ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11759 · 2002-02-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:759 av () till kulturminister om ungdomars spelberoende Risken för ungdomar att bli spelberoende anses vara dubbelt så stor som för vuxna. Enligt en tidningsartikel har en 13-åring beställt och fått ett spelkort hos , vilket är upprörande. Spelkortet är en garanti för att alla vinster på spel betalas ut. För flera spel gäller en 18-årsgräns för möjlighet till spel, men det gäller inte alla spelformer. Spelombudens vilja att följa gällande lagstiftning varierar. Enligt ett test bland tio ATG-ombud i , så var det bara fem som följde gällande lag. Lotteriinspektionen har krävt mer resurser för att granska att spelmarknaden följer uppsatta bestämmelser och ges rätten att inspektera åldersgränser som inom alkohollagstiftningen. Även spelombuden bör kunna kräva legitimation av den som spelar. Enligt reklamen, så tillhandahåller vadslagning under kontrollerade former och rekommenderar sina ombud att inte tillåta spel för minderåriga. Vad hjälper det om lagstiftningen är inkonsekvent och dessutom inte följs! Min fråga till ministern är: På vilket sätt tänker ministern agera för att få en restriktivare lagstiftning och effektivare kontroll av ungdomars spelande på statligt ägda eller av staten sanktionerade spelformer, där penninginsatser och tron på vinstchans kan ställa till stora ekonomiska bekymmer och ett långvarigt spelberoende?
fr · GP11760 · 2002-02-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:760 av () till statsrådet om medlemskap för anställning inom kyrkan Enligt uppgift har protesterat mot att kräver medlemskap för att man ska få anställning inom kyrkan. Jag tycker det är självklart att trossamfund, liksom annan idéburen verksamhet, ska ha rätt att ställa krav på medlemskap vid anställning. Verksamheten är av den arten att den formen av lojalitet är helt rimlig. Jag vill med anledning av detta fråga vilka åtgärder statsrådet avser att vidtaga för att motverka att trossamfunden diskrimineras när det gäller val av medarbetare.
fr · GP11761 · 2002-02-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:761 av () till utbildningsminister om Det är kris vid f.d. , numera Resurscenter Syd, på grund av bristande resurser. Regeringens löfte inför nedläggningen av specialskoledelen har svikits gruvligt. Löftet gällde intagning av alla barn som behövde det, innan intagningsstoppet trädde i kraft . Skolan fick inte de medel som krävdes för att uppfylla löftet. Löftesbrottet har gjort hälften av de sökande barnen till förlorare. Regeringen lovade vidare att barn från hela landet skulle tas emot under "" @ . Det står nu också klart att barns möjligheter att få kvalificerad hjälp och stöd genom visstidsplacering i realiteten är obefintliga på grund av brist på pengar. Att svika de fem till tio barn i en årskull, som har de speciella behov av särskilt stöd som ensam gett, är ovärdigt ett välfärdssamhälle som vårt. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att infria de löften som gavs vid tiden för nedläggningsbeslutet av specialskoledelen vid ?
fr · GP11762 · 2002-02-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:762 av () till utrikesminister om respekten för demokrati i är ett land på randen till ekonomiskt, socialt och politiskt sönderfall. Ekonomin i landet körs i botten och arbetslösheten är skyhög. President ägnar sig åt att kränka allt vad demokrati heter. Omvärldens försök att få att respektera fria val och demokrati inför de stundande presidentvalen den 9@10 mars har avvisats bryskt. Detta gäller särskilt EU:s insatser. Det är viktigt att omvärlden fortsätter att markera att den inte accepterar detta. och andra EU-länder måste fortsatt stödja demokratiska krafter i och granska, uppmärksamma och kritisera de ledare som inte respekterar demokratin. Ljuset och insynen är diktaturens fiender, omvärldens kritiska ögon måste därför fortsatt riktas mot . Hur avser utrikesministern att agera för att och EU ska fortsätta påverka i syfte att få president att respektera demokratin?
