ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11180 · 2002-11-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:180 av () till statsrådet om psykiatrins roll i kampen mot ohälsan På den tidigare ställda frågan med samma rubrik hänvisar socialminister till arbetslivsminister , varför jag ställer samma fråga på nytt. Regeringens mål är att halvera sjukskrivningarna till 2008. Många långtidssjukskrivna personer har psykosociala diagnoser, varför det är av stor betydelse att psykiatrin kan ge behandling och på rätt sätt. Även med ett aktivt rehabiliteringsarbete väl anpassat till den enskilde patienten är vägen till återgång i arbetslivet en lång process. I finns inom psykiatrin en fristående enhet, Björkegården, som framgångsrikt tränat patienter till återgång i arbete. Ett antal personer har fått fast anställning efter arbetsträning. Merparten av dem har varit sjukskrivna mellan tre och . De förändringar som föreslås från ledningens sida kommer troligen att innebära minskade möjligheter till ett positivt rehabiliteringsarbete. Min fråga till statsrådet är: Med beaktande av vad som anförts om psykiatrins betydelse, vilka åtgärder avser arbetslivsministern att vidta för att nå målet att halvera sjukskrivningarna till 2008?
fr · GQ11181 · 2002-11-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:181 av () till finansminister om människor som arbetar på båda sidor av kan bli och är kanske på gång att bli en av starka tillväxtregioner. Ett av hindren är dock de svårigheter som dansk och svensk skattelagstiftning innebär för att arbeta och bo på olika sidor av . Förhandlingar pågår för att hitta en bättre samsyn och ett regelverk som fungerar men det går långsamt. En grupp som drabbas extra hårt är de som har sitt yrkesliv förlagt på båda sidor om sundet och därmed innefattas av både svensk och dansk skattelagstiftning. Ett exempel är personer som arbetar i men dessutom har egen firma i hemmet på den svenska sidan eller personer som har rätt av sin arbetsgivare att lägga en del av sin arbetstid i hemmet. Med tanke på ovanstående är min fråga: Är finansministern beredd att underlätta för dessa individer genom att pröva det danska förslaget om att de kan skatta i vilket utav länderna som de själva vill, det vill säga att man då skattar endast i ett land och att man också ingår i detta lands socialförsäkringssystem?
fr · GQ11182 · 2002-11-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:182 av () till statsrådet om sexindustrins intressen inom svenskt utvecklingssamarbete Sexindustrins intressen försöker aktivt öka sitt inflytande gentemot institutioner inom EU. En konsekvens av detta är att projekt och organisationer som ser legalisering av prostitution som ett villkor för att bekämpa hiv och aids får finansiellt stöd från . Denna lobbyverksamhet riskerar att medföra att den holländska linjen om legalisering vinner ytterligare mark inom EU, vilket i förlängningen har allvarliga konsekvenser vad gäller den internationella kampen mot trafficking. Behovet av en fördjupad utredning av dessa förhållanden är nu stort. Bekämpning av trafficking är en prioriterad fråga i svensk jämställdhetspolitik. Den svenska lagstiftning som reglerar prostitution är därför något som uttalat ska genomsyra målsättningarna med svenskt utvecklingssamarbete. bör därför aktivt verka för att den svenska lagstiftningen vinner gehör internationellt så att ett målinriktat arbete mot människohandel för sexuella tjänster kan bedrivas. Det är troligt att lobbyism från sexindustrin förekommer även inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet. Därför är det nödvändigt att en noggrann översyn görs vad gäller organisationer som mottar svenskt bistånd. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att en utredning görs avseende sexindustrins inflytande vad gäller det svenska biståndet?
