tyvärr händer det ibland att enskilda djurhållare inte sköter om sina djur på ett riktigt sätt. Orsakerna bottnar ofta i sociala problem. Djurskyddsinspektörer och veterinärer är de som har tillsyn och kontroll av djurhälsan. När vanvård av djur leder till att djuren måste omhändertas är det polisen som sköter omhändertagandet. Det är också polisen som får ta ekonomiskt ansvar för uppstallning, skötsel och för foderkostnader. Detta i väntan på att djuren ska säljas eller slaktas. Det kan ta rätt innan man rättsligt kommit fram till hur det hela ska hanteras. De kostnader som detta ansvar medför belastar närpolisområdets budget. Är det ett litet närpolisområde kan det bli en mycket kännbar kostnad som man naturligtvis inte kan budgetera i förväg. Det kan med andra ord ta stora resurser från annan polisiär verksamhet. Dessa oförutsedda kostnader borde finansieras genom en samordnad central budget. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att undvika de konsekvenser som uppstår när ett närpolisområde belastas av stora kostnader i samband med omhändertagande av djur?
fr · GP111064 · 2002-04-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1064 av () till näringsminister om konkurrensutsättning har i rapporten skapa konkurrens @ vad krävs för ökad konsumentnytta? uttryckt en positiv syn på erfarenheterna av konkurrensutsättning av offentlig verksamhet. Effekterna har varit positiva för såväl konsumenter som samhällsekonomin. I rapporten förordar ökad konkurrensutsättning, bl.a. av apotek och bilbesiktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att följa rekommendationer om att konkurrensutsätta och bilbesiktningen?
fr · GP111065 · 2002-04-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1065 av () till justitieminister om närpolisens resurser I regeringens budget för förstärktes polisen med . Budgeten förstärktes därefter med ytterligare när det visade sig att polisens underskott , trots förstärkningen, riskerade att uppgå till . Trots det till synes stora tillskottet tvingades närpolisen göra nedskärningar i den dagliga polisverksamheten. Den främsta anledningen var att tillskottet åts upp av en utvidgad verksamhet för polisen. Dessutom fick man inte full kompensation för pris- och löneökningarna. Även för har polisen fått resurstillskott, men ute i närpolisområdena märker man inte av några förbättringar. På sina håll är situationen akut. T.ex. nödgades polisen i , , varsla 35 av totalt 143 civilanställda. Detta betyder att polisen i fortsättningen får överta uppgifter som tidigare skötts av civilanställda. De rent polisiära uppgifterna blir härmed lidande. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa att resurstillskotten till polisorganisationen i stort även kommer att innebära förstärkningar ute i närpolisområdena?
fr · GP111066 · 2002-04-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1066 av () till statsrådet om nationellt system för radiokommunikation Regeringen har tidigare utsett en förhandlare, , för att se över behovet av och möjligheten till ett nationellt system för radiokommunikation som ska användas av bl.a. polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård, eventuellt baserat på Tetra. I den rapport som Rollén avlämnade gör hon bedömningen att ett gemensamt radiokommunikationsnät inte kan inrättas utan en ekonomisk garanti från statens sida. I rapporten anges det att behovet av ett nytt system är akut, framför allt i . Polisen kan inte vara ansvarig för att ta fram ett nytt kommunikationssystem, eftersom det är statens uppgift. Därför föreslog Rollén i sin rapport att regeringen bör tillsätta en kommitté som ska överta polisens ansvar för basnätet. uttalade sig och sade att beredningen av Rolléns lämnade förslag skulle ske skyndsamt och att finansieringsfrågan av ett gemensamt radiokommunikationssystem skulle lösas på ett ansvarsfullt sätt. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att en kommitté tillsätts inom det snaraste?
