ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12711 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:711 om i Mot bakgrund av ett svar som jag lämnade vid frågestund om omställningsarbetet i efter nedläggningen av I 13 har bett mig konkretisera vilket bidrag fick från statskassan då förbundet lokaliserade sitt kansli till kommunen. Av snabbprotokollet från frågestunden kan jag se att mina uppgifter tyvärr kan missförstås. Svaret kan tolkas som att fick ett bidrag på för att lokalisera sitt kansli till . Den korrekta uppgiften är att regeringen beslutat om totalt i bidrag till omställningsarbetet i , varav till . Inräknas även medel för konsultinsatser av olika slag i samband med omställningsprocessen, blir summan ca . Jag beklagar naturligtvis den vilseledande formuleringen, men jag vidhåller att regeringen genom omställningsarbetet har bidragit till att ge en god utgångspunkt för det fortsatta utvecklingsarbetet efter regementsnedläggningen.
frs · GP12712 · 2002-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:712 om sotningsmonopolet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att föreslå förändringar i lagstiftningen så att en fastighetsägare kan anlita en entreprenör eller själv utföra sotning och imkanalrensning, för att sedan anlita räddningstjänsten för att utföra brandskyddskontrollen. I regeringsförklaringen inför öppnandet av 2001/anfördes att regeringen kommer att ta initiativ till en omfattande och förutsättningslös utvärdering av de genomgripande avregleringar och förändringar av offentlig verksamhet som genomdrivits . En reformering av sotningsväsendet får därmed anstå till dess att resultatet av denna utvärdering är klar.
frs · GP12713 · 2002-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:713 om utmätning av bostadsrätt har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ändra utsökningsbalkens regler om s.k. beneficium så att bostadsrätt jämställs med småhusägande vid utmätning. Reglerna om beneficium syftar till att undanta egendom med hänsyn till gäldenärens behov. En bostadsrätt undantas från utmätning om lägenheten är gäldenärens stadigvarande bostad. Det krävs dock att gäldenären vid förvärvet av bostadsrätten inte har åsidosatt tillbörlig hänsyn mot sina borgenärer. Utmätning kan också ske om det med hänsyn till gäldenärens behov och bostadsrättens värde är oskäligt att bostadsrätten undantas. Som påpekar finns det ingen motsvarande begränsning för utmätning av fast egendom. föreslog i sin översyn av utsökningsbalken att regeln om skydd för bostadsrätter skulle tas bort. Flera remissinstanser var dock emot detta, och förslaget har inte genomförts. De kritiska remissinstanserna ansåg att den nuvarande bestämmelsen var motiverad av sociala skäl och att förslagets konsekvenser inte tillräckligt utretts. Det finns skäl som talar för att bostadsrätter och fastigheter bör likställas i detta avseende. Det kan i så fall ske genom att låta undantaget från utmätning av sociala skäl omfatta stadigvarande bostäder oavsett slag eller genom att ta bort det nuvarande undantaget för bostadsrätter. Med tanke på det tidigare remissutfallet och den tid som förflutit planerar departementet att överväga frågan på nytt i samband med att flera andra utsökningsrättsliga frågor behandlas.
frs · GP12714 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:714 om underhållssstöd har frågat socialminister om han ämnar vidta åtgärder för förändringar i regelverket om underhållsstöd i syfte att återbetalningsskyldigheten ska grundas på ett korrekt underlag så att människor inte oförskyllt drar på sig betalningsanmärkningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan har ställts mot bakgrund av att den som är underhållsskyldig enligt lagen om underhållsstöd i vissa fall ska ersätta staten för belopp som betalats ut som underhållsstöd till den bidragsberättigade. fastställer ett återbetalningsbelopp som grundas på skattemyndighetens beslut om taxering. Ett beslut om återbetalningsskyldighet gäller genast om inget annat anges i beslutet. Detta betyder bl.a. att det fastställda beloppet ska betalas även om beslutet har överklagats. Obetalda belopp ska lämnas till indrivning. Ett avvaktande av eventuella överklaganden av skattemyndighetens beslut om taxering skulle medföra orimliga konsekvenser genom att skuldbördan för den enskilde skulle kunna ackumuleras. Det finns dock möjlighet för den bidragsskyldige att begära anstånd med betalning av återbetalningsbeloppet. Skäl för anstånd kan t.ex. vara om den återbetalningsskyldige har överklagat den taxering som ligger till grund för beräkningen av återbetalningsskyldigheten och det framstår som sannolikt att taxeringsbeslutet kommer att ändras. har skyldighet att upplysa den enskilde individen om detta. Om den bidragsskyldiges taxeringsbeslut ändras väsentligt kan återbetalningsskyldigheten jämkas av . Bestäms återbetalningsskyldigheten till lägre belopp än vad den bidragsskyldige har betalat ska skillnaden betalas tillbaka av . genomfördes också förändringar i sekretesslagen och kreditupplysningslagen bl.a. för att stärka integritetsskyddet för personer som har haft enstaka skulder antecknade i kronofogdemyndighetens register och som betalat dem eller fått dem återkallade innan kronofogdemyndigheten fattat några beslut, t.ex. om utmätning, i ärendet.