fr · GQ11183 · 2002-11-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:183 av () till statsrådet om skattebefrielse för stiftelser Ideella organisationer och stiftelser som på olika sätt arbetar med och stöder allmännyttig verksamhet kan få skattelättnader av staten. Det är statens sätt att gynna en verksamhet som anses vara av stort värde för medborgarna. I finns för allmännyttiga ändamål som skänkt många till ungdomsidrotten i länet. Eftersom verksamheten betraktats som allmännyttig har stiftelsens inkomster varit skattebefriade. När skattemyndigheten gjorde en noggrannare granskning av stiftelsen konstaterades dock att dess verksamhet inte uppnådde kraven för skattebefrielse. Anledningen är att stödet har gått till just idrottsverksamhet. Enligt lagen om skattebefrielse för stiftelser som antogs 1943 anges enbart vård och uppfostran av barn som allmännyttig verksamhet inte idrottsverksamhet. Detta till skillnad från ideella föreningar där idrottsverksamhet kvalificerar för skattebefrielse. Jag anser att detta är en stor brist som måste åtgärdas. Idrottsverksamhet för barn och unga har en enorm betydelse för barns och ungdomars utveckling. Dess betydelse i integrationsarbetet i samhället är också väl omvittnad. Det finns inga skäl till varför stiftelsers stöd till idrottsverksamhet för barn och unga inte ska kunna räknas som allmännyttig verksamhet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stiftelser, vars medel används för att stödja barn och ungdomsidrott, ska få rätt till skattebefrielse?
fr · GQ11184 · 2002-11-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:184 av () till justitieminister om utvecklingen inom kriminalvården Platsbrist på häkten och i fängelser leder till långa kostsamma transporter för att få en ledig plats. Platsbrist leder till att advokaters och polisens resurser brukas till tidsödande kostnadskrävande resor för att genomföra utredningar och förhör. Platsbrist försämrar möjligheterna till programverksamhet och behandling, som gör det möjligt för de intagna att komma ifrån missbruk och fortsatt kriminalitet. Detta leder till allt fler återfall @ allt fler brottsoffer. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att kriminalvården ska få de platser som krävs för att rättsväsendet ska fungera?
fr · GQ11185 · 2002-11-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:185 av () till justitieminister om överträdelse av besöksförbud När en man överträder ett besöksförbud är straffsatsen mycket ringa. Då brottet innebär ett kraftigt ingrepp i kvinnans liv och frihet bör synen på överträdelse av besöksförbud förändras och straffsatsen ökas. Överträdelse av besöksförbud ingår inte heller i brottet "grov kvinnofridskränkning". Det synes mycket märkligt. Självfallet bör detta brott kunna ingå som en del i "grov kvinnofridskränkning". Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att brottet överträdelse av besöksförbud ges en högre straffsats och kommer att ingå som del i brottsrubriceringen "grov kvinnofridskränkning"?
fr · GQ11186 · 2002-11-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:186 av () till jordbruksminister om EU:s jordbrukspolitik Svenska jordbrukare påverkas i hög grad av den gemensamma jordbrukspolitiken i EU (CAP). Denna politik kommer av allt att döma att genomgå omfattande förändringar. Europeiska kommissionen har bland annat lagt fram förslag inom ramen för en halvtidsöversyn av CAP som, om de genomförs, kommer att innebära stora förändringar för det svenska jordbruket. Inom ramen för EU-samarbetet har halvtidsöversynen av CAP börjat diskuteras på olika nivåer. Såväl politiskt ansvariga som tjänstemän från deltar i dessa diskussioner. har genom ett tillkännagivande föreslagit regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utarbeta en svensk strategi för reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU. Eftersom arbetet med reformeringen redan kommit i gång är det hög tid för den, av begärda, parlamentariska kommittén att inleda sitt arbete. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: På vilket sätt kommer ministern att verka för att den parlamentariska kommittén, med uppgift att utarbeta en svensk strategi för reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU, tillsätts?