fr · GP11763 · 2002-02-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:763 av () till utrikesminister om grannländernas påverkan på Västvärldens påtryckningar för att få president att genomföra fria och demokratiska val är riktiga. De måste dock kompletteras med stor tydlighet från grannländer för att bli effektiva. Den regionala samarbetsorganisationen för länder i södra , SADC, sluter upp bakom och . finns signaler om att vissa länder i mer privata samtal försöker förmå att ändra sin politik i mer demokratisk riktning. Det är viktigt att omvärlden för en dialog med länder i regionen för att förmå dem att påverka politik i demokratisk riktning. Samtal bör föras med SADC om ansvaret för demokratifrågor och de mänskliga rättigheternas universalitet. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att skapa en dialog med SADC om mänskliga rättigheter och demokrati?
fr · GP11764 · 2002-02-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:764 av () till näringsminister om utbyggnaden av väg 44 har det hänt igen @ en svår olycka på väg44 mellan och . Vägen är hårt trafikerad av tung trafik. Denna tvingas ta omvägen från väg45 via väg44 för att kunna köra den del av väg E6 som har motorvägsstandard till . Väg45 är av dålig kvalitet och det tar för de näringslivsanknutna frakterna att köra från t.ex. till . Väg44 trafikeras dessutom av sjuktransporter mellan lasaretten i och . Dessa tar ofta alltför på grund av köbildning och att omkörningsmöjligheter under stor del av vägen saknas. Särskilt tillkommer dessutom trafik förorsakad av stora turistströmmar. Vissa vägarbeten har påbörjats men det går alldeles för långsamt och avsikten är tydligen inte att bygga ut vägen i sin helhet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att väg44 mellan och skyndsamt färdigställs?
fr · GP11765 · 2002-02-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:765 av () till statsrådet om PBL gäller att det, utöver vid uppförande av byggnad, även krävs bygglov när en användning ändras till ett väsentligt annat ändamål. För bygglovsärende rörande ändrad användning betalar sökanden en avgift. Bedömningen av vad som är väsentligt ändrat ändamål är snävt satt. Exempelvis krävs tillstånd för att inreda ett garage till lager, garage till butikslokal eller till radio- och TV-verkstad, ianspråktagande av lägenhet till kontor m.m. Det krävs bygglov oberoende av om verksamheten är enligt gällande detaljplan eller om sådan inte finns. För boende och företagande på landsbygden är det viktigt med regler som i stället underlättar en positiv utveckling och inte försvårar. Exemplen ovan innebär små ändringar som inte ger några nämnvärda miljöeffekter. Byråkratiska hinder och medföljande kostnader, som PBL leder till, får till följd att företagande i mindre skala försvåras och fördyras. På landsbygden är det vanligt att driva flera verksamheter som kompletterar varandra. Ena året kanske man väljer att ha en kaféverksamhet och att sälja konsthantverk. Detta kräver var för sig en ny bygglovsansökan. Den generella lagstiftning vi nu har är dåligt anpassad till skiftande förhållanden och är en hämsko för småföretagsamhet på landsbygden. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att inte ska försvåra boende och företagande på landsbygden?
fr · GP11766 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:766 av () till finansminister om skatter vid överföring av fastighetstillbehör Ett riksdagsbeslut förändrade förutsättningarna för överföring av fastighetstillbehör genom lag om ändring i jordabalken, fastighetsbildningslagen, anläggningslagen och ledningsrättslagen. har föremål som tillhör en fastighet inte kunnat överlåtas eller överföras från en fastighet till en annan separat, utan endast tillsammans med den mark där de är anbragta. Principen om frivillighet har övergetts när byggnad eller fastighetstillbehör kan överföras med tvång på ett mera generellt sätt. Intresset för tvångsregler verkar vara störst i fråga om ledningar, sedan gemensamhetsanläggningar och sist servitutsföremål. Många markägare har reagerat mot det kommersiella utnyttjandet av deras mark. En fråga som fortfarande verkar olöst är hur beskattningen för egendomen förändras när ledningar dras över mark, alltså marken under den egendom som andra ska äga. Enligt uppgift ska endast de vägar, byggnader osv. som någon åstadkommit på sin fastighet överföras till annan ägare, medan själva marken är kvar hos den ursprunglige ägaren. Lagstiftade skyddsåtgärder för den tjänande fastigheten riskerar att bli verkningslösa eftersom de enbart omfattar nyttjanderätter och inte äganderätt. Belastningen på den tjänande fastigheten ökar. Servitut med orimliga verkningar kan inte längre upphävas. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att fastighetsskatt inte ska tas ut för mark, där annan ägare har tillbehör?
