ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11902 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:902 av () till utbildningsminister om föräldrars tid med förskolebarn kap. 6 2§ anger att föräldrar/vårdnadshavare ska: "ha ett ansvar för barnets personliga förhållanden och skall se till att barnets behov enligt 1§ (rätten till omvårdnad, trygghet och god fostran) blir tillgodosedda." Föräldrar/vårdnadshavare ska dessutom "bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning". Skollagen säger i kap. 1 §2 att "Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar." Läroplanen för förskolan säger i 2.4 Förskola och hem: "Vårdnadshavare har ansvaret för sina barns fostran och utveckling. Förskolan skall komplettera hemmet genom att skapa bästa möjliga förutsättningar för att varje barn skall kunna utvecklas rikt och mångsidigt. Förskolans arbete med barnen skall därför ske i ett nära och förtroendefullt samarbete med hemmen". Utgångspunkten i styrdokumenten är att förskolan ska stödja föräldrarna, med föräldrarnas inflytande. Den senaste tidens utveckling inom förskolan genom maxtaxereformen går mot att fler barn finns i förskolan, och att förskolebarnen tillbringar mer tid skilda från sina föräldrar. Vad avser ministern göra för att skapa bättre möjligheter för föräldrar att tillbringa med sina barn?
fr · GP11903 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:903 av () till näringsminister om nationellt centrum för vindkraftsinformation plats för vindkraften (SOU 1999:75) föreslog att ett vindkraftscentrum skulle bildas. Behovet av ett nationellt centrum och stödet från berörda myndigheter, organisationer och företag är väl dokumenterat. Behovet av nya kunskaper om vindkraft och att sprida information om vindkraft är mycket stort. Det finns informationscentrum inom andra områden som utveckling i och i . Högskolan på har inrättat ett centrum för vindkraftsinformation vid högskolan. Syftet är att samordna och utveckla högskolans forskning och utbildning inom området samt att verka för inrättandet av ett nationellt centrum för vindkraftsinformation vid på . Jag vill fråga: Är näringsministern beredd att verka för att ett nationellt centrum för vindkraftsinformation inrättas på ?
fr · GP11904 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:904 av () till jordbruksminister om ålen? ställde jag en fråga till jordbruksministern rörande ålen och dess sjukdomar. Ålen är av avgörande betydelse för skärgårdsbefolkningen genom att ålfisket utgör en viktig del av deras försörjning. Ålen är också en mätare på hur miljösituationen är i . Det svar jag fick gick i princip ut på att frågan är komplicerad men att våra myndigheter arbetar med frågan. "Arbetar" är möjligen en definitionsfråga, men avvaktar EU-initiativ, anser att ålfrågorna tillhör som i sin tur har fullt upp med de mer frågorna. Min fråga blir därför återigen: Hur avser jordbruksministern verka för att frågan om ålens sjukdomar undersöks och röner tillräcklig uppmärksamhet?
fr · GP11905 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:905 av () till statsrådet om träförädling och träinudstrins utveckling i Mycket betydelsefulla insatser vad gäller forskning och utveckling av träindustrin har gjorts och görs av regeringen. I finns ett högt produktionskunnande och vi är ledande vad gäller att minimera miljöpåverkan vid tillverkning och användning. Ökad användning av trä i både offentligt och privat byggande och en ökad träförädling ger fler jobb, ekonomiska vinningar och en bättre miljö genom minskade utsläpp av främst koldioxid från bygg- och anläggningssektorn. Trots flera insatser och högt kunnande minskar träbyggandet och halkar efter i förhållande till t.ex. . Min fråga till statsrådet är: Vilka insatser avser statsrådet att göra för att få fart på träbyggandet och träförädlingen i ?
fr · GP11906 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:906 av () till statsrådet om utlänningslagen Anknytningsvillkor enligt nuvarande lag innebär att man etablerat sig socialt vad gäller vänner och arbete. Dessa villkor är svåra att uppnå för dem som uppnått hög ålder vid ankomsten till . Klimatet har hårdnat, myndigheternas tolkning har blivit snävare för äldre asylsökande . I detta instämmer sakkunniga på . Tydliga bevis på detta har uppmärksammats i mitt hemlän . Utlänningslagen borde dock ge utrymme för annan tolkning genom att ta hänsyn till "särskild anknytning" och "humanitära skäl" vad gäller asylsökande som uppnått pensionsåldern. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att vidtaga för åtgärder för att utlänningslagen inte ska vara indirekt diskriminerande för äldre asylsökande?
