ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121607 · 2002-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1607 om avgift har frågat mig vilket resultat den i proposition 1997/98:1 utlovade översynen av beräkningsschablonen för den särskilda löneskatten har gett. Det stämmer att rRegeringen utlovade i proposition 1997/98:1 utlovade en översyn av beräkningsschablonen för den särskilda löneskatten. I proposition 1997/98:151 slås dock fast att den nuvarande nivån på den särskilda löneskatten bibehålls i avvaktan på att propositioner med förändrade regler för efterlevandepension och förtidspension presenteratshar lagts. beslutade om nya regler för efterlevandepension (med anledning av förslag i proposition 1999/2000:91) och beslutades om nya regler för förtidspension (med anledning av förslag i prop. 2000/01:96).Proposition för efterlevandepension fattades det riksdagsbeslut om (prop. 1999/2000:91) och för förtidspension (prop. 2000/01:96). Mot bakgrund av fattade beslut har iNär det nu har fattats beslut om propositionerna för efterlevandepension och förtidspension förbereder inletts en översyn av beräkningsschablonen för den särskilda löneskatten. Översynen Deinnebär ettt är ett omfattande analysarbete menoch så snart detta är slutfört återkommer regeringen med sin bedömning och med eventuella förslag till justeringar i reglerna för den särskilda löneskatten.detta arbete är genomfört och ett tillräckligt underlag för beslut finns tillgängligt, kommer jag att genomföra eventuella nödvändiga justeringar.
frs · GP121608 · 2002-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1608 om svenska medborgare i irakiska har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att svenska medborgare i irakiska ska kunna delta i det kommande svenska valet. För många väljare som vistas utomlands gäller att de inte har praktisk möjlighet att ta sig till någon svensk utlandsmyndighet för att rösta. Fr.o.m. årets val kan dessa väljare därför även brevrösta, oavsett i vilket land de befinner sig. Bestämmelser om detta finns i lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall. har sänt ut material för brevröstning till de svenskar som har utvandrat och som kunde antas bli upptagna i röstlängden inför årets val. Materialet kan också beställas från bl.a. . Självfallet är det så att kvaliteten på postgången varierar mellan olika länder. Genom den utvidgade rätten till brevröstning ges dock utlandssvenskarna generellt mycket bättre förutsättningar än tidigare att delta i valen. Jag ser inte nu några praktiska möjligheter att ytterligare underlätta för utlandssvenskarnas röstning.
frs · GP121609 · 2002-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1609 om obeställd e-postreklam har frågat mig när vi får en lag om obeställd e-postreklam. Till min glädje antogs ett direktiv om integritet och elektronisk kommunikation (2002/58/EG), där det fastslås att användningen av e-post för direktadresserad marknadsföring bara ska tillåtas om abonnenten lämnat sitt samtycke i förväg (s.k. opt-in). Samma sak ska gälla SMS-meddelanden. Men det finns ett undantag, och det är om man har en bestående kundrelation. Medlemsstaterna ska ha genomfört direktivet . För svensk del innebär det att bl.a. marknadsföringslagen (1995:450) kommer att behöva ändras. Jag tycker att den här frågan är viktig och ska göra vad jag kan för att lagändringarna ska genomföras så snabbt som möjligt.
frs · GP121610 · 2002-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1610 om äganderätt vid naturvårdsavsättningar i skogen har frågat justitieministern vad han avser att göra för att värna äganderätten vid naturvårdsavsättningar i skogsmark. Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ska svara på den frågan. Enligt de av beslutade miljökvalitetsmålen ska ytterligare skogsmark skyddas i form av naturreservat eller genom biotopskydd, naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar. För att uppnå detta mål krävs en stor insats av alla berörda parter, främst markägare och myndigheter. inventerar fortlöpande skogsmark för att redovisa skogens naturvärden, men också för att bedöma föryngringsresultat eller andra skogsproduktionsrelaterade aspekter. Inför inventeringar som avser att undersöka skogsmarkens naturvärden informeras alltid markägare genom annonser i Skogs-Ekos länsbilagor, som når alla skogsägare. Information ges även på skogsägarträffar. Vissa skogsvårdsstyrelser skickar dessutom brev till samtliga berörda markägare. Inventeringsresultat i sig innebär inga restriktioner i markanvändningen. Behov av restriktioner utgående från inventeringsresultat prövas i samråd med markägaren av skogsvårdsorganisationen, eller, av när det rör sig om betydande naturvärden som bedöms ge förutsättningar för att göra naturreservat. Om hänsynen till naturvärdena kräver mera långtgående begränsningar i markanvändningen än vad skogsvårdslagen kräver ska även ersättningsfrågan prövas. Då är det fråga om naturvårdsavtal, biotopskydd eller naturreservat. Även detta sker i samråd med markägaren. Utgångspunkten är att en inskränkning i enskilds rätt att använda mark eller vatten inte får gå längre än som krävs för att syftet med skyddet ska tillgodoses. Detta anges i bestämmelser om områdesskydd. Om markägaren inte accepterar myndighetens beslut går det att överklaga dessa. Erfarenheten visar att man i de flesta fall kan komma överens om former för skydd och ersättningens storlek. Jag ser därför ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder för att värna äganderätt och rättsskydd i dessa fall. Information och samråd och formerna för detta kan alltid förbättras. Jag kommer att diskutera denna fråga närmare med företrädare för .
