ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12205 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:205 om nya pensionsvillkor för dansare och sångare har frågat mig vad jag avser att göra för att undvika att de nya pensionsvillkoren ska slå hårt mot de statsstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. Frågan är ställd mot bakgrund av att lagen om anställningsskydd (LAS) förändrats så att arbetstagaren från och med kommande årsskifte ges rätten att själv bestämma om han eller hon vill fortsätta att arbeta till (prop. 2000/01:78, bet. 2000/01:AU10, rskr. 2000/01:211). För de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna regleras de särskilda pensionsvillkor som gäller på detta område i förordningen (1991:1427) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning (den så kallade PISA-förordningen). De nuvarande bestämmelserna innebär till exempel att pensionsåldern för dansare inträder mellan 41@43 år. Den enskilde dansaren har rätt att gå i pension vid den lägre åldersgränsen, men är skyldig att lämna sin anställning vid den övre åldersgränsen om inte arbetsgivaren medger annat. När dansaren lämnar sin anställning inträder en särskild pensionsrätt som utfaller fram till den allmänna pensionsåldern . De särskilda villkoren för den konstnärliga personalen utgår från bedömningen att det är omöjligt att i högre ålder upprätthålla den fysiska förmåga som krävs för att möta de krav som ställs inom den professionella scenkonsten. En följd av förändringen i LAS är att skyldigheten upphör för berörda personer inom teater-, dans- och musikområdet att lämna sin anställning vid en viss ålder. Dessa kommer i stället att kunna välja att stanna kvar i sin anställning till 67-årsdagen. I pågår en översyn av de statliga tjänstepensionsbestämmelserna för olika grupper av konstnärer inom teater-, dans- och musikområdet bland annat med hänsyn till de nya bestämmelserna i . Arbetet bedrivs i fortlöpande samråd med parterna på teaterområdet. Jag vill inte föregripa detta arbete, men utgångspunkten är givetvis att pensionsvillkoren för de konstnärliga grupperna även i fortsättningen ska ta hänsyn till de särskilda villkor som gäller på området. När det gäller de ekonomiska effekterna för de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna utgår jag från att dessa kommer att finnas med i beredningen av statsbudgeten .
frs · GQ12206 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:206 om personal i räddningstjänstuppdrag har frågat försvarsministern vad hon avser att göra åt den situation som uppstår när en deltidsbrandman skadar sig som brandman och där skadan får till följd att han eller hon på grund av detta måste vara sjukskriven och därvid har rätt till sjuklön från den huvudsakliga arbetsgivaren. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågor som berör sjuklöneperioden. Enligt lagen (1991:1047) om sjuklön ges arbetstagare en lagstadgad rätt att av varje sjukdomsfall (sjuklöneperioden) behålla av den lön som han eller hon skulle ha fått om arbetstagaren skulle ha fullgjort sina arbetsuppgifter. Undantaget är som är en karensdag. Till skillnad från sjukpenningreglerna utges ersättning på hela lönen, dvs. ersättningen är inte begränsad till 7,5 prisbasbelopp som gäller när ersättning utges i form av sjukpenning från . I samband med införandet av en sjuklöneperiod sänktes arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen motsvarande den ökade kostnad det innebar för arbetsgivarna att betala sjuklön. Skyldigheten för arbetsgivarna att betala sjuklön gäller oavsett om sjukdomen eller skadan uppkommit under arbetstid eller arbetstagarens fritid. Inte heller har det ansetts finnas skäl för att låta olika ersättningssystem träda in beroende på hur sjukdomen eller skadan har inträffat. Bland annat av administrativa skäl skulle ersättningsregler där även kriterier ingår om var och hur sjukdomen eller skadan uppkommit med stor sannolikhet få stora administrativa konsekvenser och även leda till stora tillämpningsproblem. Regeringen har bland annat av ovanstående skäl inte för avsikt att ändra de nuvarande grunderna för rätten till sjuklön.