fr · GP11907 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:907 av () till finansminister om finansiering av moms EU-programmet 3, insatsområde 4, vänder sig till kooperativ, föreningar och organisationer som vill driva mindre utvecklingsprojekt. Det ska handla om lokal utveckling/social ekonomi och man kan ansöka om mellan 10@000 och 100@000 kr. Detta är det enda EU-stöd som inte kräver medfinansiering. Just detta faktum har ställt till problem. Svensk moms kan inte finansieras från EU, då det är en skatt som går till statskassan. Eftersom många föreningar inte är momsregistrerade och inte heller har annan medfinansiering ingår alltså moms i deras projektkostnader. Många föreningar har inte sådan ekonomi att de kan betala momsen ur egen ficka. Dessutom var det vid ansökningstillfället inte känt att momsen inte var stödberättigad. Vad avser finansministern vidta för åtgärder för att lösa momsproblematiken inom insatsområde 4 för Mål 3-programmet?
fr · GP11908 · 2002-03-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:908 av () till finansminister om personnummer för utländska medborgare Personnummer tilldelas i samband med folkbokföring som en identitetsbeteckning. Folkbokföring är den grundläggande registreringen av befolkningen i . I folkbokföringen registreras fortlöpande vilka som bor i landet och var de bor. För utländska medborgare krävs uppehållstillstånd i samt att de planerat stanna i landet under . Alla som bor i är inte skyldiga att folkbokföras. I folkbokföringslagen 5 § redogörs för vilka som undantas denna skyldighet. I vissa fall, t.ex. för att kunna ta ett körkort krävs emellertid ett personnummer, även om man inte avser att bo i permanent. Det borde vara möjligt att på egen begäran kunna få ett samordningsnummer eller personnummer för att kunna använda i relevanta sammanhang man vistas i . Det kan ju t.ex. vara tidsbegränsat. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att utländska medborgare på egen begäran ska kunna erhålla person- eller samordningsnummer i någon form, så att de kan fungera i i de sammanhang där det krävs personnummer, även om man ej är folkbokförd i ?
fr · GP11909 · 2002-03-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:909 av () till jordbruksminister om Återbetalningskrav av EU-bidrag På grund av att de kartor som fanns tillgängliga vid EU-inträdet var otillräckligt uppdaterade har många jämtländska lantbrukare drabbats av återbetalningskrav på tidigare erhållna ersättningar från EU. Det har också handlat om svårförståeliga detaljregler vad gäller ersättningsformerna och kraven för ersättning. Man kan beteckna detta som en barnsjukdom som man nu kommit till rätta med. Sammantaget handlar återbetalningskraven om ca men för den enskilde lantbrukaren kan det vara mycket kännbart med återbetalningskrav på . Det vore därför värdefullt om man från myndigheternas sida kan bistå i denna situation. Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder kommer jordbruksministern att vidta för att de 400 lantbrukare i som drabbats av ovan nämnda återbetalningskrav ska kompenseras?
fr · GP11910 · 2002-03-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:910 av () till socialminister om ökad försäljning på Systembolaget Svenskarna dricker allt större mängder alkohol. Konsumtionen av privatimporterad alkohol ökar. Likaså ökar försäljningen av alkohol på Systembolaget kraftigt. Årets två första månader steg exempelvis försäljningen av alkohol på Systembolaget med . Orsakerna till denna utveckling antas vara bl.a. en lägre prisnivå i kombination med Systembolagets öppethållande . Vi närmar oss den höga konsumtionsnivå som finns på många håll i @ en utveckling som får betecknas som mycket oroande. Min fråga är: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta med anledning av uppgifterna om en kraftigt ökad alkoholförsäljning?
fr · GP11911 · 2002-03-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:911 av () till socialminister om gravida kvinnor I varierar läkarnas rutiner för sjukskrivning av gravida kvinnor. finns en paragraf i hälso- och sjukvårdslagen som säger att god hälsa och vård på lika villkor ska gälla för hela befolkningen. Ytterligare en fråga som varierar är huruvida godkänner läkarens sjukskrivning. Detta innebär att den enskilda kvinnan kan bli sjukskriven alternativt ej beviljad sjukskrivning under graviditeten på andra grunder än medicinska. Detta är inte godtagbart i ett rättssamhälle. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att sjukskrivning och godkännande av denna, för gravida kvinnor, ska vila på rättstrygga grunder?