fr · GQ11187 · 2002-11-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:187 av () till kulturminister om partiinformation inom SVT Under valrörelsen så mötte jag mängder med människor som uppfattade att man inte någonstans kunde få en klar bild av de grundläggande skillnaderna mellan partierna. Till stor del var det människor som inte är vana vid den politiska karta vi har i svensk politik, men också andra. Självklart ligger ansvaret i första hand på oss som är partipolitiskt aktiva, och ska så göra. Vi måste rannsaka vårt valbudskap och vårt sätt att kommunicera med medborgare under valrörelsen. Men jag har fått en konkret fråga. TV är ett medium som är lätt att ta till sig, som når de allra flesta och som hade mycket information inför valet. Men det är svårt att orientera sig i alla debatter, dueller och utfrågningar om man inte har en bas att stå på. SVT bör inför nästa val genomföra en serie TV-program kring grundläggande skillnader mellan de politiska partierna, där man tar sin utgångspunkt i skillnader i partiprogram, valmanifest och lagda förslag. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GQ11188 · 2002-11-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:188 av () till näringsminister om den organiserade pälshandeln Efter ett TV-program som avslöjade grymt djurplågeri mot katter och hundar i ett asiatiskt land, har hatet och terrorn mot pälsdjursnäringen i ökat. I programmet framträdde en körsnär från som tog avstånd från djurplågeriet och intygade att hos den organiserade pälshandeln i förekommer inte katt- eller hundpälsar. efter programmet har hans pälsaffär vandaliserats fyra gånger . Efter detta tvekar försäkringsbolaget att förnya försäkringen. Inget annat försäkringsbolag han ringt vill ens besiktiga affären. Tyvärr är detta ingen ny företeelse. Runt om i landet begås terrorhandlingar mot pälsdjursfarmer och pälsaffärer regelbundet. Målet för vandalerna är att verksamheten med pälsdjur ska upphöra helt. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att göra det möjligt för den organiserade pälshandeln att fortsätta driva sin verksamhet?
fr · GQ11189 · 2002-11-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:189 av Skånberg (kd) till utbildningsminister om skolans värdegrund gällande läroplan för och gymnasiet är formulerade efter beslut i 1994, betänkande 1993/94:UBU01 och UBU02. Riksdagsbesluten bekräftade regeringspropositionens ord om att "Som särskilt viktig framstår skolans värdegrund, förankrad i etik och västerländsk humanism", vilket Lpo94 och Lpf94 också införlivade i läroplanerna. sprids på landets skolor en publikation tryckt på 2000, Värdegrund och samhällsutveckling av och , från värdegrundsprojekt. I boken skriver de att i Lpfö98 nämns inget om etik eller västerländsk humanism medan det finns med i Lpo94 och Lpf94 och påstår: "Det måste tolkas så att detta har utplånats från skolans värdegrund . Detta kan förstås som om värdegrundens ord om etik och västerländsk humanism i Lpo94 är en parentes i den svenska skolans historia." Självfallet gäller ett riksdagsbeslut om värdegrunden för grundskola och gymnasium till dess ett annat riksdagsbeslut är fattat, det kan inte två tjänstemän på efter eget skön ändra på. På vilket sätt avser utbildningsministern att klargöra och verka för ett genomförande av riksdagsbeslutet om värdegrunden i läroplanen för och gymnasiet?
fr · GQ11190 · 2002-11-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:190 av () till justitieminister om närpolisverksamheten i Justitieministern pratar om att rättsväsendet och polisen tillförs mer resurser och att närpolisverksamheten är viktig och ska fortsätta att utvecklas. diskuteras drastiska besparingsförslag inom polisen. har det i mitt hemlän framkommit uppgifter om att 15 av totalt 20 polisstationer kan komma att stängas. Orsaken är att besparingar måste göras för att få ekonomin att gå ihop. Ett alternativ är att ytterligare dra in personal. Detta ger dubbla budskap, väcker ilska och otrygghet hos såväl personal som medborgare, vilket är djupt olyckligt. Från har vi, i vårt budgetalternativ anslagit betydligt mer resurser till rättsväsendet, främst polisen. Vi vill öka polisens närvaro i hela landet och anser att det ska finnas poliser i tjänst dygnet runt i alla kommuner. Närpolisen är särskilt viktig. Ett tryggare samhälle kräver många insatser, varav polisens är en av dem. "En stängd polisstation ger bilden av en avvecklingsort. Närheten och kontakten med medborgarna är dessutom oerhört viktig i det brottsförebyggande arbetet", skriver polisfackets ordförande i ett öppet protestbrev. Jag delar den uppfattningen. Med detta som bakgrund vill jag fråga vilka åtgärder som justitieministern avser att vidta för att utveckla och inte avveckla närpolisverksamheten i .