frs · GP12715 · 2002-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:715 om konkurrenstryck har frågat näringsministern hur han avser agera för att öka konkurrensen och därmed kvaliteten inom den av offentliga sektorn finansierade verksamheten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag vill inleda med att säga att jag välkomnar en ökad mångfald inom den offentliga sektorn. Såsom regeringen har framhållit i sin konkurrenspolitiska proposition (prop. 1999/2000:140) har området för offentliga tjänster präglats av en stark förnyelse . Kommuner och landsting har prövat och etablerat nya styrformer och alternativa driftsformer som har inneburit stora förändringar för såväl huvudmän, berörd personal som kunder. Även om vissa negativa erfarenheter och mindre lyckade modeller har förekommit, så har denna utveckling huvudsakligen varit positiv, både från effektivitetssynpunkt och i fråga om kundnytta. Regeringen anser att det är angeläget att denna utveckling drivs vidare. Negativa erfarenheter måste tas till vara för att utveckla systemen på ett bra sätt och framgångsrika modeller bör få en vidare spridning. Det är regeringens uppfattning att system för ökat inslag av konkurrens i vård, skola och omsorg måste vara förenliga med principerna om att en sådan verksamhet ska vara demokratiskt styrd, gemensamt finansierad och ges till alla på likvärdiga villkor. berör något sjukvårdssektorn i sin fråga. I fråga om sjukvården så har regeringen klart uttalat sig för en ökad mångfald av vårdgivare inom sjukvården i den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). Driftsformerna i den öppna hälso- och sjukvården är heller inte reglerade. Dock finns regler för sjukhusvården i form av lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till annan, den s.k. stopplagen. En utredning har tillsatts för att utreda om lagen ska permanentas eller om någon annan reglering ska komma i dess ställe. Det är i allt väsentligt på kommunerna och landstingen som ansvaret vilar för att driva på utvecklingen mot ökad konkurrensutsättning inom de offentligt finansierade områdena. Statens roll är primärt att skapa regler som stöder en sådan utveckling och erbjuder verktyg för att komma till rätta med de problem som uppkommer i denna process. De konkurrensproblem som har iakttagits i sammanhanget gäller dels anbudsgivarnas situation vid offentlig upphandling, dels konkurrenssnedvridningar när privata företag och offentliga aktörer verkar på samma marknad. Inom båda dessa områden bedrivs ett statligt arbete för att försöka skapa ändamålsenliga verktyg för uppkommande problemsituationer.
frs · GP12716 · 2002-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:716 om utvärdering av förmyndarskapsreformen de har frågat mig när jag avser att starta utvärderingen av förmynderskapsreform. Som jag uppgett i svar på frågor från och avser regeringen att tillsätta den aktuella utredningen .
frs · GP12717 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:717 om röstköp för ökad valfångst de har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa eller hindra rösthandel, som syftar till att på Internationella valfångstkommissionens möte få igenom en utökad valjakt. Bakgrunden till frågan är de uppgifter som förekommit om japanska påtryckningar för att stärka sitt inflytande inom (). I samband med förra årets framfördes från flera håll misstankar om att vissa små biståndsberoende stater ändrat ståndpunkt inom IWC vad gäller valfångstpolitik efter det att hotat med förändrat bistånd. Det är emellertid svårt att påvisa ett direkt samband mellan utbetalningar av biståndsmedel och enskilda länders agerande i IWC. anser självklart att varje form av "röstköp" är förkastligt och fördömer sådant agerande. Jag kommer därför att försäkra mig om att denna svenska ståndpunkt kraftfullt förs fram inom IWC och andra relevanta sammanhang.