frs · GQ12207 · 2002-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:207 om kvinnors situation i har frågat mig vilka åtgärder den är beredd att vidta för att ytterligare fästa uppmärksamheten på situationen för kvinnorna i . Bakgrunden till frågan är flera uppmärksammade fall av steningsdomar mot kvinnor i , liksom de oroligheter som utbröt i samband med skönhetstävlingen . dömdes till stening för äktenskapsbrott, men frikändes efter överklagande till högre instans. Ungefär dömdes en annan kvinna, , till stening för äktenskapsbrott. Fallet har rönt stor uppmärksamhet, inte minst sedan en högre instans vidhöll steningsdomen. Domen överklagas nu till nästa instans, vilket är den högre sharia-domstolen i delstaten . anser att dödsstraffet, i alla dess former, är djupt inhumant och jag är mycket upprörd över att människor döms till stening . Jag har tagit upp frågan om dödsstraffet med , bland annat genom att skriva brev till utrikesminister och uppmana den federala regeringen att stödja . Frågan om inhumana straff på delstatsnivå i diskuterades även ingående när landets vicepresident besökte . agerar också genom EU, som i flera uttalanden har tagit avstånd från dödsstraff och inhumana kroppsstraff. har antagit flera resolutioner om dödsstraffet i , . Lawalfallet har väckt stor debatt även i . Den federala regeringen har tagit avstånd till steningsdomen och stöder genom att ge ekonomiskt stöd till den enskilda organisation, Legal Defence and (LEDAP), som företräder henne. Det är viktigt att uppmuntras att föra sin sak vidare i federal domstol, eftersom det då finns chans att slå fast att det medeltida steningsstraffet strider mot egen grundlag. Den prioriterar avskaffandet av dödsstraffet i sitt arbete med att främja och öka respekten för de mänskliga rättigheterna. Främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter är ett genomgående inslag i utvecklingssamarbete, och kvinnors och barns situation sätts i särskilt fokus. Så också i , där bistånd är helt inriktat på demokrati och mänskliga rättigheter.
frs · GQ12208 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:208 om åldersgränser har frågat jämställdhetsministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att få bort de skillnader i åldersgränser för kvinnor och män som bland annat nattklubbar och diskotek kan ha. Frågan har överlämnats till mig. Frågan uppmärksammades i den ungdomspolitiska propositionen (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). I propositionen förordade regeringen att initiativ skulle tas till överläggningar med restaurangbranschen i syfte att avskaffa de differentierade åldersgränserna för män och kvinnor. Dåvarande ungdomsminister förde också samtal med företrädare från restaurangbranschen för att komma till rätta med problemet. Dessa ansåg redan då att samma åldersgränser borde gälla för båda könen. Könsdiskriminering är alltid fel. Opinionsbildning och diskussioner i denna fråga kan, som har påpekat, vara ett viktigt inslag i arbetet för att få bort diskrimineringen på krogar, klubbar och diskotek. Jag anser också att ungdomar som konsumenter har goda möjligheter att själva påverka näringsidkare som inte ger ett fullgott bemötande. Regeringen har avsatt medel ur Allmänna arvsfonden för projekt där ungdomar själva agerar i konsumentfrågor. Ungdomar som vill arbeta med frågan om könsdiskriminering på krogen har därmed möjligheter att finna ekonomsikt stöd för sitt arbete. En parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda en sammanhållen diskrimineringslagstiftning har tillsatts av regeringen. Kommittén behandlar frågor såväl om könsdiskriminering som diskriminering på grund av ålder. Frågan om diskriminering vid restaurangbesök berörs därmed av kommitténs utredningsuppdrag. Uppdraget ska redovisas . I ett vidare perspektiv är diskrimineringen på krogar ett mindre, men väl synligt, symtom på den omfattande strukturella bristen på jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa strukturer måste vi förändra! Därför avser jag att beakta jämställdhetsperspektivet i allt mitt arbete som ungdomsminister.