fr · GQ11191 · 2002-11-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:191 av () till justitieminister om polismyndigheter över flera län diskuteras sammanslagningar av olika polismyndigheter bland annat i mitt hemlän , där den länstäckande polismyndigheten eventuellt ska slås ihop med myndigheter i andra län. Polismyndigheterna i sex län kan bli en enda myndighet med en gemensam kommunikationscentral för att öka samordningen. De gångna årens förda politik som urholkat polisväsendets resurser är liksom den växande bristen på poliser indirekt bidragande orsaker till omorganiseringen. När polisledningen flyttar längre bort kan kunskaperna om lokala förhållanden gå förlorade. En lokal polisorganisation med kunskap och kompetens om närområdet men med stöd från centrala myndigheter är en grund för ett tryggt och gott rättssamhälle. Svårigheterna att rekrytera poliser är ett växande samhällsproblem. har valt att inför de kommande två budgetåren avsätta mer än regeringen på polisväsendet för att långsiktigt kunna nå målet om en närpolis per 1000 invånare. Vad avser justitieministern att göra för att säkerställa att polisen framgent kan arbeta lokalt med god lokal kännedom?
fr · GQ11192 · 2002-11-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:192 av () till jordbruksminister om torskfiskestopp Varslen inom fiskerinäringen börjar nu komma. Dessa beror på att man inte kan driva näringen vidare om ett torskfiskestopp införs. anger i sitt remissvar att lekbiomassan för torsk i ökar till med fortsatt svenskt torskfiske. Med ett ensidigt svenskt torskfiskestopp kommer lekbiomassan att öka till , vilket är en marginell ökning jämfört med ett ensidigt svenskt stopp för torskfiske. Även den lägre gränsen ligger över den lekbiomassa som anses kritisk för det fortsatta beståndet. Dessutom finns en återhämtningsplan för torsken i , och beträffande finns ett förslag från om återhämtning för torsk. Denna förhandlas mellan gemenskapen och . Mot bakgrund av detta ifrågasätter jag den verkliga nyttan med ett ensidigt svenskt fiskestopp för torsk, då näringen under ett sådant stopp riskerar utslagning, utöver all den oro man nu lever i. Avser ministern mot denna bakgrund fortfarande att verka för ett förslag om ett ensidigt svenskt fiskestopp för torsk?
fr · GQ11193 · 2002-11-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:193 av () till näringsminister om resegarantin En ny och förstärkt resegaranti infördes . Resegarantin innebär att företag som arrangerar och säljer paketresor måste ställa ekonomisk säkerhet hos kammarkollegium. En välkommen förbättring av villkoren för resekonsumenterna kom därmed till stånd. Men systemet med resegarantin kan inte betraktas som tillfredsställande med tanke på de små researrangörernas ekonomiska situation. Dessa drabbas orättvist eftersom de måste få fram orimligt stora belopp, ofta genom lån, för att finansiera säkerheten hos bankerna. Detta är ett allvarligt hot mot turistnäringen. Det gäller inte minst de gotländska turistföretagen. Men också fjällturismen drabbas. Ett alternativt system för resegarantier måste snabbt utredas. Utgångspunkten kan vara den särskilda fondlösning som förekommer i flera nationella resegarantisystem. Alla aspekter förbundna med en EU-harmonisering av garantier bör också tas upp. Jag vill därför fråga om statsrådet är beredd att se över resegarantisystemet med hänsyn till de mindre arrangörernas situation.