frs · GP121611 · 2002-09-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1593 om våldtäkt och 1611 om lagstiftningen om våldtäkt har frågat mig om jag är beredd att se över lagstiftningen för att stärka kvinnofriden. har frågat mig om jag avser att verka för att lagstiftningen om våldtäkt ändras så att en våldtäkt alltid döms som en våldtäkt. Frågorna har ställts mot bakgrund av bl.a. ett i medierna uppmärksammat fall där offret varit drogat och gränsdragningen mellan våldtäkt och sexuellt utnyttjande därför aktualiserats. Sexuella övergrepp är avskyvärda gärningar som lagstiftaren ser mycket allvarligt på, oavsett om övergreppet skett då brottsoffret var påverkat av droger eller inte. Som statsråd kan jag dock inte kommentera det enskilda fall som är aktuellt. tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté @ @ med uppgift att göra en total översyn av bestämmelserna om sexualbrott. överlämnade kommittén sitt betänkande Sexualbrotten Ett ökat skydd för den sexuella integriteten och angränsande frågor (SOU 2001:14). Betänkandet, som är omfattande, har remissbehandlats och bereds nu inom departementet med siktet inställt på att presentera regeringens förslag . Frågan om gränsdragningen mellan våldtäkt och övriga sexualbrott är central i beredningen. Jag tror generellt att vi inte ska ställa samma krav på våld eller hot som för att en gärning ska bedömas som våldtäkt. Det bör således skapas större möjligheter att döma för våldtäkt när någon har förgripit sig på en person som på grund av exempelvis berusning inte kan försvara sig.
frs · GP121612 · 2002-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1612 om information om rovdjur har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att en adekvat information kommer till stånd beträffande riskerna vid möte mellan rovdjur och människa. Ett av de uppdrag som regeringen har gett med anledning av ställningstagande till propositionen En sammanhållen rovdjurspolitik (2000/01:57), rör frågan om informationsinsatser om stora rovdjur. I propositionen konstaterade regeringen att informationsverksamhet kan kopplas till ett eller flera rovdjurscentrum. I redovisningen av uppdraget från föreslås förstärkta informationsinsatser om stora rovdjur genom ett nätverk av redan befintliga anläggningar. Verkets förslag är nu föremål för remissbehandling. Jag finner det lämpligt att avvakta remissbehandlingen innan ställning tas till lokalisering och finansiering av informationsinsatser om stora rovdjur vid ett eller flera rovdjurscentrum. Jag vill också framhålla vikten av saklig och korrekt information om de svenska rovdjuren. Detta är en grundbult för ett framgångsrikt bevarandearbete och en god förvaltning.
frs · GP121613 · 2002-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1613 om ersättning till skadade vid medicinsk behandling har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att kvinnor med bröstcancer som har skadats vid strålbehandling och ska kunna få ersättning för sina skador. Jag beklagar djupt de negativa effekter som strålbehandlingen har medfört för dessa kvinnor. Tillgängliga uppgifter visar dock inte annat än att behandlingen skedde i enlighet med den vetenskap och beprövade erfarenhet som förelåg vid den aktuella tiden. Det är därför inte aktuellt att vidta åtgärder för att ge ersättning till den här gruppen.