frs · GQ12209 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:209 om öppna förskolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta angående öppna förskolor . De öppna förskolorna är en del av kommunens förskoleverksamhet och erbjuder barn en pedagogisk gruppverksamhet som föräldrar får möjlighet till kontakt och gemenskap. För familjedaghemmen kan den öppna förskolan vara ett viktigt pedagogiskt komplement. Det är allmänt omvittnat att de öppna förskolorna har stor betydelse för hemmavarande föräldrar och deras barn och även för dagbarnvårdare och barn i familjedaghem. Eftersom det inte förekommer någon inskrivning i den öppna förskolan varierar antalet besökare från dag till dag. Verksamheten kan ha en stödjande funktion för vissa grupper som exempelvis ensamstående föräldrar eller de med utländsk bakgrund. Det är även vanligt att kyrkliga samfund anordnar olika öppna verksamheter. Den öppna förskolan omfattas inte av förskolans läroplan. Däremot har utfärdat Allmänna råd för öppen förskola. Allmänna råd är generella rekommendationer om hur en lag eller annan författning kan eller bör tillämpas. Enligt de allmänna råden bör barn i förskoleåldern som inte har plats i förskola ha tillgång till öppen förskola. De allmänna råden anknyter till skollagens bestämmelser och till förskolans läroplan och utgår från förskolepedagogiska traditioner. Enligt senaste rapporter Barnomsorg, skola och vuxenutbildning , del 1 och del 2, fortsätter antalet öppna förskolor att minska. har av de öppna förskolorna försvunnit eller övergått till annan huvudman. En ursprungstanke med den öppna förskolan var att pedagogisk verksamhet skulle kopplas samman med social och medicinsk service till barnfamiljerna. har flera kommuner öppnat så kallade familjecentraler. Där finns öppen förskola, mödra- och barnhälsovård samt individ- och familjeomsorg samordnade och samlokaliserade. Utvärderingar pekar på att samarbetet gett gott resultat när det gäller socialt förebyggande arbete. Förskolans tillgänglighet har väsentligt förbättrats och antalet barn som är inskrivna i förskolan fortsätter att öka. kommer den allmänna förskolan för 4- och 5 åringar att träda i kraft. Även barn till arbetslösa och barn vars föräldrar är föräldralediga har rätt att behålla sin plats i förskolan. Det är angeläget att kommunerna inventerar behovet av förskoleverksamhet av olika slag och att föräldrarnas önskemål om tillgång till öppen förskola tillgodoses. Det är också viktigt att verksamheten följs upp och utvärderas. planeras inga särskilda åtgärder för den öppna förskolan. Det är min förhoppning att den verksamheten även i fortsättningen kommer att kunna vara en viktig pedagogisk träffpunkt för barnen, de hemmavarande småbarnsföräldrarna och för dagbarnvårdarna.
frs · GQ12211 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:211 om flexibel deltidssjukskrivning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka flexibiliteten i sjukförsäkringen. Frågan har sin utgångspunkt i att dagens sjukförsäkringssystem innebär att ersättning kan utges med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning. Den grundläggande bestämmelsen rörande sjukdom och arbetsoförmåga finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Före kunde antingen hel eller halv sjukpenning utges. ändrades ersättningsnivåerna för sjukpenning så att hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning numera kan utges. Frågan om en steglös ersättning för sjukpenning har tidigare tagits upp, bland annat av (SOU 2000:121). Utredningens förslag innebär att partiell ersättning från sjukförsäkringen ska kunna utges efter individuell prövning, dock lägst . Utredningen anger dock att den är medveten om att den föreslagna förändringen kan få konsekvenser för en rad andra system och att en förutsättning därför är att berörda systems villkor harmoniseras i samband med genomförandet av utredningens förslag. Även av remissvaren över utredningens förslag i denna del framkom att frågan ytterligare behöver utredas. Att införa en sådan ersättning för sjukpenning skulle innebära långtgående förändringar i form av att bland annat även övriga ersättningssystem skulle behöva anpassas. Mot bakgrund av att det pågår ett omfattande utredningsarbete med anledning av den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna och förtidspensionerade har regeringen inte för avsikt att införa en steglös ersättning inom sjukpenningförsäkringen.