fr · GP11767 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:767 av () till finansminister om upphandling av SFI-undervisningen Samhället har ansvaret för att alla nya svenskar får färdigheter i svenska språket. Då behövs en fungerande SFI-undervisning. Men för många har denna rättighet naggats i kanten i . När övertro på privatiseringar lett till dåliga upphandlingar och sämre kvalitet i undervisningen för de nya svenskarna måste vi reagera. har huvudstadens revisorer riktat kraftig kritik mot upphandling av SFI. De som drabbas är de som behöver sin språkutbildning. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta i syfte att stärka lagstiftningen för att förhindra upphandlingar inom den gemensamma sektorn som försämrar viktiga verksamheter som SFI-undervisningen?
fr · GP11768 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:768 av () till statsrådet om samordning av mobilmaster hade jag en interpellationsdebatt i kammaren med statsrådet gällande samordningen av UMTS-näten. Interpellationen berörde de problem som kommunerna har med att utöva sitt kommunala självstyre över mark och vattenanvändningen när det gäller masternas placeringar. En av mina frågor var på vilket sätt regeringen möjliggör för operatörerna att få tillgång till de offentliga som redan finns, t.ex. . Ett sådant samutnyttjande skulle innebära att antalet kan hållas ned. Statsrådet kunde inte direkt i kammaren svara på min fråga och bad att få återkomma. Jag återkommer därför till vikarierande miljöministern med en fråga. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjliggöra för 3G-operatörerna att få tillgång till de offentliga som finns ?
fr · GP11769 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:769 av () till justitieminister om bilar med körförbud I tidningen kunde man för någon vecka sedan läsa att det finns personer som skriver över sina bilar på en person utan tillgångar, en s.k. målvakt. Eftersom denna person saknar inkomst och tillgångar, kan de som kör bilarna komma runt dagens lagstiftning och strunta i skatt, försäkring och eventuella böter som t.ex. parkeringsavgifter. Om en av dessa bilar stoppas kan inte polisen göra något om föraren hävdar att han bara lånat bilen utan vetskap om att den är obesiktigad eller har körförbud. Dagens system bygger på att alla kravbrev och böter hamnar hos den registrerade bilägaren. I detta fall då ägaren är en s.k. målvakt och inte har några inkomster går det inte att utdöma några böter och förarna slipper undan. Med anledning av detta anser jag att det även bör ligga ett ansvar på den som kör eller lånar en bil och att polisen bör ha rätt att beslagta bilar på plats som har körförbud. Min fråga till justitieminister är: Är ministern beredd att göra det möjligt för polisen att utfärda böter till den person som kör en bil med körförbud?
fr · GP11770 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:770 av () till justitieminister om handläggningstid i hovrätt för tvistemål Det saknas ett allmängiltigt svar på vad som kan anses vara en längsta tid för handläggning i hovrätten för mål av icke-komplicerad natur. Ett exempel är en dom om frikraftsersättning som överklagades till hovrätt men ännu inte fått någon dom avkunnad. Vid tvistemål i hovrätt saknas krav i lagen på att målen ska handläggas inom en viss längsta tid. Enligt 20§ förordningen (1996:379) med hovrättsinstruktion ska ett mål eller ärende "avgöras så snart det kan ske". Vilka mål och ärenden som är förtursmål eller förtursärenden bestäms enligt nämnda lagrum i hovrättens arbetsordning. Ett mål om rätten till frikraft för fastighetsägare med vattenrätt kanske inte ses som ett ärende med förtur. Det är dock orimligt att ett mål ska ta att få utrett. Ytterst handlar det om två parter som är angelägna om, och beroende av, besked. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skapa förutsättningar för att förbättra handläggningstiderna för tvistemål i hovrätt?