fr · GP11912 · 2002-03-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:912 av () till utrikesminister om lagstiftningen i fick undertecknad svar av utrikesminister på en begäran att påtala att den nigerianska lagstiftningen strider mot FN:s konvention om mänskliga rättigheter. Anledningen är domen från en lokal domstol mot om stening för äktenskapsbrott. I svaret meddelar att domstolen i den delstat där kvinnan bor ajournerat sig till för att ta ställning till nya uppgifter som kan leda till att kvinnan frias. EU har uppvaktat i frågan om dödsstraffets avskaffande . Utrikesminister påtalade i svaret på min fråga att regeringen arbetar för att EU ska göra en ny uppvaktning hos . Med anledning av att fortfarande inte befriats från sin dödsstraffdom vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att i samband med målet ytterligare påverka ?
fr · GP11913 · 2002-03-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:913 av () till finansminister om restaurangmomsen Det kostar mycket att besöka en restaurang. Momsen utgör av kostnaderna. Till detta kommer kostnader för andra skatter och avgifter som krögaren har att inbetala, exempelvis arbetsgivaravgifter. Personalkostnaderna utgör av kostnaderna och allt är inte löner som personalen erhåller, utan stora delar av detta är arbetsgivaravgifter. De höga skattekostnaderna driver fram svartkrogar, vilket är desarmerande för hela restaurangbranschen. Värt att notera är även att när mat säljs i butik utgår moms. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att sänka den andel som skatter och avgifter utgör när krognotan ska betalas av gästerna?
fr · GP11914 · 2002-03-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:914 av () till näringsminister om är ett statligt företag vars syfte är att skapa meningsfullt och utvecklande arbete för personer med arbetshandikapp. För merkostnader ska man få ersättning från staten. Från många håll kommer kritik mot att dumpar priserna på marknader där framför allt många småföretagare kommer i kläm. Det finns exempel där gått in med betydligt lägre anbud än konkurrenter trots att materialkostnaderna stått för den största delen av priset. Syftet med de statliga subventionerna kan väl inte vara att på ojämlika villkor ska konkurrera ut sina konkurrenter. Även om nu är föremål för utredning är det viktigt att denna problematik utreds separat och att åtgärder vidtas . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att inte ska konkurrera ut konkurrenter på ett otillbörligt sätt med hjälp av statens bidrag för merkostnader?
fr · GP11915 · 2002-03-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:915 av () till statsrådet om sjukförsäkringen Dagens sjukförsäkringssystem innebär att man kan få hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning. Problematiken med dessa fasta steg aktualiseras då och då genom människor som hamnar i kläm. En människas hälsa tar ju inte hänsyn till hur det svenska sjukförsäkringssystemet är uppbyggt. En person som arbetar till och är sjukskriven till skulle inte kunna öka arbetsinsatsen även om detta enligt dennes läkare skulle vara möjligt. Antingen måste personen i fråga fortsatt vara sjukskriven på halvtid eller också måste personen gå upp och arbeta . Dagens system tillvaratar inte den individuella förmågan. Systemet uppmuntrar heller inte till ökad arbetsinsats om det inte ryms inom ramen för de fasta stegen. Detta är enligt min mening helt fel. Det är möjligt för en arbetsgivare att betala ut ersättning för vilka procentsatser som helst. Enligt en handläggare på (DN ) är det inte tekniska skäl som ligger bakom dagens system. I stället menar handläggaren att resonemang bygger på att det skulle vara svårt att bedöma en exakt grad av nedsatt arbetsförmåga. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka flexibiliteten i sjukförsäkringen?
fr · GP11916 · 2002-03-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:916 av () till näringsminister om ersättningsjobb för Dalregementet Då regeringen @ med hjälp av @ lade ned Dalregementet utlovades ersättningsjobb och ekonomiska ersättningar. 185 jobb utlovades. Statsrådet sade då att skulle få 135 statliga jobb och 50 privata jobb. konstateras att fått totalt 40 ersättningsjobb. Då det gäller de s.k. omställningspengarna, som Falu kommun utlovats, handlade det om . Falu kommun har fått 4 eller 5 om man vill ha en "positiv räkning". Avser statsrådet att uppfylla de löften som gavs i samband med nedläggningen av Dalregementet?
fr · GP11917 · 2002-03-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:917 av () till näringsminister om norr om I en tidigare fråga till statsrådet kom ett glädjande besked om nämnda vägsträcka: Byggstarten kan ske . har, mellan och , i huvudsak en vägbredd . Detta inom län och . Däremot har vägen inom en vägbredd på sex . Värsta sträckan är den från Sala och mot . Många svenskar känner till denna vägsträcka. Huvuddelen av den turisttrafik som går till och från och går via den aktuella sträckan. Vägsträckan är smal, krokig och förutom turisttrafiken trafikeras delen av en mycket tung trafik från länets tunga industrier. Jag vill förutom denna argumentation hänvisa till skrivelse som skickats till statsrådet av näringslivet i . Avser statsrådet att agera för att nämnda vägsträcka ska byggas om och att det tidigare löftet 2002 ska hållas?