fr · GQ11194 · 2002-11-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:194 av () till statsrådet om tåget som arbetsplats Många pendlar och har del av sin arbetstid förlagd till tåget. I har detta blivit allt vanligare efter Mälar- och tillkomst. En arbetsplats på tåget kräver möjlighet till kommunikation via mobiltelefon något som är, i det närmaste, omöjlig i moderna tåg. Anledningen till den dåliga täckningen är att radiovågorna inte tränger igenom tågskalet. Dessutom sitter det en metallfilm i tågens fönsterrutor som stoppar radiovågorna. Följden av detta blir att de resandes ständiga försök till telefonkontakt innebär en kontinuerlig strålning vilken endast, till viss del, når mottagarantennen utanför tågskalet. De resande i kupén utsätts alltså för en extra ordinär strålning från dessa mobiltelefoner. Ett sätt att undanröja problemet är att installera en repeter utanpå vagnarna. Enkelt uttryckt är det en antenn som tar emot och förstärker radiovågorna för att sedan skicka in signalerna till en annan antenn inuti vagnen och tvärtom. Ett införande av dessa antenner skulle medföra en minskning av strålningen i förhållande till . Det skulle dessutom bidra till en kvalitetshöjning av de pendlandes "arbetsmiljö". Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att medverka till att strålningen på våra tåg minskas som möjligheten att telefonera på tåg ökas?
fr · GQ11195 · 2002-11-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:195 av () till justitieminister om översyn av förvaltningslagen Om en myndighet avslår en begäran att få ta del av beslutsunderlag i ett ärende, och detta beslut överklagas enligt gällande förvaltningslag, ska överklagandet ske till kammarrätten. Handlingarna skickas dock till den lägre instans som avslagit begäran. Meningen med detta är, vad jag förstår, att denna instans då med ett bilagt yttrande översänder överklagan till kammarrätten, om man vidhåller sitt tidigare beslut. Detta ska ske . Om så inte sker, finns vad jag förstår, inga egentliga sanktionsmöjligheter, frånsett en anmälan till JO, men överklagandeproceduren stoppas upp. Detta kan inte vara godtagbart i en rättsstat. Det förefaller således finnas en lucka i förvaltningslagen så att sanktionsmöjligheter inte föreligger mot myndighet som inte följer lagen. Avser justitieministern mot denna bakgrund att vidta åtgärder för en översyn av förvaltningslagen?
fr · GQ11196 · 2002-11-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:196 av () till justitieminister om våld i hederns namn arrangerades ett heldagsseminarium "Våld i hederns namn" i . Vid detta seminarium framkom att det finns stora brister hos polisen när det gäller att hantera brott i "hederns namn". har uppmärksammat bristerna, och inrättade en tjänst där en polis projektanställdes, , för att upprätta en manual och kunskapsbank i syfte att utbilda poliser i hedersrelaterade brott. Denna polis fungerar också som konsult för poliser runtom i landet och föreläser både inom och polisen. Det visar sig nu att hon fått rycka ut för att hjälpa flickor som blivit utsatta för detta våld. Projekttiden är snart slut. Tiden har inte räckt till för att vare sig upprätta en manual eller en kunskapsbank. På grund av bristande resurser är det oklart om det blir en förlängning av tjänsten. Behovet av kunskap inom detta område är stort och det krävs egentligen två tjänster för att kunna finnas tillgänglig för unga flickor och kvinnor i behov av hjälp. Många flickor och unga kvinnor från invandrarfamiljer vill bryta med sin kultur, de vill ha samma rättigheter som övriga flickor och kvinnor i samhället. De vill utbilda sig, gifta sig med någon som de själva valt. Men de är livrädda för att röna samma öde som . Jag anser att det är mycket angeläget att polisen blir utbildade så att de kan hantera hedersrelaterat våld på ett korrekt sätt. Är justitieministern beredd att verka för att öronmärka pengar till dessa två tjänster hos rikspolisen?
