ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111195 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1195 av () till utbildningsminister om rabattsystem för studenter SAS och SJ har uttalat att de vill försämra studenternas rabattsystem för resor. Som student måste man vara inskriven i en studentkår. Medlemskapet i studentkåren berättigar sedan till bl.a. rabatt på SJ. SJ aviserar nu att medlemskapet inte ska vara grunden för rabatter utan i stället vill SJ att man måste studera på heltid, ta alla poäng och ta studiemedel från CSN för att få reserabatten. Förslaget får oacceptabla följder och utesluter studenter som deltidsstuderar, inte lyckats ta alla poäng, valt att studera utan studielån eller är för gammal för att få lån, forskarstuderande m.fl. För t.ex. landsbygdsbor, med långa avstånd till utbildningsorten och där enda möjligheten är deltidsstudier kan försämringen av reserabatten leda till att det blir omöjligt att bedriva studierna. Av rättvise-, tillgänglighets- och många andra skäl måste planerna på försämringen av reserabatten stoppas. De anförda skälen om fusk måste lösas på annat sätt. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att alla studenter även fortsättningsvis ska kunna använda reserabatten?
fr · GP111196 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1196 av de () till försvarsminister om sotningsmonopolet riktar i sitt betänkande angående samhällets räddningstjänst och sotningsväsende m.m. ovanligt allvarlig kritik mot regeringen för att denna inte har lagt fram förslag om att avveckla det s.k. sotningsmonopolet. Hanteringen av frågan inom har alldeles klart karaktären av åsnans vånda mellan två hötappar. Den ena hötappen utgörs av mycket tydliga beställning av en avveckling av monopolet och den andra av för offentlighets ljus helt dolda diskussioner med monopolinnehavare och bokstavstrogna socialistiska ideologer med avsky för allt vad avreglering och konkurrens står för. På annat sätt kan man inte rimligen uppfatta att det senaste inslaget i frågan är att försvarsministern nu säger sig vilja avvakta en utvärdering av taxiväsendet och elmarknadsreformen innan han och regeringen tar ställning beträffande sotningsmonopolet. Jag har för min del svårt att se sambandet mellan dessa frågor. Möjligen menar man att sotningspersonalen åker taxi väldigt mycket eller att sotningsverksamheten är oerhört elintensiv. har trots detta på förslag av ett enhälligt försvarsutskott uttalat att @ oavsett resultatet av den utvärdering regeringen nu skyller på för att inte komma till skott i frågan @ regeringen ska återkomma med förslag om en avveckling av det s.k. sotningsmonopolet. När avser försvarsministern att lägga förslag om sotningsmonopolets avskaffande?
fr · GP111197 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1197 av () till miljöminister om radioaktivt avfall har ett flertal fall blivit kända där radioaktivt avfall har hanterats på ett icke acceptabelt sätt. I vissa fall har radioaktivt avfall förvarats eller deponerats i strid mot gällande regler eller på andra olämpliga sätt. Gränsvärden har överskridits och radioaktivt avfall som innehåller bl.a. plutonium har lagrats i stadskärnor @ t.ex. . planerar att lagra avfallet inne i staden. Hanteringen av radioaktivt material kräver stor noggrannhet och strikt efterlevnad av gällande regelverk. Minsta misstanken om slarv eller olämplig hantering skapar stor oro och ångest. Att lagra radioaktivt material inne i tätbebyggda områden är synnerligen olämpligt och rimmar illa med försiktighetsprincipen. Dessutom har avfallet utländsk bakgrund vilket inte stämmer med den svenska ambitionen om att varje land ska själv omhänderta sitt avfall. Jag vill fråga miljöminister : Vad avser ministern att göra för att förbättra kontrollen och hanteringen av radioaktivt avfall i ?