frs · GP121614 · 2002-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1614 om preliminärdebiteringen på elmarknaden har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att samtliga elkonsumenter ska komma i åtnjutande av de fördelar som en slopad preliminärdebitering innebär. har tidigare ställt samma fråga till mig men anser sig inte ha fått svar på den frågan och anser att jag missuppfattat förslag. För att förtydliga mitt svar så börjar jag med att redovisa vad myndigheten har föreslagit. föreslår i sin rapport att man i ett första steg, , inför avläsning av elförbrukningen för kunder med en förbrukning som är över . De föreslår vidare att man i ett andra steg, , inför krav på att läsa av elförbrukningen en gång för samtliga elkunder i landet. Myndigheten lämnar även vissa kompletterande förslag i anslutning till detta, bl.a. om automatisk avbrottsregistrering. Myndigheten har vidare gjort uppskattningar och beräkningar på intäkter och kostnader för olika aktörer och för samhället i stort. Totalt gör myndigheten bedömningen att förslaget innebär en samhällsekonomisk vinst på ca . föreslår däremot inte något legalt krav på fakturering efter faktisk förbrukning, utan förutsätter att preliminärdebiteringen kommer att upphöra på frivillig väg i och med att elmätarna läses av en gång . Som jag nämnde i mitt förra svar så tycker jag att myndighetens förslag är mycket intressant. med förslag och beräkningar är ute på remiss. Oavsett om anser att jag svarade på hans fråga eller inte i mitt förra svar, så är svaret detsamma, dvs. att eftersom förslaget är ute på remiss vill jag inte närmare kommentera förslaget och därigenom föregripa remissbehandlingen.
frs · GP121615 · 2002-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1615 om Hundskolan i har frågat mig om jag omgående avser att vidta åtgärder som säkrar den framtida minhundskompetensen i . Den privata aktören Hundskolan i försattes i konkurs. Den huvudsakliga orsaken till konkursen var en omfattande satsning på utbildning av minhundar. Den bedömning som gjordes och de förhoppningar bolaget hade om potentialen på marknaden för dylika hundar infriades inte varför konkursen blev oundviklig. Regeringen bedömer dock att utbildningen i av olika sorters tjänstehundar är betydelsefull och har därför på olika sätt stöttat verksamheten så att den kan bedrivas inom flera områden även i fortsättningen. Regeringen (Försvarsdepartementet) gav Försvarsmakten i uppdrag att redovisa vilka delar av Försvarsmaktens hundverksamhet som kan lokaliseras till . Redovisningen ska belysa personalpolitiska, verksamhetsmässiga och ekonomiska konsekvenser av Försvarsmaktens förslag. Regeringen (Försvarsdepartementet) anmodade Försvarsmakten att redovisa det totala behovet av min- och ammunitionssökhundar samt redogöra för den produktion av dessa hundtyper som bedrivs inom myndigheten. Av Försvarsmaktens svar framgår bl.a. att Försvarsmakten bör producera de hundar som myndigheten har behov av men att Försvarsmakten, för att täcka behovet av ytsökande hundar under perioden 2002@2003, har behov att ytterligare anskaffa totalt åtta hundar. Försvarsmakten har därefter av konkursboet anskaffat de hundar som var under utbildning i .
frs · GP121616 · 2002-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1616 om träskivebranschens situation i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av träskivebranschens problem. Frågan om råvaruförsörjningen och konkurrenssituationen för träskiveindustrin är frågor som kontinuerligt följs inom . Vi förbereder en genomgripande översyn av träskiveindustrins situation. Denna översyn ska inkludera bl.a. aspekter såsom struktur, konkurrenskraft, sysselsättning och råvaruförsörjning m.m. I analysen ingår dessutom att klarlägga spånråvarans betydelse för både leverantörer och olika köpare. Avslutningsvis kan jag nämna att frågan om hur råvaruanvändningen påverkas av energibeskattningen har överlämnats till (dir. 2001:29).