frs · GQ12212 · 2002-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:212 om vård av ungdomsbrottslingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vården av ungdomsbrottslingar ska förbättras. I propositionen 1997/98:96, Vissa reformer av påföljdssystemet, angavs att reformen skulle följas upp och utvärderas . Regeringen gav därför , och uppdraget att gemensamt följa upp påföljdsreformen såvitt avsåg unga lagöverträdare. Resultatet av denna omfattande utvärdering presenterades . hänför sig till uppgifter från utvärderingen. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppgift att göra en översyn av det allmännas ingripanden vid ungdomsbrott (dir. 2002:95). Syftet är att gå vidare i det för mig angelägna arbetet med att utveckla ett påföljdssystem som har ett pedagogiskt och tydligt innehåll. Utvärderingen utgör ett betydelsefullt kunskapsunderlag i utredningens arbete. Resultatet av myndigheternas uppdrag kommer således att ligga till grund för de fortsatta ställningstagandena om påföljdernas framtid. Naturligtvis kommer jag tillsammans med folkhälso- och socialtjänstministern att även för utredningens arbete följa upp utvärderingen och överväga vilka åtgärder som redan nu kan vidtas för att förbättra vården av unga som begått brott.
frs · GQ12213 · 2002-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:213 om åtgärder mot självmordsdåd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka den så kallade martyrkulturen som leder till ytterligare självmordsuppdrag mot civila i . Under nära har vi tvingats bevittna den ena självmordsattacken efter den andra. och EU har fördömt dåden, slagit fast att de måste upphöra och att de ansvariga måste ställas inför rätta. framhåller också ständigt att attackerna skadar palestiniernas sak och undergräver utsikterna till fred, och att palestinierna måste få stopp på den groteska logik som driver dem som planerar och genomför terrordåd. Vi har också direkt till palestinska företrädare uttryckt oro och avståndstagande från myten om "martyrskapet". har vi framfört till den israeliska sidan att retaliering med upptrappat våld riskerar att ytterligare driva på en ond cirkel med ständigt flera oskyldiga offer. Våld och motvåld kan aldrig lösa konflikten i . I stället behöver palestinier och israeler en vision om en politisk uppgörelse. Ett slut på våldet och snara förhandlingar behövs för att återge de båda folken tron på att fred är möjligt. Parterna behöver hjälp utifrån för att komma tillbaka till förhandlingsbordet. Vi hoppas att kvartetten, det vill säga EU, , och , kan spela denna viktiga roll. Kvartetten arbetar med att ta fram en fredsplan. Tanken med planen är att båda parter ska genomföra konkreta åtgärder som kan leda till förtroende, bland annat vad avser den palestinska myndighetens förmåga att sätta stopp för terroristattacker och ställa de ansvariga inför rätta. Enligt planen ska å sin sida underlätta livet för den palestinska befolkningen och dra sig tillbaka från palestinska områden, vilket i sin tur minskar spänningen och återger palestinierna hopp om ett slut på ockupationen. Dagens onda cirkel skulle ersättas med en positiv utveckling. Vi vet att sociala umbäranden leder till missnöje, som kan underblåsa extremism. Det är ett av skälen till att ger ett mycket omfattande humanitärt bistånd till de palestinska områdena. Vi är också en av de största givarna till det FN-organ som ansvarar för skydd av de palestinska flyktingarna. arbetar således på flera nivåer och på flera sätt för att hjälpa till att vända den tragiska utvecklingen i .