fr · GP111067 · 2002-04-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1067 av () till justitieminister om Tetra Polisen i har fått stå tillbaka och inte fått de resurser och de verktyg som behövs för att kunna möta de nya krav som finns. Inte minst borde man tillföra poliskåren ny kompetens och specialistkunskap. En del i detta arbete borde vara att satsa pengar på en gemensam radiokommunikation som skulle användas av bl.a. polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård, för att på ett bättre sätt kunna samordna uppgifter, vilket bidrar till att man kan garantera trygghet och säkerhet för medborgarna. Detta är en av statens mest grundläggande uppgifter. Den nuvarande ordningen är att varje myndighet eller organisation har ett eget system vilket försvårar ett effektivt arbete i situationer där samarbete krävs. Det är hög tid att regeringen tar detta problem på allvar och investerar i ett nytt radiokommunikationssystem som kallas Tetra. Regeringen har gång på gång förhalat denna fråga och undvikit att fatta de beslut som är nödvändiga för att man ska kunna inrätta ett sådant system. I vårbudgeten finns inte heller några pengar avsatta till detta, trots att problemet är akut. När avser statsrådet att avsätta resurser för att ett nytt radiokommunikationssystem ska kunna inrättas?
fr · GP111068 · 2002-04-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1068 av () till finansminister om beskattning av personaloptioner Den nuvarande ordningen innebär att avskattning av en personaloption sker när innehavaren flyttar utomlands. För de fall då innehavaren har erhållit en option i eller utomlands från tidigare anställning där, så gör lagstiftningen ingen åtskillnad. Det innebär att en person, som flyttar till och tar med sig optioner från ett annat land, drabbas av svensk beskattning på dessa optioner när vederbörande flyttar från . Detta sker oavsett om personaloptionen har använts i eller inte. Eftersom optionsbeskattningen i i många fall leder till ett betydligt högre skatteuttag än vad som skulle varit fallet om beskattningen skett i ett annat land, så kan detta förhållande leda till problem för näringslivet att rekrytera personal till . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undanröja effekterna av den svenska optionsbeskattningen i det fall som ovan beskrivs?
fr · GP111069 · 2002-04-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1069 av () till näringsminister om arbetslöshet trots högkonjunktur I finns ca 700000 arbetslösa. Det är den högsta arbetslösheten någonsin i under en högkonjunktur. Arbetslösheten från förra lågkonjunkturen har med andra ord bestått. Av de nya arbetstillfällen som har uppstått, motsvarar dessa den snabbt växande sjukfrånvaron. Detta leder till att den faktiska andelen personer som arbetar har minskat i stället för ökat. är det fler än 1,4 miljoner personer som inte går till arbetet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att antalet personer som går till arbetet ska öka?
fr · GP111070 · 2002-04-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1070 av () till statsrådet om länsstyrelserna och de blivande samverkansorganen majoritet har beslutat att det i de län där kommuner och landsting så önskar ska kunna utarbetas regionalt samarbete i form av samverkansorgan. Det ges nu sådan information från kommunala representanter runtom i landet om att länsstyrelserna på vissa håll agerar mycket defensivt och nästan motarbetande i det arbete som krävs för att bildande av samverkansorgan 2003 ska kunna ske. roll kommer att förändras i samband med införandet av samverkansorgan och som statens förlängda arm är naturligtvis en viktig part i införandet av både samverkansorgan och vid överförandet av de medel som dessa organ ska ha inflytande över. Min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet att vidta för att länsstyrelserna ska vara en aktiv part i den process som syftar till att bilda samverkansorgan?