fr · GP11771 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:771 av () till statsrådet om konkurrensen på byggmarknaden deltog undertecknad i en debatt med statsrådet om åtgärder för att synliggöra och eliminera informella hinder för utländsk konkurrens inom byggmarknaden samt åtgärder för att öka konkurrensen och sänka byggkostnaderna. svarade i debatten att flera olika åtgärder är på gång, såväl i som på EU-nivå. Den avsåg att verka för att EU:s byggkostnadsdirektiv utvecklas så att en inre marknad snabbt skapas på området. Vidare sade statsrådet att och Byggkostnadsforum har fått i uppdrag att granska kommunernas taxor och avgifter. Ett samarbete i kring ett byggprojekt där HSB bygger på svenska sidan av sundet och det danska bolaget /S på andra sidan sundet, ska utvärderas med syftet att nå slutsatser om var konkurrensen fungerar och var den inte gör det. En utredning skulle också tillsättas för att överväga om de svenska konkurrensreglerna kan bli ännu mer effektiva samt underlätta för att spåra upp och ingripa mot allvarliga konkurrensbegränsningar. Statsrådet svarade också att hon under den s.k. konkurrensdagen under EU-ordförandeskap önskade ta upp frågan om byggmaterial och byggproduktion. Mycket konkret på området har alltså inte åstadkommits, varför jag ställer följande fråga till ministern: Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka konkurrensen på byggmarknaden?
fr · GP11772 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:772 av () till näringsminister om besked om F-skattsedel Vid min interpellationsdebatt med näringsminister tog jag upp ett konkret fall om en sjuksköterska som inte fick F-skattsedel. Näringsministern svarade då följande enligt protokollet: "Jag börjar med fallet med F-skattsedeln. Där har vi nu från regeringen gett besked till att det ska F-skattsedel till alla. Bevisbördan ligger så att säga hos . Den ligger inte hos mig som vill ha F-skattsedel utan hos . Det ska bevisa varför jag inte ska få det. Det är möjligt att praxisen i detta fall inte har slagit igenom." Enligt mina efterforskningar känner inte till det omtalade beskedet från regeringen om F-skattsedel till alla. Mot bakgrund av detta ställer jag följande fråga: På vilket sätt har näringsministern gett besked till att alla ska få F-skattsedel?
fr · GP11773 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:773 av () till näringsminister om aktivitetsgarantin En anordnare av aktiviteter kan få ersättning för merkostnader när man skriver avtal inom ramen för aktivitetsgarantin. I de flesta fall skrivs dessa avtal med kommuner och ideella föreningar, men också med enskilda företag. När anordnaren ska redovisa sina merkostnader uppstår på den lokala arbetsförmedlingen merarbete i form av kontroll och värdering av redovisningen. Bl.a. kontrollerar man om man kan få ut ersättningen från annat håll eller via någon annan åtgärd. En kontroll sker också på länsarbetsnämnden. I ett sista steg skickar AMS ekonomitjänst rekvisitioner för attestering till den lokala arbetsförmedlingen. Hela processen skapar väldigt mycket onödigt merarbete. Ett förslag som skulle förenkla processen vore att ha ett schablonbelopp som alla får förhålla sig till, t.ex. 150kr per dag. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av att hanteringen av merkostnader för anordnare inom aktivitetsgarantin skapar onödigt merarbete?