fr · GQ11197 · 2002-11-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:197 av () till utbildningsminister om hederskulturer och skolan arrangerades ett heldagsseminarium "Våld i hederns namn" i . Vid detta seminarium framkom att lärare och skolpersonal har dålig kunskap om "hederskulturer". Alla människors rättigheter enligt FN bygger på principen om alla människors rätt och lika värde. Denna jämställdhetsprincip genomsyrar svensk lagstiftning. Den frihet som gäller för svenska kvinnor och flickor gäller inte för kvinnor och flickor som kommer ifrån kulturer där hedersbegreppet anammats. Utanförskapet hos vissa invandrargrupper förstärker traditionen om "heder". Förskolan och skolan är därför oerhört viktiga för att förhindra att traditionen om heder förs vidare. Det är endast genom ett förebyggande arbete som skolan på ett tidigt stadium kan förändra dessa elevers syn på sex och samlevnad samt jämställdhet. Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för att lärare och skolpersonal får en bättre kunskap om hederskulturer?
fr · GQ11198 · 2002-11-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:198 av () till jordbruksminister om svensk pälsdjursnäring Regeringen har tillsatt en särskild utredare att utreda olika handlingsvägar när det gäller svensk pälsdjursnäring. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Kontinuerligt hör vi om hur aktivister släpper ut djur, stjäl djur, bryter sig in på djurfarmar, hotar och målar ut uppfödare som mördare. diskuterar vi djurens förhållande såväl ur djurskydds- som djurhälsosynpunkt. har goda möjligheter att lagstifta och verka för god kontroll och god djuromsorg i stället för att förbjuda. går det att läsa att nya jordbruksministern stöttar förbudslinjen även om det innebär att en hel näring kommer att försvinna. Dessutom vill jordbruksministern att konsekvenserna utreds innan ett beslut fattas. Man kan undra till vilken nytta när jordbruksministern skickar starka signaler om hennes och regeringens position i fråga. Konsekvenserna av ett näringsförbud är ju inte att pälsar försvinner från marknaden utan endast att pälsdjursnäringen fortgår i andra länder där vi inte med förebild från svenskt djurskydd kan påverka på samma sätt. Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att inte svensk pälsdjursindustri hotas?
fr · GQ11199 · 2002-11-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:199 av () till justitieminister om polisens uppgifter I senaste numret av var den stora nyheten på förstasidan att "kommunen måste göra polisens jobb". I tidningen relateras en enkätundersökning som Kommun-Aktuellt har gjort bland ledande kommunpolitiker i . av dessa säger att just deras kommun har brist på poliser. anser att bristen är stor. Kommunerna agerar på ett mer aktivt sätt för att förebygga och förhindra kriminalitet. Det är bra. Många av åtgärderna är okontroversiella, men alltmer ligger i ett gränsland mellan statens ansvar och kommunens ansvar. Polisbristen tvingar fram lösningar som kanske inte är positiva. Vaktbolag går utanför butikerna och köpcentren och rör sig på allmän plats. Gränsen till polisiär ordningshållning är hårfin. nattpatrullerar, fotbollslag och enskilda övervakar. Risken för rena medborgargarden är inte försumbar. Var går gränsen mellan statens/polisens ansvar och kommunernas/föreningarnas och den enskildes ansvar? Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta i syfte att klargöra och tydliggöra den aktuella gränsdragningsproblematiken?
fr · GQ11200 · 2002-11-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:200 av () till utbildningsminister om granskning av forskningen förefaller inte offentlighetsprincipen gälla för granskning av forskningsresultat. Offentlighetsprincipen avseende forskningsresultat är viktig, eftersom många samhällsviktiga beslut och åtgärder fattas mot bakgrund av olika forskningsresultat. kan begäran om granskning ske endast om ansökan inlämnas av rektor eller liknande på högskola/universitet eller verkställande direktör eller liknande för forskning vid till exempel industrin. Det verkar inte tillräckligt ur offentlighetsprincipen, då detta leder till att andra, som inte deltagit i forskningen, inte kan begära en granskning av forskningen. Endast arbetsgivaren som låtit genomföra forskningen kan begära detta, vad jag förstår. Offentlighetsprincipen förefaller därför åsidosättas. Avser utbildningsministern låta utreda frågan avseende offentlighetsprincipens tillämpning inom forskningen?