fr · GP111198 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1198 av () till statsrådet om vård till asylsökande Många asylsökande på flyktingförläggningen i mår väldigt dåligt psykiskt, vilket resulterar i ett högt tryck på vuxen- och barnpsykiatrin i i län. har t.ex. samtliga vårdplatser på BUP i varit belagda med barn från flyktingförläggningen i . Det finns nu ett förslag från biträdande chefen för och chefen för flyktingförläggningen om att bilda ett mobilt psykiatriskt team som ska avlasta slutenvården och ge förebyggande vård till de asylsökande. Enligt uppgift är Europeiska flyktingfonden beredd att bidra med halva kostnaden för denna verksamhet @ om och kommer överens om hur den andra halvan ska betalas. En överenskommelse behöver vara klar för att bidragsansökan ska kunna komma in till Europeiska flyktingfonden. Jag vill fråga : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att asylsökande vid ska få den vård de behöver?
fr · GP111199 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1199 av () till kulturminister om skyddet för bondesamhällets kulturarv Skyddet för landsbygdens kulturminnen är svagare än vad gäller stadsmiljöerna. har uppmärksammats flera fall av rivningar, medveten vanvård och allmänt förfall vad beträffar kulturhistoriskt värdefull bebyggelse på landsbygden. drabbar detta gårdar och torp som uppfördes i jordbrukslandskapet skiften och under de stora uppodlingarna fram till . Ofta är det just dessa småbruk som bevarat en förindustriell byggnadstradition med korsvirke, skiftesverk, knuttimring eller gotländska stenhus beroende på var i man befinner sig. Plan- och bygglagens liberala inställning beträffande utomplans bebyggelse är ett huvudproblem eftersom den inte ger något slagkraftigt lagrum att åberopa för den stadsarkitekt, antikvarie eller byggnadsnämnd som vill bevara några av landsbygdens kulturminnen. För att kunna bevara byggnader i de traditionella teknikerna korsvirke, skiftesverk och knuttimring m.m. torde krävas någon form av skyddsbestämmelse med krav på bygg- och rivningslov för all utomplans bebyggelse som är uppförd och som representerar traditionellt och regionalt förankrade byggnadsverk. Ett alternativ är en lovplikt knuten till riksintressena. Avser ministern att arbeta för en lagändring så att landsbygdens kulturella särdrag och kulturarvet från det gamla bondesamhället kan skyddas för framtiden?
fr · GP111200 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1200 av () till kulturminister om nationalarkiv för film Film i är ett stort och rikt kulturarv som är i behov av att vårdas. Det är också på gång genom den filmvårdscentral som ska byggas upp i . Där ska filmer bevaras från många olika verksamheter som SVT, , hembygdsrörelser, kyrkan, försvaret m.m. För att få en helhetssyn på vad som finns så anser jag att staten bör ta ett beslut om att bilda ett nationalarkiv för all film. finns tre arkiv med nationellt ansvar för rörlig film och deras ägarformer är skiftande. Det finns både stiftelser och aktiebolag som är huvudmän och det innebär att det är svårt att få insyn i verksamheten. Den nya filmvårdscentralen föreslås för övrigt också bli en organisation i form av ett aktiebolag. Det bör göras en översyn av hur verksamheten om rörlig film ska fungera och därmed få en helhetssyn, vilket bör leda till att regeringen inrättar ett nationellt arkiv för rörlig film där tillgängligheten är användarvänlig och med demokratisk insyn. Min fråga till kulturministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få en helhetssyn beträffande lättillgängligheten och användarvänligheten för rörlig film?
fr · GP111201 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1201 av () till kulturminister om nationellt inventeringsarbete av film av en filmvårdscentral i har lämnat förslag om att man bör ta tillvara den inventering av film som regionala museer har utfört tidigare. Detta bör ske inom en snar och begränsad tid. Detta för att filmen inte ska skadas eller på annat sätt gå förlorad. Enligt statens uppdrag ska en inventering omfatta all icke-fiktiv film på filmbas och omfatta allt som finns i respektive region. Kommittén anser därför att alla regioner och län bör få bidrag till insamlingsverksamhet av film. De pekar också på att det finns en hotbild mot filmer från bl.a. kyrkor, försvar och folkrörelser genom att mycket material är på väg att förstöras. pekar också på vikten av att inventera även videofilmer, ljudband och fotografier samt att samtliga län i landet bör tilldelas statliga medel för att kunna starta insamlings- och identifikationsarbete . Min fråga till kulturministern: Avser kulturministern att vidta några åtgärder för att skapa resurser till insamlingsverksamhet av film i alla län och regioner?