frs · GP121617 · 2002-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1617 om arbetslöshetsförsäkringens nedsättnings- och avstängningsregler har frågat om jag avser att se till att riksdagsbeslut om arbetslöshetsförsäkringens nedsättnings- och avstängningsregler följs i syfte att tillämpningen står i överensstämmelse med beslutet. Bakgrunden till frågan är ett brev från LO-facket i Kumla där man menar att det råder strängare praxis för nedsättning av och avstängning från ersättning än vad som beslutats i . menar att normalt ska en person som tackar nej till ett arbete få sin ersättning nedsatt . LO-facken har, enligt , påvisat att personer i stället helt blivit av med ersättningen. Jag kan som minister inte kommentera de enskilda fallen. Jag vill bara erinra om att det utöver reglerna om nedsättning av ersättningen (och avstängning för den som lämnat sitt arbete utan giltig anledning) finns allmänna regler för vad som krävs för att en person ska uppfylla villkoren för ersättning. Dessa allmänna regler, som finns i 9 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, är att vara arbetslös, oförhindrad att ta arbete, vara registrerad på arbetsförmedlingen, medverka till att en individuell handlingsplan upprättas och aktivt söka lämpligt arbete. Tillägget i lagen att aktivt söka arbete infördes, av , . Detta krav har emellertid varit en underliggande princip. I arbetslöshetsförsäkringens konstruktion ligger också en kontrollfunktion hos arbetsförmedlingen. att den som begär arbetslöshetsersättning inte uppfyller de allmänna villkoren för sådan ersättning åligger det förmedlingen att meddela sin iakttagelse till arbetslöshetskassan. Detsamma gäller om den sökande har avvisat erbjudande om lämpligt arbete eller arbetsmarknadspolitiskt program. Delar kassan arbetsförmedlingens uppfattning att sökanden inte uppfyller de allmänna reglerna för ersättning (9 §) lämnas inte ersättning så länge detta förhållande kvarstår. Har sökanden däremot avvisat erbjudande om lämpligt arbete eller arbetsmarknadspolitiskt program beslutar kassan om nedsättning. Denna skillnad har alltid funnits, men syns tydligare nu genom att nedsättning ersatt de tidigare reglerna vid avvisande om erbjudande om lämpligt arbete. Som säkert vet har följt upp varje meddelande som skickats från arbetsförmedlingen till arbetslöshetskassan. Jag delar LO-fackets uppfattning att arbetsförmedlingen ska hjälpa de arbetssökande. Jag tror också att arbetsförmedlingen gör sitt bästa i detta avseende. Det måste emellertid finnas tydliga och strukturerade krav på ett aktivt arbetssökande av den som uppbär arbetslöshetsersättning. Med anledning av förändringarna, i såväl de allmänna reglerna som vid att tacka nej till arbete, kommer jag noga att följa både hur arbetsförmedlingen arbetar med de sökande och hur kassorna tillämpar de olika bestämmelserna i arbetslöshetsförsäkringen.
frs · GP121618 · 2002-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1618 om flyktingmottagandet har frågat mig om jag avser offentliggöra förslag syftande till att minska flyktingmottagandet. sker kontinuerligt en uppföljning av statens inkomster och utgifter inom ramen för budgetberedningen. Under den beredningen beaktas olika alternativ som underlag för regeringens bedömning. Regeringen bedömer vilka förslag som sedan ska framläggas för . De förslag som inte läggs fram kan av naturliga skäl inte offentliggöras, eftersom beredningen av dem inte fullföljs.
frs · GP121620 · 2002-09-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1620 om idrottsstjärnor som flyttar utomlands har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att införa ett idrottskonto för elitidrottare. Jag har i ett interpellationssvar redogjort för min syn på denna fråga. Jag svarade då att enligt min mening så bör skattereglerna så långt möjligt vara utformade på ett sådant sätt att undantag för olika grupper kan undvikas. Detta ligger i linje med den skattereform som genomfördes . Nya reserveringsmöjligheter är således inte förenliga med vedertagna principer för en generell och enhetlig beskattning av arbetsinkomster. Jag är inte av annan uppfattning . Jag är därför inte beredd att se över skattelagstiftningen i syfte att skapa möjligheter att införa idrottskonton för elitidrottare.
frs · GP121621 · 2002-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1621 om allmänhetens kontakter med Apoteksbolaget har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa allmänhetens integritet vid kontakter med Apoteksbolaget. De uppgifter i media som refererar till och som gör gällande att telefonsamtal till kundcentrum spelas in på band och att dessa sedan sparas stämmer. Vad som dock inte framgått tillräckligt tydligt i medierna är hur samtalen hanteras och sparas och vad som är syftet. Samtalen till kundcentrum, dit man ringer med frågor om läkemedel och läkemedelsanvändning, hanteras och sparas anonymt. Sökning i databasen är inte möjlig på vare sig namn eller personnummer, utan bara på datum, tid och i vissa fall telefonnummer. Vidare kan noteras att detta att spela in och spara samtal inte är något unikt för . Exempelvis banker och försäkringsbolag hanterar samtal till sina kundtjänster på liknande sätt. Syftet med verksamheten är för det första att man vid en eventuell anmälan till ska kunna gå tillbaka och göra en bedömning av rådgivningen i det enskilda fallet. För det andra för att man fortlöpande ska kunna kvalitetssäkra och utveckla rådgivningsverksamhet. Sammantaget är min bedömning att verksamheten hanteras på ett sådant sätt att några åtgärder från min sida inte behövs för att säkerställa allmänhetens integritet vid kontakter med .