frs · GP12718 · 2002-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:718 om expertskatten de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utländska och svenska experter ska ges samma villkor vid arbete i . Enligt min uppfattning bör inte svenska medborgare ges motsvarande skattelättnader som i vissa situationer ges till utländska experter och andra nyckelpersoner som arbetar i . Personer som är bosatta i får del av det som skatterna finansierar, t.ex. fri utbildning, god vård och omsorg och ett socialt trygghetssystem. Utländska medborgare som endast vistas i får inte del av detta på samma sätt. Skattelättnaden upphör också . Jag är därför inte beredd att vidta någon åtgärd för att utländska och svenska experter och andra nyckelpersoner ska ges möjlighet till samma skattelättnader vid arbete i .
frs · GP12719 · 2002-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:719 om F-skattsedeln de har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att det ska bli lättare att få en F-skattsedel. Frågan ställs mot bakgrund av att sjuksköterskor uppges ha svårt att få F-skattsedel när de startar egna vårdföretag, som drivs i mindre skala. I frågan anförs vidare att skattemyndigheternas bedömning av vem som ska få F-skattsedel tycks variera över landet. Alla som ansöker om F-skattsedel och som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet ska tilldelas en sådan såvida det inte finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas. Begreppet näringsverksamhet definieras i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) som en verksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Det finns inget hinder i nuvarande lagstiftning för sjuksköterskor som driver vårdföretag att få en F-skattsedel. En förutsättning är dock att verksamheten anses som näringsverksamhet enligt definitionen i inkomstskattelagen. Det är inte möjligt att i generella termer avgöra om vissa yrkeskategorier bedriver näringsverksamhet eller inte. I stället måste varje enskilt fall bedömas för sig. Om således en sjuksköterska bedriver, eller avser att bedriva, en verksamhet självständigt och yrkesmässigt ska hon på ansökan tilldelas en F-skattsedel. Vanligen är det, när det inte finns skatteskulder eller dylika hinder, verksamhetens självständighet som brister när skattemyndigheten vägrar att utfärda en F-skattsedel. Det är en fråga för rättstillämpningen att närmare precisera när en verksamhet ska anses självständigt bedriven och alltså vara näringsverksamhet. Det kan nämnas att i ett förhandsbesked som Regeringsrätten fastställde så sent som har bedömt självständighetskriteriet beträffande tjänsteföretag. I det fallet var det fråga om F-skatt för avbytare inom jordbruket. (Avgörandet har publicerats i 2001 som referat 25.) Det ankommer på att verka för att skattereglerna tillämpas likformigt över landet. Enligt vad jag har inhämtat har i detta syfte producerat en handledning för skattebetalning, vari bl.a. reglerna om tilldelning av F-skattsedel behandlas. Verket har även utfärdat rekommendationer (RSV S 2000:6) om utfärdande och återkallelse av F-skattsedel. De olika skattemyndigheterna anordnar utöver detta ömsesidiga erfarenhetsutbyten där bl.a. ny praxis på området diskuteras och analyseras. Jag har inga indikationer på att reglerna om F-skattsedel generellt sett tillämpas olikformigt av skattemyndigheterna i landet och avser inte heller att nu föreslå några ändringar beträffande reglerna för utfärdande av F-skattsedel.
frs · GP12720 · 2002-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:720 om situationen vid häktet i har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder med anledning av situationen i bl.a. . Som jag har framhållit i flera interpellations- och frågesvar känner jag också oro över beläggningssituationen inom kriminalvården. Den svåra beläggningssituationen som uppkommit på landets häkten och anstalter hänger till stor del samman med ett stort antal s.k. verkställighetsfall, dvs. fall där personer med en lagakraftvunnen dom sitter kvar i häkte i avvaktan på placering i anstalt. Den enskilt mest verkningsfulla åtgärden på kort sikt för att förbättra situationen är den ambitiösa insats som kriminalvården just nu genomför för att öppna nya platser inom häkte och anstalt. Kriminalvården har ökat antalet anstaltsplatser med drygt 130. Fram t.o.m. planeras en ökning av antalet anstaltsplatser med ca 200. Vidare har 28 häktesplatser öppnats under föregående år och ytterligare platser kommer att öppnas . Kriminalvården har dessutom genomfört, och genomför, andra viktiga åtgärder för att underlätta placeringen av häktade och dömda och därigenom förbättra beläggningssituationen vid häkten och anstalter. Bland dessa kan nämnas att har beslutat om en ny placerarorganisation och en ny anstaltsindelning. I regleringsbrevet för har regeringen gett i uppdrag att bl.a. analysera orsakerna till den uppkomna situationen med ett stort antal verkställighetsfall, redovisa resultaten av de åtgärder som vidtagits samt göra en bedömning av om, och i så fall vilka, ytterligare åtgärder som behöver vidtas. Syftet med uppdraget är att förbättra möjligheterna att hantera redan inträffade och förväntade volymökningar på anstalter och häkten. Uppdraget ska redovisas .