fr · GP111202 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1202 av () till kulturminister om filmvårdscentral i I en motion från allmänna motionstiden lyfte vikten av att filmvårdscentralen får ansvar för att teknisk kompetens byggs upp och hålls vid liv. Det finns ingen utbildningsinstitution i som erbjuder utbildning i allmän filmteknik med sikte på verksamhet som handlar om att vårda, bevara och levandegöra det filmhistoriska arvet och inte heller med inriktning på filmarkiv och restaurering. Den filmtekniska kompetens som behövs finns hos några enskilda personer och bör tas till vara. av en filmvårdscentral i har i sitt förslag lyft frågan om att personalen behöver filmteknisk utbildning och handledning samt att man ska ta till vara den kompetens som finns hos enskilda personer. Min fråga till kulturministern: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att tillgodose personalens behov av teknisk kompetens?
fr · GP111203 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1203 av () till kulturminister om sändningskostnader Den ekonomiska krisen i till följd av projektet med marksänd digital-TV är väl känd. Regeringen vill nu tvinga SVT att agera städgumma för att sopa upp misslyckande. I ägardirektiv till åläggs nu bolaget att ta mer betalt av SVT än av de kommersiella kanalerna för digitala utsändningar. Agerandet är mycket tvivelaktigt av flera skäl. För det första behöver SVT pengarna till programverksamhet. För det andra ska SVT inte behöva vara statens städgumma i politiska prestigeprojekt, utan vara oberoende. För det tredje kan olika pris för olika bolag strida mot . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att SVT inte ska tvingas betala mer för sändningsverksamheten än andra TV-företag?
fr · GP111204 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1204 av () till jordbruksminister om EU:s fiskepolitik Jag och har påtalat brister i både den nationella och i EU-politiken i fråga om fisket. De senaste händelserna inom EU oroar. Den danske kommissionstjänstemannen som arbetar med förslaget till ny fiskepolitik har tvingats lämna sitt uppdrag. En spansk kommissionär har i brev till kommissionären med ansvar för jordbruksfrågor begärt att förslaget ska anpassas till spanska önskemål. De beskrivna händelserna är oroande, liksom det faktum att en ny fiskepolitik inom EU nu skjuts ytterligare framåt i tiden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra en fördröjning av förslag till ny fiskepolitik inom EU?
fr · GP111205 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1205 av () till näringsminister om statlig lönegaranti vid konkurs i utländskt bolag Det råder uppenbarligen en betydande oklarhet om vilken lagstiftning som ska tillämpas vad gäller statlig lönegaranti vid konkurs i företag med förgreningar i flera EU-länder. Aktuella fall visar att anställda i svenskt företag med moderbolag och huvudkontor i annat EU-land efter uppsägning på grund av arbetsbrist inte fått ut någon lön och heller inte kunnat få besked om vilken statlig lönegaranti som gäller. Varken de fackliga organisationerna eller konkursförvaltarna i respektive land har kunnat vara behjälpliga med upplysningar om vilket regelverk som kan komma i fråga. Enligt vad jag erfarit finns det domar som säger att om ett företag i t.ex. gått i konkurs så gäller belgisk lönegaranti. Andra domar i ger i stället vid handen att om man arbetar i ett land där företaget har ett fast driftsställe så gäller det landets lönegaranti. Med fast driftsställe menas då att det finns någon form av administration. Uppenbarligen tycks lagstiftningen inom EU på detta område inte ha följt den utveckling som råder på arbetsmarknaden vilket måste anses vara djupt otillfredsställande ur arbetstagarnas synpunkt. Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att rådande missförhållanden ska kunna undanröjas?