frs · GP121622 · 2002-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1622 om maxtaxan i äldreomsorgen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att rätta till de brister som har uppmärksammats i nuvarande regler för maxtaxan i äldreomsorgen. De bärande principerna i de avgiftsregler som infördes är att ingen ska behöva betala en högre vård- och omsorgsavgift än respektive att avgiften inte får sättas så att den enskilde inte har sitt förbehållsbelopp kvar. uppgår detta förbehållsbelopp till för en ensamstående och för en sammanboende. Inom ramen för detta "tak" och "golv" har kommunerna frihet att själva besluta om taxesystemets konstruktion och avgifternas nivåer. Denna frihet hade kommunerna även med tidigare bestämmelser, skillnaden är dock att det då inte fanns några i kronor angivna max- eller miniminivåer på avgift respektive förbehållsbelopp. Regeringen bedömer att de nya reglerna kommer att ge ett positivt ekonomiskt utfall för en mycket stor del av de ca 270 000 personer som erhåller vård, omsorg och service. Dessa personer återfinns i alla inkomstlägen, men huvuddelen av dem har låga inkomster. Det har framkommit uppgifter om att några kommuner efter har höjt vissa taxor, avgifter eller hyror. Jag kan inte ge besked om varför detta har skett. Men helt klart är dock att de nya avgiftsbestämmelserna med ett golv och ett tak självklart inte tvingar någon kommun att höja vare sig vård- och omsorgsavgiften eller andra avgifter, taxor eller hyror. Några ekonomiska incitament för kommunerna att genomföra sådana höjningar finns heller inte eftersom staten har kompenserat dem för det bortfall av avgiftsintäkter som de nya bestämmelserna medför. Jag vill avslutningsvis säga att jag självklart mycket noga följer utvecklingen när det gäller avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. kommer redan att lämna en redovisning till regeringen över hur kommunernas arbete med att införa de nya bestämmelserna fortskrider.
frs · GP121623 · 2002-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1623 om polisresurser i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förstärka polisresurserna i . Jag är medveten om att situationen inom polisen är ansträngd på flera håll i landet. Det behövs fler poliser och en fortsatt satsning på polisutbildning. kommer därför 4 000 nya poliser att utbildas. Redan nu kan vi dock se effekterna av regeringens satsning på polisen genom att antalet poliser har ökat med omkring 300. Hur dessa fördelas mellan landets polismyndigheter är emellertid en fråga för . Men polisens förmåga att lösa sina uppgifter beror givetvis inte enbart på antalet poliser. Det är viktigt att också höja kvaliteten på polisens arbete och se över vilka arbetsuppgifter som åligger polisen, men som skulle kunna överföras till en annan huvudman eller på annat sätt effektiviseras. , som har redovisat ett delbetänkande, har bl.a. undersökt möjligheten att komplettera polisens resurser och insatser i glest befolkade delar av och hur polisverksamheten skulle kunna renodlas. Delbetänkandet bereds inom och det är därför för tidigt att uttala sig närmare om de förslag som presenterats av utredningen.
frs · GP121624 · 2002-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1624 om biobränsledrivna motorer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera långsiktiga investeringsvillkor för dem som producerar biobränslen och biobränsledrivna motorer. anför att enligt uppgift från kommer produktion av etanolmotorer att upphöra på grund av avsaknaden av långsiktiga politiska beslut och subventioneringen av dessa. anser att vi genom beslut ser följderna av en kortsiktig politik som sätter statsfinanser i motsats till miljön och att regeringens politik genom sådana följder hotar såväl miljö som ekonomisk utveckling. Enligt hotas dessutom många nuvarande och nya jobb inom den miljödrivna tillverknings- och exportindustrin. Regeringen anser det angeläget att den strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel som lades fast i budgetpropositionen kan börja tillämpas så snart erforderliga godkännanden har erhållits från rådet och kommissionen. Enligt strategin kan skattenedsättning ske antingen via pilotprojekt, för vilka medges befrielse från både energi- och koldioxidskatt, eller genom generell koldioxidskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel med stöd av ett rådsbeslut enligt artikel 8.4 i rådets direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor. En ansökan om 8.4-undantag enligt mineraloljedirektivet avseende den generella koldioxidskattebefrielsen och ansökningar för godkännande enligt statsstödsreglerna avseende både pilotprojekt och den generella koldioxidskattebefrielsen har tillställts kommissionen. I ansökningarna anges att skattenedsättningarna ska gälla t.o.m. . När godkännanden har erhållits återkommer regeringen till med förslag till de lagändringar som fordras för att skattestrategin ska kunna tillämpas. Regeringen anser att de som producerar biobränslen och biobränsledrivna motorer, genom den planerade skattenedsättningen, garanteras så långsiktiga investeringsvillkor som det med dagens EU-bestämmelser är möjligt att lämna.