fr · GP11774 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:774 av () till statsminister om skatter generaldirektör har besökt . Bl.a. diskuterades skrift Tre näringspolitiska utmaningar och de förslag som finns där för en hållbar tillväxt i hela landet. Några förslag rör skattefrågor. Det gäller t.ex. förslag om att minska skillnaden i beskattning av arbete och kapital och att fasa ut förmögenhetsskatten. Generaldirektören hävdar att detta inte är partipolitik utan ett tillväxtförslag. Han menar också att han har fått positiva reaktioner på förslaget från statsministern. Allt detta finns refererat i regionala medier i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsministern: Kommer statsministern att verka för att minska skillnaden i beskattning av arbete och kapital och fasa ut förmögenhetsskatten?
fr · GP11775 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:775 av () till statsrådet om statslösa palestinier i Är man statslös är man utan land. Är man statslös palestinier har man berövats sitt hemland eller så är hemlandet ockuperat av främmande makt där det förekommer väpnade strider. Många statslösa palestinier har tvingats att vistas i andra länder än hemlandet eller i ockuperat hemland. Dessa länder vill inte veta av dem. De tar inte emot återvändande palestinier från . Alltså uppstår en i humanitärt avseende omöjlig situation som av väntan på svenska myndigheters långsamma hantering blir outhärdlig. Särskilt outhärdlig blir den för barnen. Svenska myndigheters hantering av dessa palestiniers problem resulterar i en väntan som inte blir till konkret psykisk tortyr. är det omkring 1000 personer som drabbats av detta. Om en myndighetshantering som i och för sig är oundviklig men plågsam måste det rimligen vara myndighetens ansvar att se till att den blir så kortvarig som möjligt. Behandlingen av de statslösa palestiniernas ärenden har inte varit kortvarig. Den har varit så långvarig att människor bryts ned. Många av dessa flyktingar har en kvalificerad utbildning i svenska bristyrken. De skulle kunna göra en god ekonomisk insats i det svenska samhället men utsätts i stället för en nedbrytande väntan. När knuten är gordisk kanske ett snabbt humanitärt alexanderhugg kan lösa problemen. Vad avser statsrådet att göra för att snabbt lösa de palestinska statslösas problem?
fr · GP11776 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:776 av () till socialminister om finns det s.k. inom sjukvården. Det är register som handhar en mycket stor mängd känsliga uppgifter. finns det ett 50-tal sådana register med syfte att öka kunskapen om medicinska ingrepp och utifrån det ge möjlighet till kvalitetsutveckling. Datainspektionen har genomfört en granskning av dessa register. I dess rapport konstateras det att det finns en osäkerhet om det är nödvändigt att inhämta patienternas samtycke för att få behandla känsliga uppgifter samt att det finns en osäkerhet om vem som är personuppgiftsansvarig. Mot bakgrund av Datainspektionens rapport och de alltmer aktuella diskussionerna om individens rättigheter i förhållande till t.ex. biobanker ser jag det som oerhört angeläget att dessa frågor uppmärksammas och följs upp. Min fråga till socialminister är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att stärka säkerheten kring hanteringen av känsliga personuppgifter vad gäller nationella register för sjukvården?
fr · GP11777 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:777 av () till utrikesminister om kärnvapenprov i Guvernören i provinsen del Fuego, södraste spets på den argentinska sidan, har tecknat ett avtal genom vilket han överlåter mark i denna provins i den lilla staden i provinsens centrum för installationen av en USA-militärbas som kommer att "genomföra kärnvapenstudier med fredliga syften". Avtalet bygger på en lag som godkändes i det argentinska parlamentet, lag 25.022 . I denna lags bilagor står att läsa att det innebär att underjordiska kärnvapensprängningar kan komma att genomföras i området, dock med fredliga syften. Avtalet innebär dessutom att alla personer som arbetar på eller har anknytning till den militära basen garanteras fritt tillträde till hela provinsens territorium och möjlighet till oinskränkt kartläggning av området om de skulle anse det nödvändigt för studiernas skull. Om kärnvapensprängningarna genomförs, så ligger det nära en av världens största reserver av sötvatten, nämligen . Enligt freds- och miljöaktivisten så kommer framtidens krig att handla om tillgång till sötvatten eftersom det kommer att bli framtidens mest saknade vara. Avser ministern att vidta några åtgärder för att protestera mot detta projekt?
