frs · GP12811 · 2002-03-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:810 om arbetslösheten och 811 om näringslivsklimatet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra näringslivsklimatet, skapa fler arbetstillfällen och därmed göra till ett attraktivt land för företagande. hänvisar till en NUTEK-undersökning gjord 2000 som visar att av de utländska företagen föredrar framför andra länder. 1993 var siffran . Skillnaden kan tyckas drastisk, men eftersom frågan formulerades om efter 1993 är det inte relevant att jämföra resultatet. Det är intressantare att studera svaret på frågan: "Hur anser du att näringsklimatet på det hela taget har förändrats de ?" Här svarade av de tillfrågade företagsledarna att det har blivit bättre, medan tyckte att det har blivit sämre. Detta tyder på att vi är på väg i rätt riktning. uttrycker också oro för att svenska företag flyttar sina huvudkontor utomlands. En studie genomförd av 1997 visade att av de tillfrågade trodde att företagets huvudkontor skulle ligga utomlands . studie hade denna siffra sjunkit till . Näringsklimatet har förbättrats betydligt . Detta beror främst på den ekonomiska stabiliteten, de goda statsfinanserna, de låga räntorna och det svaga inflationstrycket. I ett antal internationella undersökningar har försök gjorts att ranka länder efter företagsklimat och konkurrenskraft. Sammantaget tyder resultaten på att näringsklimatet är bra i . Höga skatter drar dock ned betyget. I en studie av näringsklimatet i 60 länder som genomfördes av Economic Intelligence Unit rankas som nummer nio. får också ett gott betyg i den årliga rankninglista som presenteras av . I en jämförelse mellan 75 länder placeras som nummer sex i aktuell konkurrenskraft och som nummer nio i långsiktig tillväxtkraft. är, enligt , det land som satsar mest på forskning, högre utbildning och investeringar i datorprogram, mätt som andel av BNP. uppvisar också den högsta andelen innovationer, samt placerar sig tvåa när det gäller patentansökningar till EU. Det finns mycket positivt att säga om näringsklimatet i vilket dock inte innebär att vi kan slå oss till ro. Det finns fortfarande en del som kan förbättras såsom vissa skatteregler, attityder till entreprenörskap och möjligheten till en jämn tillgång till kapital. parti har, som regeringen har konstaterat, ett annat sätt att se på arbetslöshetsstatistiken. Regeringen räknar dels de öppet arbetslösa, dels deltagarna i arbetsmarknadspolitiska program. Dessa grupper utgör enligt regeringens sätt att se det, arbetslösheten. lägger här till ytterligare grupper, nämligen de latent arbetssökande (de som har uppgett att de vill och kan arbeta men som inte söker arbete), de undersysselsatta (deltidsarbetslösa) samt hälften av deltagarna i . Av olika skäl söker de latent arbetssökande inte arbete aktivt varför det finns anledning att ifrågasätta varför denna grupp ska räknas som arbetslös. Dessutom är under vilket innebär att gruppen till stor del består av gymnasieungdom! De undersysselsatta och deltidsarbetslösa är ett prioriterat område där regeringen har intensifierat insatserna för att påskynda en minskning av deltidsarbetslösheten. Det är ett problem att en del av arbetskraften är undersysselsatt men det är likafullt inte korrekt att räkna de undersysselsatta som arbetslösa eftersom de har arbete. En direkt felaktighet som dessutom begår när de summerar alla dessa grupper som arbetslösa är att de dubbelräknar många individer. Deltagarna i arbetsmarknadspolitiska program definieras nämligen i som antingen sysselsatta eller studerande beroende på typ av program. De programdeltagare som räknas som studerande hamnar därför utanför arbetskraften och därmed med stor sannolikhet i gruppen latent arbetssökande. Detsamma gäller dem som studerar inom . På en fråga i är det tänkbart att en del svarar att de både kan och vill arbeta. Därmed hamnar de i kategorin latent arbetssökande. Detta innebär att genom att blanda dessa källor räknar många programdeltagare och studerande i två gånger i sina beräkningar av arbetslösheten. Regeringens arbete för att främja företagsamhet och därmed ökad sysselsättning är i första hand inriktat på att skapa goda ramvillkor för företagandet, exempelvis tillgång till information och rådgivning, kapitalförsörjning och fungerande marknader. Grunden för ett ökat nyföretagande är att samhället intar en positiv och öppen attityd till företagare och företagsamhet. Att driva företag ska vara ett lika självklart val som att vara en engagerad och initiativrik anställd. Inte minst viktigt är det att stimulera ungdomars företagande i olika former. I propositionen, En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (2001/02:4) har regeringen lämnat ett antal förslag för att främja företagandet i . Ett exempel är förslaget till ett flerårigt nationellt entreprenörskapsprogram. Syftet är att skapa ett mer entreprenöriellt klimat, att främja och uppmuntra entreprenörskap, bidra till positiva attityder till företagande samt öka nyföretagandet. Förslag har även lämnats om införandet av ett system för mikrolån via och ökade insatser har annonserats för att främja kvinnors och invandrares företagande samt kooperativt företagande. kartlägger omfattningen, utvecklingen och varaktigheten av nya former för företagande i gränssnittet mellan egenföretagande och anställning i syfte att beskriva och finna vägar att undanröja de hinder som eventuellt kan finnas för individer som vill gå mellan att vara anställd och att vara företagare. Slutligen vill jag också säga att jag välkomnar det initiativ som tillsammans med näringslivet har tagit och ser fram emot det förslag som gruppen ska presentera .