fr · GP111206 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1206 av () till socialminister om vård i semesterkommun Vem ska betala omsorg för personer som fått beviljat bistånd som t.ex. hjälp i hemmet när den biståndsbehövande "sommarflyttar"? Förhållandet nu är att hemortskommunen beslutar om biståndsnivå, medan vistelsekommunen betalar och utför. När en person med varaktigt behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser önskar flytta till en annan kommun får enligt SoL ansökan om bistånd ställas till inflyttningskommunen. Ansökan ska då behandlas som om den enskilde var bosatt där. är situationen så att en semesterkommun utan förvarning kan stå inför fullbordat faktum att omvårdnad måste ordnas direkt till en person som är beviljad dygnetruntstöd i sin hemortskommun. Detta är mycket ansträngande för vistelsekommunen. Personalen tvingas arbeta övertid på grund av plötsligt ökad arbetsbörda. Vad avser socialministern att göra för att en förändring av den situation som beskrivs ovan äger rum?
fr · GP111207 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1207 av () till utrikesminister om intellektuella i besökte utrikesministern republiken . Besöket kan motiveras utifrån att utrikesministern ville höja rösten den s.k. kritiska dialogen med och framföra kritik mot republikens regering för regimens brott mot de mänskliga rättigheterna. Regimens brott mot de mänskliga rättigheterna fortsätter dock. Ett av de mest uppmärksammade fallen är Siamak Pourzand, journalist, intellektuell och ledare för (), som försvunnit sedan han förföljts och skuggats av underrättelsetjänsten. Siamak Pourzan är gift med den världsberömda kvinnoforskaren , som på orimliga grunder dömdes till fängelse för sin forskningsverksamhet. Siamak Pourzan är och fysiskt bräcklig. Det finns all anledning till oro för Siamak Pourzan och andra intellektuellas liv, eftersom regimen tidigare @ när den ansett det nödvändigt att öka repressionen @ låtit sin underrättelsetjänst mörda inte bara oppositionella regimkritiker utan även framstående islamiska reformvänliga författare, intellektuella och politiker. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra som företrädare för i relationerna med och inom EU för att förbättra villkoren när det gäller mänskliga och demokratiska rättigheter för intellektuella och kulturarbetare i Siamak Pourzands situation i Islamiska republiken ?
fr · GP111208 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1208 av () till utrikesminister om förnyande av pass Majoriteten av dem som reser ut i världen gör det . Andra flyttar medan åter andra avförs som folkbokförda i då de inte vistas varaktigt i landet . Det finns också svenska medborgare som lever mer varaktigt utomlands som inte är skrivna någonstans och inte har någon fast adress. Många av dessa har mött problem och i värsta fall inte kunnat förnya sitt pass. Bakgrunden till att pass inte förnyats har varit svårigheten för de svenska myndigheterna att fastställa att medborgaren som ansöker om förnyat pass inte erhållit medborgaskap i annat land. För att kunna klarlägga att dubbla medborgarskap inte föreligger har fast adress krävts. De svenska medborgare som på detta sätt mött problem har sett fram emot lagändringen som medger dubbla medborgarskap vilket även skulle lösa frågan om förnyelse av pass. är min fråga på vad sätt den ändrade lagstiftningen omsatts i praktisk handläggning på myndighet såväl inom som utom . Min fråga till regeringen är på vad sätt utrikesministern tillsett att svenska medborgare som lever utomlands utan fast adress ska få sina pass förnyade.