fr · GP111071 · 2002-04-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1071 av () till miljöminister om Bråtaskogen Bråtaskogen utanför är avverkningshotad. De samtal som förs handlar tyvärr inte om vikten av att skogen räddas utan om hur lite av den som ska få vara kvar. Det är sorgligt. Den skogstyp som Bråtaskogen tillhör har en avgörande betydelse i kampen för att bevara hotade djur och växter. För att behålla den biologiska mångfalden i krävs att av den produktiva skogen nedanför den fjällnära gränsen skyddas mot modernt skogsbruk, enligt Miljövårdsberedningen. Så mycket naturskog finns inte kvar och därför behöver även skogar på väg att bli naturskogar skyddas. har staten skyddat av de 10 som behövs, och det finns planer på att skydda till. Skogsskyddet har stärkts av samarbete med regeringen, men det är långt kvar tills målet är nått. Det socialdemokratiska styret i kommun har tack var den nya haft en utomordentlig chans att bevara Bråtaskogen. har man inte tagit den chansen. Då är det , och i förlängningen regeringens, sak att agera. Men trots behovet av stora sammanhängande skogar, och regeringens uttalade mål att särskilt skydda skogar i närheten av de större städerna, har uttalat sig vagt om Bråtaskogens framtid och talat i termer om att eventuellt rädda en liten del. Det räcker inte. Min fråga till miljöministern: Avser ministern verka för att avlägsna avverkningshotet för Bråtaskogen?
fr · GP111072 · 2002-04-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1072 av () till finansminister om Vasallen och flygklubb Statsministern och regeringen har uttalat att det gamla flottiljområdet i () ska användas för en bostadsexploatering om ca 3000 lägenheter. Det kan i sig ifrågasättas om det är staten som ska bestämma var det ska byggas bostäder i en kommun. Marken ägs av staten i form av det statliga bolaget . På området finns annan verksamhet i form av bl.a. den ideella flygklubb. har sagts upp från sitt avtal utan att staten genom Vasallen har kunnat anvisa flygklubben en alternativ plats för sin verksamhet. Det har t.o.m. talats om en avhysning av flygklubben med hjälp av kronofogden från Vasallens sida. Risken är stor att om inte frågan hanteras rätt så står helt utan en småflygplats . Det har också framkommit att staten genom sitt eget bolag har sagt upp annan statlig verksamhet på F18-området utan att anvisa annan plats. Det gäller polisens träningsverksamhet som också hotas av avhysning. Enligt min mening är det ytterst kränkande och olämpligt av staten att behandla en ideell förening på det sätt som man gjort med flygklubb. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att ta upp en diskussion med så att en tillfredsställande lösning kan nås för flygklubb?
fr · GP111073 · 2002-04-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1073 av () till utrikesminister om Den 16@17 april genomförde utrikesministern en resa till . Enligt UD var syftet med resan att "stödja det iranska folkets vilja till reformer och aktivt hjälpa de krafter i som verkar för en reformering och införande av mer demokratiska värderingar." Enligt UD:s program träffade utrikesministern under resan bl.a. presidenten, utrikesministern, talmannen samt kvinnliga parlamentariker. Det framgick dock inte om utrikesministern sammanträffade med oberoende grupper och organisationer som verkar för demokrati och mänskliga rättigheter i . I är det politiska systemet underordnat landets religiösa ledning och ytterst landets s.k. andlige ledare, . Presidentkandidater, parlamentskandidater och parlamentsledamöter m.fl. måste godkännas av den religiösa makten innan de tillträder sina befattningar även om dessa redan är valda. Ingen kan heller ställa upp i val, utan att först ha godkänts av landets religiösa ledning. Det är angeläget att och EU ger stöd åt oberoende iranska grupper och organisationer som såväl inom som utanför verkligen arbetar för demokrati och mänskliga rättigheter. Särskilt viktigt är att stödja kvinnorna i , vars rättigheter kränks kontinuerligt. Landets politiska ledning kan knappast sägas vara oberoende de iranska mullornas makt. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att främja iranska oberoende gruppers och organisationers arbete för demokrati och mänskliga rättigheter?
fr · GP111074 · 2002-04-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:1074 av () till näringsminister om flygtrafiken Flygbolaget SAS:s besked att lägga ned flygtrafiken på en rad orter runtom i landet visar att regeringen inte tar sitt aktieägaransvar för en flygtrafik i hela landet. Om regeringen inte vill ta sitt ansvar som statlig aktieägare bör man sälja sina aktier i och finna andra vägar för att trygga en regional flygtrafik. Med hänvisning till detta vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att trygga flygtrafik i hela landet?