fr · GP11918 · 2002-03-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:918 av () till justitieminister om övningsammunitionens kvalitet "Vi får skräpammunition att öva med." Orden kommer från poliser i . "Det är cyniskt. Vi får skräpammunition att öva med och vill vi träna utanför tjänsten får vi betala ur egen ficka". Det är andra kommentarer. Den omstridda övningsammunitionen lär vara inköpt @ i en importaffär @ i en samnordisk affär och ha handlat om 4,5 miljoner patroner. Polisen i får 400 övningspatroner till varje vapen. Tydligen är detta en lägsta gräns. Vissa poliser säger nu att 400 är i minsta laget för att hantera sitt vapen på ett rätt sätt. Och det är viktigt @ särskilt då klimatet i samhället hårdnar och antalet skjutvapen ökar på den illegala marknaden @ att våra poliser har en möjlighet att träna på ett vettigt sätt. I har vi ju @ de två senaste veckosluten @ haft "känning" av vapen och kriminalitet. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att våra poliser ska få ammunition av kvalitet som gör att man kan träna på ett bra sätt?
fr · GP11919 · 2002-03-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:919 av () till utrikesminister om Safya Safya , en ung nigerianska har dömts till döden för att ha blivit gravid utan att ha någon make. Det anses som ett allvarligt brott enligt de islamska fundamentalistiska lagarna som i har samma värde som strafflagen. Om inte ett starkt internationellt tryck uppstår inom en månad eller något mer, kommer kvinnan att placeras i ett dike, grävas ned och slutligen stenas till döds av invånarna i sin by. För tillfället är hon instängd i sitt hem där hon ammar det barn som blivit liktydigt med en dödsdom. Hon kommer att kunna ge honom bröstet , därefter blir hon förd till diket för att massakreras (detta bekräftas av ). Avser ministern att vidtaga någon ågärd för att protestera mot detta brott mot de mänskliga rättigheterna.
fr · GP11920 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:920 av () till näringsminister om väganslag till Rubriken i dagens @ den socialdemokratiska tidningen i : "Mindre vägpengar. Besvikelse över regeringsbesked. Bara får lägre anslag." får totalt @ dock utslaget . På önskelistan har förbättringar av den s.k. stått, en väg där många ministrar åkt och sagt att vägen måste åtgärdas. På listan finns också Avesta@Storvik. Då det gäller järnvägsinvesteringar så kommer projekt som Falun@Borlänge, Ludvika@Fagersta och projektet i Ryggen att få skjutas . Allt enligt kommentar till det låga anslaget. Det är alltså en stor besvikelse över den proposition som statsrådet så yvigt talat om @ så . Och det verkar som om södra delen av landet liksom storstäderna är "vinnare" medan exempelvis tillhör förlorarna. Avser statsrådet att komplettera anslagen till exempelvis , så att en del av de projekt som inte ryms inom tilldelat anslag kan färdigställas?
fr · GP11921 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:921 av () till näringsminister om alternativa förslag vid infrastruktursatsningar skyddar kultur- och miljövärden av riksintresse vid infrastruktursatsningar och regeringen har att pröva skyddet gentemot allmänintresset. Då är det viktigt att det finns alternativ redovisade. Låt mig ta ett exempel: När förordar en vägdragning genom ett kulturmiljöområde som betraktar innehålla unika kvaliteter, så som Kvissle@Nolby@Prästbolet söder om , och säger att vägförslag inte kan genomföras utan att påtagligt skada riksintresset, så blir det svårt för regeringen att pröva utan att ha något annat förslag att pröva emot. är det ju så att det finns alternativ. Ett är att bygga om och förbättra nuvarande sträckning och förse den med kollektivtrafik och utreda väster om så att den kan ansluta till . ska ge en allsidig belysning vilken ska överlämnas med det egna yttrandet. Då borde också de över 300 privatpersoner och alla de lokala föreningarna som yttrat sig i just detta ärende finnas redovisade. Och synpunkter måste självklart finnas med. Jag menar att det blir svårt för regeringen att fullfölja sin prövning om det finns misstankar om tendentiös hantering och inga alternativ finns redovisade. Avser ansvarig minister att verka för att även presenterar alternativa förslag till regeringen att ta ställning till vid infrastruktursatsningar?