frs · GQ12214 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:214 om avgift för 90-konton har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hjälporganisationernas så kallade 90-konton ska befrias från avgift oavsett på vilket sätt som inbetalning sker. Den svenska betalningsmarknaden är öppen för konkurrens. Det är framför allt bankerna som erbjuder betalningstjänster. Det finns ett flertal sätt för konsumenterna att sköta sina betalningar. Betalning via giro, betalning över Internet eller kontantbetalning över disk är exempel på några betalningssätt. Priserna för betalningstjänster varierar bland annat beroende på formen för betalning och aktörernas prispolicy. Staten detaljstyr inte över prissättningen för betalningstjänster. Ansvaret för prissättningen ligger på marknadens aktörer. Det är upp till producenterna på betalningsmarknaden att själva besluta om de vill lämna ett särskilt stöd till hjälporganisationerna genom prisreduktion vid inbetalningar till 90-konton. Staten har genom särskild lagstiftning slagit fast att det ska finnas en grundläggande kassaservice i landet. Det innebär bland annat att alla ska ha möjlighet att till enhetliga priser kunna verkställa och ta emot betalningar. Ansvaret för att hantera detta ligger på . Posten lämnar denna service genom dotterbolaget . Det är bolagens styrelser och ledning som har ansvar för beslut om till exempel priser, rabatter och övriga villkor för de tjänster som erbjuds. tillskjuter staten för att finansiera underskott som uppstår inom för upprätthållandet av en grundläggande kassaservice i hela landet. Verksamheten genererar, det statliga stödet till trots, ett kvarvarande underskott på ca . Mot denna bakgrund aviserade också ett behov av att höja priset för inbetalningskort. Bolagets prisnivå för inbetalningar ligger även efter denna höjning bland de lägsta på marknaden. Utrymmet att öka det statliga stödet till ytterligare, för att subventionera vissa inbetalningar som till exempel till 90-konton, bedömer jag som mycket begränsat. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta några åtgärder .
frs · GQ12215 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:215 om återbetalningsregler för studiemedel bland kåraktiva har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att studenter som gör studieuppehåll för att vara aktiva inom studentkåren inte ska behöva påbörja återbetalningen av sina studielån under studieuppehållet. Enligt studiestödslagen (1999:1395) börjar återbetalningen av studielån vid ingången av det kalenderår som infaller tidigast efter det att låntagaren senast hade studiestöd. Denna bestämmelse gäller för samtliga låntagare. Tidpunkten för när återbetalning av studielån ska påbörjas enligt nu gällande studiestödslag är densamma som i tidigare bestämmelser. Det är inte aktuellt att ge de studenter som uppbär arvode eller lön för arbete inom studentkåren befrielse från kravet på återbetalning under studieuppehåll. Jag anser inte att en sådan särbehandling i förhållande till studenter som gör studieuppehåll av andra skäl skulle bidra till ett rättvist studiestödssystem. Studenter som arbetat inom studentkåren kan, vilket regleras i studiestödslagen, liksom övriga studenter få årsbeloppet nedsatt om de på nytt börjar studera med studiestöd. Vad jag erfar har studerande, enligt Centrala föreskrifter, rätt till nedsättning med en fjärdedel av årsbeloppet som studiestöd beviljas. Den som studerar med studiestöd under minst tre kvartal har rätt att få årsbeloppet nedsatt . Avslutningsvis vill jag tillägga att regeringen har gett den studiesociala utredningen (dir. 2002:120) i uppdrag att göra en analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll.