frs · GP12721 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:721 om åldersdiskriminering har frågat mig vad jag avser att göra på svensk och europeisk nivå för att uppfylla handlingsplanen mot åldersdiskriminering. Den omnämnda handlingsplanen är ett handlingsprogram på gemenskapsnivå mot diskriminering. Handlingsprogrammet, som avser åren 2001@2006, innehåller inga materiella regler mot diskriminering. Det är alltså inte fråga om att "uppfylla handlingsplanen". Det är som är ansvarig för genomförandet av programmet. Syftet med handlingsprogrammet är att stödja genomförandet av de två EG-direktiven mot diskriminering som antogs 2000. deltar i den kommitté som biträder kommissionen. Avsikten med programmet är bl.a. att öka förståelsen när det gäller frågor som har samband med diskriminering och att främja utbyte av information och goda rutiner genom att skapa nätverk på europeisk nivå. Rådet för Europeiska socialfonden (Svenska ) har på regeringens uppdrag bistått svenska frivilligorganisationer som velat ansöka om bidrag enligt programmet. Regeringen har beslutat att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda en sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Kommittén ska bl.a. behandla frågan om diskriminering på grund av ålder. Kommittén har fått i uppdrag att kartlägga i vilken utsträckning det finns ett behov av att införa lagstiftning mot diskriminering på grund av ålder på andra samhällsområden än de som täcks av EG-direktivet om likabehandling i arbetslivet. Härigenom har regeringen visat en vilja att gå längre än vad som krävs av EU. Uppdraget ska redovisas . uppger bl.a. att ett problem är de åldersgränser som finns "när man vill gå ut och roa sig". Denna fråga uppmärksammades i den ungdomspolitiska propositionen (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). I propositionen förordade regeringen att initiativ skulle tas till överläggningar med restaurangbranschen i syfte att avskaffa de differentierade åldersgränserna för män och kvinnor. I enlighet härmed förde dåvarande ungdomsminister samtal med företrädare från restaurangbranschen för att komma till rätta med problemet. Dessa ansåg redan då att samma åldersgränser borde gälla för båda könen. Här är det de enskilda näringsidkarna som själva bestämmer. Kanske inte samtal är den enda vägen för att lösa problemet. Frågan lämpar sig väl för den tidigare nämnda utredningen om en gemensam diskrimineringslagstiftning, eftersom direktiven omfattar diskriminering både på grund av kön och ålder. Jag tycker själv, liksom branschens företrädare, att skilda åldersgränser på krogen är fel. Det får tråkiga konsekvenser för ungdomar som går ut tillsammans. I grund och botten handlar detta om en fråga om diskriminering på grund av kön. Unga män nekas inträde på krogen när de går ut tillsammans med sina jämnåriga tjejkompisar. Jag anser att ungdomar borde använda sin konsumentmakt och bojkotta de krogar där de inte får ett bra bemötande.
frs · GP12722 · 2002-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:722 om vård av flyktingbarn har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att förbättra samordningen mellan stat och kommun vad avser omhändertagande och vård av svårt utsatta ensamma flyktingbarn. Kommunerna har enligt 2 kap. 2 § socialtjänstlagen det yttersta ansvaret för att alla barn som vistas i en kommun får det stöd och den hjälp som de behöver. Ett barn som kommer till utan föräldrar eller någon annan som har vårdnaden om det behöver stöd och hjälp. ska därför enligt 14 kap. 1 § anmäla till i barnets vistelsekommun så att socialnämnden i den kommunen kan utreda barnets förhållanden. I detta ligger också att fatta beslut om var barnet ska bo. Nämnden är skyldig att anmäla till överförmyndaren om behov av god man så att barnet får en rättslig företrädare. Om barnet ansöker om asyl tar emot ansökan. Som jag tidigare nämnt i ett frågesvar till är huvudman för mottagandet av asylsökande. Av detta ansvar följer främst att verket ska anordna boende i anläggningar för de asylsökande som inte kan ordna boendet på egen hand, lämna dagersättning, särskild ersättning och i förekommande fall bostadsersättning till asylsökande som saknar egna medel samt erbjuda organiserad verksamhet. Det faktum att är huvudman för mottagandet av asylsökande innebär dock inte någon inskränkning av kommunernas ansvar för att asylsökande barn och unga som vistas i kommunen ska kunna få det stöd och den hjälp som de behöver. I de fall en kommun bedömer att ett barn, som är registrerat i mottagandesystem, har behov av vård i annat hem eller på en institution lämnas statlig ersättning till kommunerna för den vård som ges med stöd av socialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ansvarsfördelningen mellan och kommunerna framgår av lagstiftningen, främst socialtjänstlagen och lagen om mottagande av asylsökande m.m. Det förefaller dock finnas vissa oklarheter i rutinerna i mottagandet av de ensamkommande barnen för att också de ska tillförsäkras samma skydd och stöd som ges till andra barn bosatta i . Regeringen avser därför att uppdra till berörda myndigheter att bl.a. se över praktiska rutiner i samarbetet mellan myndigheter för att de barn som kommer ensamma ska ges skydd och stöd så att barnets bästa sätts i främsta rummet. Vid behov ska ändringar i lagstiftning och förordningar föreslås.