fr · GP111209 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1209 av () till statsrådet om antalet sjukskrivningar Sjukskrivningarna fortsätter att öka och utgör ett hot mot tillväxten i det svenska näringslivet. Det är dock den offentliga sektorn som står för de högsta sjukskrivningstalen, trots att chefer i offentlig sektor i allmänhet har bättre kunskap om arbetsmiljöfrågor än chefer inom det privata näringslivet. Frågan om ohälsa orsakad av arbetsmiljön står med andra ord att finna i andra företeelser. erhåll 353000 personer ersättning från sjukförsäkringen. Av dessa har ca 120000 personer varit sjukskrivna . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialförsäkringsministern: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att de höga sjukskrivningstalen inom framför allt offentlig sektor ska minska?
fr · GP111210 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1210 av () till näringsminister om nytt signalsystem Var sjunde manlig svensk är färgblind. Det innebär att väldigt många män genom tiderna har fått se sina yrkesdrömmar krossade. För att få bli sjökapten, pilot eller lokförare måste man nämligen kunna tolka färgerna i de ålderdomliga navigationssystem som fortfarande gäller. Nya, moderna navigationssytem till sjöss har emellertid medfört att fyrsignalerna har mist sin betydelse. Som en konsekvens härav slopas nu fyrar på löpande band. Det signalsystem som funnits till sjöss, som bygger på ljussignaler i olika färger, och som är aktuellt inom andra områden, såsom exempelvis inom järnvägen och flyget, härstammar . Det bör nu vara aktuellt att se över om inte detta kan bytas ut mot något modernare och mera ändamålsenligt @ ett system som dessutom inte utestänger en stor grupp av människor från att söka sig till vissa yrken. När nu fyrarna till sjöss slopas och ersätts av nya navigationssystem vore det lämpligt att ta upp en diskussion, i första hand inom EU, om att ersätta de nuvarande signalsystemen inom transportsektorn med nya system som inte är färgberoende. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att initiera en förändring av transportsektorns signalsystem?
fr · GP111211 · 2002-05-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1211 av () till utbildningsminister om barns fysiska aktiviteter Larmsignalerna om stillasittandet bland barn och ungdomar ökar. Bristen på motion gör att antalet överviktiga barn ökar snabbt. Detta har bl.a. fått till följd att alltfler barn drabbas av diabetes, diabetesen kryper allt längre ned i åldrarna, ända till tioårsåldern. Den spontana leken på raster och eftermiddagar har minskat väsentligt. I stället tillbringar barnen en allt större del av sin tid framför datorn eller TV:n. Resultatet i form av olika vällevnadssjukdomar har förvärrats genom att utrymmet för rörelse och idrott har minskat i skolan. Utökat antal timmar i ämnet idrott skulle kunna hjälpa många barn och ungdomar att slippa problem med ryggen eller benskörhet. Vilka åtgärder tänker skolministern vidta för att utöka antalet idrottstimmar i ?
fr · GP111212 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1212 av () till finansminister om skatt på arv och gåva Enligt skatteutskottets betänkande 2001/02:SkU16 kommer en utredning om skatten på arv och gåva att tillsättas. Många medborgare drabbas hårt av nuvarande skattelagstiftning på området, inte minst vid generationsskiften i mindre företag. Liksom på förmögenhetsskatteområdet är det svårt att följa regeringens tankegång bakom utformningen av nuvarande regler på området. Det är därför angeläget att få information om direktiv, tidsplan och ledamöter i nämnda utredning. Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att informera om detta?
fr · GP111213 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1213 av () till finansminister om ägare i fåmansbolag Skattemyndigheterna tillämpar en mycket vid definition av begreppet kvalificerade ägare i fåmansbolag. Verkligheten har förändrats på så sätt att alltfler tjänsteföretag drabbas. Det gäller konsulter, jurister, mäklare, dataspecialister, revisorer, arkitekter och liknande yrkesutövare. Trots att sådana företag kan ha långt över hundra delägare, som enskilt äger av företaget kan dessa personer av skattemyndigheterna anses ha kvalificerat innehav i företaget. I dessa fall tillämpas 3:12-reglerna och ägarna beskattas hårdare än andra aktieägare. Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att begränsa den vida definitionen av kvalificerade ägare i fåmansbolag?