frs · GQ12217 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:217 om barnmisshandel har frågat justitieministern vilka åtgärder regeringen planerar att vidta för att stärka barn som lever i utsatta situationer. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Regeringen kommer att fatta beslut om en lagrådsremiss med temat stärkt skydd för barn i utsatta situationer. Den grundar sig dels på slutbetänkandet från Kommittén mot barnmisshandel, dels på . Såväl jag själv som justitieministern har i frågesvar och i svar på interpellationer informerat om det arbete som pågår med lagrådsremissen. Jag kan givetvis inte i ett frågesvar redogöra för alla detaljer i regeringens förslag, men kan ändå nämna att det kommer att finnas förslag bland annat om samverkan och om anmälningsskyldigheten till . Kommittén mot barnmisshandel har också föreslagit en ny bestämmelse som innebär att det ska ses som en försvårande omständighet vid bedömningen av ett brotts straffvärde om brottet inneburit att ett barn kränkts av en närstående. Jag tycker att förslaget är bra och avser att lägga fram ett förslag till lagändring som ligger i linje med vad kommittén föreslagit. Avslutningsvis vill jag nämna att regeringen också har för avsikt att tillsätta en utredning som får till uppgift att se över målen i den sociala barn- och ungdomsvården med sikte på en handlingsplan för området.
frs · GQ12218 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:218 och 219 om dopning och frågar vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det ökande missbruket av anabola steroider. Dopning är ett allvarligt problem och några säkra siffror på hur utbrett missbruket är finns inte. Mycket oroande är de rapporter som tyder på att anabola androgena steroider används i syfte att öka aggressiviteten i samband med till exempel brott. Det ingår som en viktig del i såväl tullens som polisens arbete att motverka detta missbruk. På nationell nivå är Dopingjouren på en viktig aktör. får Dopingjouren ett förhöjt anslag från 900000kr till . Jouren tar emot samtal från missbrukare, flickvänner respektive pojkvänner och andra anhöriga men också från andra grupper som journalister, socialsekreterare och lärare. Jouren sammanställer även kunskap om vilka preparat som används, ringar in biverkningar och sociala effekter, hänvisar patienter till rätt vårdnivå och medverkar i ett utåtriktat preventivt arbete. Det finns, som mycket riktigt anger, många kopplingar mellan missbruk av dopningsmedel och kriminalitet och missbruk av andra missbrukspreparat. Det är därför angeläget att effektivisera både det drogpreventiva arbetet och det brottsförebyggande arbetet. I regeringens narkotika- respektive alkholhandlingsplaner är ett centralt mål att utveckla det drogförebyggande arbetet både på lokal och på central nivå. har på motsvarande sätt i uppdrag att utveckla det brottsförebyggande arbetet nationellt.
frs · GQ12219 · 2002-12-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:218 och 219 om dopning och frågar vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det ökande missbruket av anabola steroider. Dopning är ett allvarligt problem och några säkra siffror på hur utbrett missbruket är finns inte. Mycket oroande är de rapporter som tyder på att anabola androgena steroider används i syfte att öka aggressiviteten i samband med till exempel brott. Det ingår som en viktig del i såväl tullens som polisens arbete att motverka detta missbruk. På nationell nivå är Dopingjouren på en viktig aktör. får Dopingjouren ett förhöjt anslag från 900000kr till . Jouren tar emot samtal från missbrukare, flickvänner respektive pojkvänner och andra anhöriga men också från andra grupper som journalister, socialsekreterare och lärare. Jouren sammanställer även kunskap om vilka preparat som används, ringar in biverkningar och sociala effekter, hänvisar patienter till rätt vårdnivå och medverkar i ett utåtriktat preventivt arbete. Det finns, som mycket riktigt anger, många kopplingar mellan missbruk av dopningsmedel och kriminalitet och missbruk av andra missbrukspreparat. Det är därför angeläget att effektivisera både det drogpreventiva arbetet och det brottsförebyggande arbetet. I regeringens narkotika- respektive alkholhandlingsplaner är ett centralt mål att utveckla det drogförebyggande arbetet både på lokal och på central nivå. har på motsvarande sätt i uppdrag att utveckla det brottsförebyggande arbetet nationellt.