fr · GP11778 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:778 av () till utrikesminister om rättslig prövning av folkmordet i Den katolske prästen misstänks för delaktighet i folkmordet i . Han har överlämnat sig till FN:s tribunal i Arusha, . Men fortfarande lever personer misstänkta för folkmordet i i frihet i länder som , i och kanske även i . underlättar för dessa personer att resa inom EU. Vi har inom EU ett gemensamt ansvar för att misstänkta för folkmord blir föremål för en rättslig prövning. Det är nödvändigt att beivra folkmord för att värna rättssamhället, förhindra nya dåd och underlätta en försoning. I har planeringen för gacaca, den lokala formen av rättskipning, kommit långt. EU-länderna har däremot inte tagit sitt ansvar. måste både på nationell nivå och som medlem i EU medverka till att personer misstänkta för folkmord blir föremål för en rättslig prövning. Jag vill fråga: Vilka åtgärder tänker utrikesministern vidta för att personer inblandade i folkmordet i blir föremål för en rättslig prövning?
fr · GP11779 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:779 av () till socialminister om bilstöd Bilstöd kan sökas av funktionshindrade som är om de är beroende av bil för att arbeta eller om de ska genomgå arbetslivsinriktad rehabilitering. Också den som enbart är funktionshindrad kan ansöka om bilstöd. Men för den gruppen har det satts en åldersgräns. Stödet kan bara utgå . Det är svårt att förstå varför åldersgränsen är så låg. För funktionshindrade kan bilen innebära att möjligheterna till ett fritt och självständigt liv ökar väsentligt. Att då klippa av eller starkt begränsa den möjligheten genom att ta bort det ekonomiska stödet när den funktionshindrade fyller kan inte vara rimligt. Jag vill fråga socialministern vilka åtgärder han är beredd att vidta när det gäller den begränsning av möjligheten att få bilstöd jag här har redovisat.
fr · GP11780 · 2002-02-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:780 av () till näringsminister om vägmärkesförordningen Beslutet om den nya vägmärkesförordningen väntades vid nyår 2002. Något beslut kom inte. Varje ytterligare försening är speciellt besvärligt för svensk turistnäring, som hade hoppats att de i allmänt förekommande brunvita skyltarna skulle kunna finnas på plats och vägleda turisterna inför årets turistsäsong. Den försöksverksamhet som förekommit med dessa skyltar har enligt uppgift medfört avsevärt ökat besöksantal. Även världsarvsskyltningen och skyltningen till sevärdheter berörs av förseningen. Avser näringsministern att komma med en snabb särlösning för just dessa skyltar ?
fr · GP11781 · 2002-02-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:781 av () till näringsminister om digital allemansrätt Bredband ska nå ut till av landets befolkning har näringsministern lovat. Denna vision, detta löfte, verkar komma på skam när det visar sig att ger besked om att minst 300 abonnenter inom ett telestationsområde måste skriva på ett kontrakt om för att få bredband. Detta kommer att öka den regionala och sociala klyvningen och innebära att många människor som planerat att bosätta sig i en mindre ort kommer att ompröva sina planer. Om detta står fast kommer avfolkningen av glesbygder att öka. Bland företagare i glesbygd utgör jordbrukarna en stor grupp. Jordbrukarna har stort behov av att kunna koppla upp sig via bredband. De behöver kunna ta emot program från och bland det material som de behöver ladda ned är bl.a. kartor över deras marker. Detta för att kunna ge information om vilka odlingar o.d. som finns på jordbrukarnas marker. Företagare i glesbygd har samma behov av snabba uppkopplingar som företag i glesbygd. Min fråga till näringsministern: Vad avser näringsministern göra för att garantera att bredbandsutbyggnaden även kommer glesbygder till del?