fr · GP111214 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1214 av () till finansminister om mervärdesskatten Enligt beslut grundat på skatteutskottets betänkande 2001/02:SkU18 har tillkännagivit för regeringen att en utredning om skattesatserna för moms ska tillsättas. Utredningen ska kartlägga gränsdragningsproblem, konkurrenssituation och andra aspekter på skattesatsernas struktur. Direktiv, tidsplan och ledamöter för nämnda utredning är angeläget att veta för många berörda aktörer. När ämnar finansministern offentliggöra direktiven?
fr · GP111215 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1215 av () till finansminister om förmögenhetsskatten Regeringen har aviserat att den avser att tillsätta en utredning om den svenska förmögenhetsbeskattningen. Det är för många medborgare svårt att följa en enhetlig tankegång bakom den utformning som nuvarande svenska lagstiftning fått på området. Det är därför angeläget att få information om direktiv, tidsplan och ledamöter i nämnda utredning. När ämnar finansministern presentera dessa uppgifter?
fr · GP111216 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1216 av () till finansminister om andelsbyteslagen För att få uppskov med beskattningen enligt andelsbyteslagen får kontantersättningen maximalt uppgå till av nominellt värde på mottagna andelar. Med nuvarande lagtext uppstår betydande värderingsproblem för onoterade bolag. Något fiskalt intresse bakom regeln föreligger ej. Bl.a. har frågan behandlats i en dom i Regeringsrätten i mål 2373-2001. Rättsläget är oklart och "de uttalanden som finns i förarbetena till bestämmelsen synes motsägelsefulla" (se nämnda dom i RR). Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att undanröja nämnda oklarheter?
fr · GP111217 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1217 av () till finansminister om mervärdesskatt vid begravningsuppdrag har i skrivelse Mervärdesskatt vid begravningsuppdrag, dnr. 8930-01/120, låtit ändra synsättet på hur begravningsuppdrag ska mervärdesbeskattas. I praktiken har ett tillhandahållande av en begravning setts som en mängd olika tillhandahållanden av varor och tjänster. Det kan t.ex. vara fråga om kista, balsamering, transport av avliden, bisättning, blommor och minnesstund. Detta innebär att en begravningsfaktura kan innehålla flera olika skattesatser och även tillhandahållanden som är undantagna från mervärdesskatt. Man tillämpar principen att en begravningsentreprenör vid sitt tillhandahållande till dödsboet använder den skattesats som underleverantören har tillämpat vid sitt tillhandahållande till begravningsbyrån. har valt att ändra praxis till att begravning som tjänst ska beskattas moms oavsett evenemangets beståndsdelar. På detta sätt har ett flertal kulturinslag utsatts för en kraftig skattehöjning som kostnaderna för anhöriga att begrava den bortgångne kraftigt höjts. Avser ministern att återinföra den praxis som tidigare rått på begravningsområdet och låta begravningar mervärdesbeskattas i sina respektive beståndsdelar?
fr · GP111218 · 2002-05-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1218 av () till statsrådet om föräldraförsäkringen behöver fler barn. Det måste därför vara en målsättning att fler par ska vilja skaffa barn. För att födelsetalen ska öka krävs dels att samhällets attityder till gravida kvinnor förändras, dels att föräldra- och havandeskapspenning anpassas efter de gravida kvinnornas behov. Att vara gravid innebär en fysisk påfrestning för kvinnan. Att under graviditeten fortsätta sitt ordinarie arbete kan för många vara svårt. Det är inte ovanligt att gravida kvinnor sjukskriver sig under graviditeten. Ett skäl härtill anses vara att havandeskapspenning inte medges tillräckligt ofta. Föräldrapenning kan tas ut av den gravida kvinnan barnets fötts. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förändra lagstiftningen så att gravida kvinnor inte tvingas till sjukskrivning eller utnyttjande av föräldrapenning?