fr · GP11922 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:922 av () till statsrådet om Det har framkommit att säger upp ombudskapet för lotteriförsäljning med glesbygdsbutiker med motiveringen att omsättningen är för liten. anser att man kan köpa lotterna på annat håll, vilket är detsamma som att uppmana lokalbefolkningen att inte stödja sin butik. Detta är en mycket negativ åtgärd mot glesbygdsbutikerna och därmed mot landsbygden i sin helhet. Jag anser att Svenska Spels agerande är helt orimligt. Att från samhällets sida direkt motverka god service på landsbygden strider också mot andra övergripande mål. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet, som ansvarig för glesbygdsfrågor: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka den försämrade glesbygdsservicen på detta område?
fr · GP11923 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:923 av () till finansminister om pomperipossaskatten drabbar entreprenörer Reglerna om andelsbyten har med rätta kritiserats . Det gäller särskilt det förhållandet att en entreprenör får betala skatt på andelar som har blivit helt eller delvis värdelösa. Vid olika tillfällen har företrädare för regeringen uttalat att det ska komma ett förslag till lagändring för att undanröja orimliga konsekvenser av dagens lagstiftning. Enligt uppgift är det osäkert om ett sådant förslag kan föranleda riksdagsbeslut redan i vår. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att i vår kan fatta beslut om retroaktivt ändrade andelsbytesregler, så att de orimliga skattekonsekvenser som drabbar entreprenörer omgående undanröjs?
fr · GP11924 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:924 av () till justitieminister om offentlig kränkning i medierna TV4 har inlett ett humorprogram som heter Ursäkta röran (vi bygger om) som ska bygga på modern ironi. Programmet har satt i system att lura människor att deltaga under falska förespeglingar om en seriös intervju. Men när intervjun faktiskt genomförs visar det sig att den är en ploj med enda syftet att förnedra och kränka människor. Ett flertal personer, kända som okända, har råkat ut för detta s.k. skämt. Dessa personer har känt sig fullständigt utlämnade till journalisternas godtycke. Jag vet att vi har yttrandefrihet i vårt land. Men innebär yttrandefriheten att det är fritt fram att kränka och förnedra människor offentligt i medierna? Mot denna bakgrund vill jag fråga ministern: Vad avser ministern att göra för att förbättra skyddet för enskilda personer som utsätts för offentlig kränkning i medierna?
fr · GP11925 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:925 av () till statsminister om landsbygdsutvecklingen ställde jag en fråga om vad regeringen tänkte göra med anledning av att bidrar till försämringen av servicetillgången på landsbygden. Jag påtalade då den målkonflikt som finns mellan ägardirektiven för och regeringens uttalade ambition att motverka ytterligare försämringar av servicen i utsatta områden. har regeringens egen myndighet, , presenterat en rapport som pekar på exakt det problem jag tidigare redovisat. Det handlar om att statliga verksamheter som Posten och med sin affärsstrategi bidragit till utarmningen av landsbygden samt att lanthandeln håller på att försvinna. generaldirektör kritiserar särskilt ägardirektiven till de statliga bolagen, exempelvis Posten och . Hon skriver i rapporten: "Dagens ensidiga krav på lönsamhet motverkar regeringens ambition att utveckla hela landet." Eftersom statsministern har det samlade ansvaret för regeringens politik så är det rimligt att nu ställa frågan om det är syn att ytterligare försämringar av servicetillgången på landsbygden ska motverkas som gäller, något som framgår i den regionalpolitiska propositionen. Eller om det är syn att de statliga bolagen inte ska ha detta som ägardirektiv som ska gälla. En ytterligare frågeställning är hur glesbygdsstödet för lanthandlare kan förstärkas så att också denna serviceverksamhet kan fortleva. Min fråga till statsministern är alltså: Kommer regeringen att tydliggöra de statliga verkens och myndigheternas ansvar för att motverka försämringen av servicetillgången på landsbygden?
fr · GP11926 · 2002-03-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:926 av () till finansminister om näringsbetingade andelar I betänkandet Utdelningar och kapitalvinster på företagsägda andelar (SOU 2001:11) som avlämnades föreslås att avskaffa beskattning även på kapitalvinster på näringsbetingade andelar. I bl.a. budgetpropositionen för anger regeringen att man avser att lägga förslag med anledning av nämnda betänkande. De komplicerade frågor som ryms inom detta område har inneburit att ett beslut har aviserats till tidigast . Vad avser finansministern att vidta för åtgärder så att ett lagförslag ska kunna läggas i sådan tid att det kan innebära att ett beslut om skattebefrielse för näringsbetingade andelar kan träda i full kraft fr.o.m. ?