frs · GP12723 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:723 om ekonomiska förutsättningar för vindkraft har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att de ekonomiska förutsättningarna för ny vindkraft inte ska försämras samt för att skapa ett långsiktigt och tillförlitligt stöd för denna kraftkälla. ställde liknande frågor vid en interpellation om vindkraftens framtid. Jag svarade vid det tillfället att förutsättningarna för vindkraften kommer att behandlas i den energipolitiska propositionen som regeringen avser att överlämna till . Med anledning av att beredningen av propositionen fortfarande pågår kan jag inte heller kommentera frågan. Jag vill dock upprepa det jag sade vid interpellationsdebatten, nämligen att regeringen diskuterar utformningen av en möjlig kompletterande övergångslösning för vindkraften i den kommande propositionen.
frs · GP12724 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:724 om hiv/aids som ett säkerhetspolitiskt hot har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att klassa spridningen av hiv/aids som ett säkerhetsproblem. Jag vill inledningsvis framhålla att frågan om åtgärder mot hiv/aids ligger inom ansvarsområde. När det gäller frågan om hiv/aids bör betraktas som ett säkerhetspolitiskt hot vill jag hänvisa till vad regeringen i propositioner (Förändrad omvärld @ omdanat försvar (1998/99:74) och Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (2001/02:10)) sagt om vad som kan definieras som säkerhetspolitiska hot. Säkerhetspolitiken bör enligt regeringens mening avse sådana hot mot säkerheten som kan innebära snabba och allvarliga försämringar av samhällets normala funktioner. Det innebär att hoten måste ha en viss dignitet (dvs. avse samhället eller många människor snarare än enskilda verksamheter eller individer). Sådana hot har ofta även försvarspolitisk relevans genom att totalförsvarsresurser i större eller mindre utsträckning kan användas för att hantera dem, om de skulle inträffa. Däremot bör inte sådana tänkbara försämringar i levnadsstandard och livsvillkor som kan förknippas med långsiktiga förändringar av handel och industriella villkor, utarmning av naturresurser, sociala förhållanden, miljöförstöring och klimatförändringar etc. betraktas som säkerhetspolitiska hot i sig. Sådana frågor bör främst behandlas inom andra politikområden än försvars- och säkerhetspolitiken. Hiv/aids blir därmed inte att betrakta som en försvars- och säkerhetspolitisk fråga. innebär självfallet hiv/aids ett långsiktigt allvarligt problem. uttalade utrikesministern i att "HIV is one of the greatest threats to humanity in our time".
frs · GP12725 · 2002-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:725 om arkivens uteblivna leveransmedel har frågat vad jag avser att göra för att uppfylla det statliga ansvaret för det kyrkliga arkivmaterialet. Vi är helt överens om att de kyrkliga arkiven är en viktig del av vårt kulturarv och av stor betydelse från forskningssynpunkt och för förvaltningens och rättskipningens behov. Frågan om de kyrkliga arkivens bestånd av allmänna handlingar behandlades i samband med att relationerna mellan staten och ändrades. Överföringen av materialet till statliga arkivmyndigheter är en följd av författningsregleringen på området och det förhållandet att stat@kyrka-reformen innebar att lämnade det allmänna. Någon överenskommelse eller något avtal träffades alltså inte i denna fråga. Staten ska, som säger, svara för de kostnader som uppkommer sedan materialet i färdigställt skick har överlämnats till en arkivmyndighet. Dessa kostnader finansieras via och landsarkivens förvaltningsanslag. Frågan om detta anslags storlek bereds inom ramen för budgetprocessen och jag kan givetvis inte föregripa denna årliga process.