ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12624 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:624 om könsstympning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra det förebyggande arbetet för att förhindra kvinnlig könsstympning. Som skriver är sedvänjan en kränkning av dessa flickors och kvinnors mänskliga rättigheter och kan även vara direkt livshotande. Som jag bl.a. meddelat i såväl fråge- som interpellationssvar till vid upprepade tillfällen är arbetet med att finna metoder att förebygga könsstympningen i en högt prioriterad fråga för regeringen. Som jag också tidigare informerat om fick därför 1998 regeringens uppdrag att vidareutveckla och sprida metoder samt att initiera projekt i syfte att förebygga könsstympningen av flickor och kvinnor. Vi studerar just nu rapporten intensivt för att ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att avskaffa denna grymma sedvänja. Lagstiftningen skärptes och är mycket tydlig. Vad som krävs är framför allt ett tålamodskrävande informations- och opinionsbildningsarbete. På det stora hela pekar rapporten på ett antal svårigheter i det förebyggande arbetet men på många möjligheter och positiva resultat som uppnåtts och det är detta vi måste ta fasta på i det fortsatta arbetet.
frs · GP12625 · 2002-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:625 om pilotkommun för ökad hälsa i arbetslivet har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att klara ut vilka kommuner som ska vara pilotkommuner inom ramen för elvapunktsprogrammet för hälsa i arbetslivet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har i budgetpropositionen presenterat en strategi för ökad hälsa i form av ett elvapunktsprogram. I enlighet med punkt sex i programmet ska det bedrivas särskilda försök inom den offentliga sektorn för att förebygga och minska sjukfrånvaron samt motverka långtidssjukskrivningar. Försöksprojekten ska ha karaktären av metodutveckling. Medel på avsattes till denna verksamhet . Dessa medel har regeringen fördelat på nio olika projekt inom kommuner och landsting genom ett beslut . avsätts det för detta ändamål. Dessa medel är en del av de som 2002 avsätts för att motverka långtidssjukskrivningar. Något beslut om fördelningen av medlen till försöksverksamheten har ännu inte fattats. Det föreligger ett drygt sextiotal ansökningar som ska prövas inom ramen för dessa medel. En arbetsgrupp med representanter för berörda departement (Närings-, Social-, Finans- och Justitiedepartementen) bereder de aktuella ärendena och andra frågor som hänger ihop med försöksverksamheten.
frs · GP12626 · 2002-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:626 om Mot bakgrund av de störningar som drabbade tågtrafiken i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tågresenärerna inte ska lämnas vind för våg när tåg ställs in. Först av allt vill jag understryka att även jag är bekymrad över de förseningar som drabbade tågtrafiken under jul-, nyårs- och trettonhelgen. Det är oacceptabelt att resenärerna inte kan lita på tågtrafiken. Inte minst under storhelger med mycket resande. Jag konstaterar att tågresandet och därmed utnyttjandet av infrastruktur och fordon ökat kraftigt . Detta är mycket positivt men har lett till att järnvägssystemet i vissa delar utnyttjas maximalt, vilket leder till att känsligheten för störningar ökar. Det är väsentligt att järnvägssektorn kan leva upp till sitt ansvar att ta hand om sina alltfler resenärer på ett tillfredsställande sätt. Annars kommer tågtrafiken, som påpekar i sin fråga, att förlora resande igen. Därför kallade jag till mig ledningen för , , Tåg i Bergslagen och för att informera mig om störningarna och vad som kan göras för att undvika upprepningar. Den diskussion vi förde visade att de allvarligaste bristerna har legat i informationen till resenärerna, snöröjningen, jourberedskapen och möjligheten att få fordonen reparerade. Vid mötet uppdrog jag åt , som har ett övergripande ansvar för järnvägssystemet, att tillsammans med operatörerna återkomma med förslag till åtgärder för att förhindra att liknande problem uppstår igen. Denna redovisning ska lämnas och avsikten är att man ska presentera förslag till konkreta åtgärder som kan genomföras på kort sikt. Jag vill avvakta med en diskussion om vilka åtgärder som bör vidtas till dess redovisningen lämnats. Jag förutsätter dock att den innehåller konkreta, kraftfulla åtgärder inom de områden som vid mötet konstaterades ha de största bristerna. Jag vill i detta sammanhang även framhålla två åtgärder som regeringen vidtagit för att förbättra järnvägens funktionalitet och tillförlitlighet på . För det första antog regeringens infrastrukturproposition där avsätts för investeringar och underhåll av järnvägsnätet, varav nästan 6 miljarder kan användas i närtid. Därigenom kan flaskhalsar och kapacitetsproblem byggas bort och eftersatt underhåll av infrastrukturen kan börja tas igen. För det andra har regeringen tillsatt en utredning som bl.a. ska se över myndighetsstrukturen och ansvarsfördelningen inom sektorn i syfte att öka effektiviteten och höja kvaliteten. Utredningen ska ha utgångspunkt i konsumentperspektivet.
frs · GP12627 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:627 om förmögenhetsbeskattningen,628 om arvsskatten och 629 om pomperipossaeffekter i skattesystemet har frågat mig när regeringen avser att presentera direktiven till den kommande utredningen om förmögenhetsbeskattningen. Vidare har han frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få möjlighet att ta ställning till förändrade regler för arvsbeskattningen. Slutligen har han frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få möjlighet att fatta beslut om retroaktiv lagstiftning när det gäller möjligheten att göra avdrag för kapitalförlust vid avyttring av genom andelsbyte mottagen andel. Arbetet inom med att utforma utredningsdirektiv när det gäller förmögenhetsbeskattningen pågår och har ännu inte slutförts. Såvitt gäller arvs- och gåvobeskattningen har ett arbete med att utforma utredningsdirektiv inletts. Regeringens avsikt är att direktiven ska presenteras . När det gäller frågan om samspelet mellan de s.k. 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten kan jag meddela att det pågår ett arbete inom departementet med att analysera denna frågeställning. Jag vill avvakta detta arbete innan jag är beredd att lämna några ytterligare besked.
frs · GP12628 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:627 om förmögenhetsbeskattningen,628 om arvsskatten och 629 om pomperipossaeffekter i skattesystemet har frågat mig när regeringen avser att presentera direktiven till den kommande utredningen om förmögenhetsbeskattningen. Vidare har han frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få möjlighet att ta ställning till förändrade regler för arvsbeskattningen. Slutligen har han frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få möjlighet att fatta beslut om retroaktiv lagstiftning när det gäller möjligheten att göra avdrag för kapitalförlust vid avyttring av genom andelsbyte mottagen andel. Arbetet inom med att utforma utredningsdirektiv när det gäller förmögenhetsbeskattningen pågår och har ännu inte slutförts. Såvitt gäller arvs- och gåvobeskattningen har ett arbete med att utforma utredningsdirektiv inletts. Regeringens avsikt är att direktiven ska presenteras . När det gäller frågan om samspelet mellan de s.k. 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten kan jag meddela att det pågår ett arbete inom departementet med att analysera denna frågeställning. Jag vill avvakta detta arbete innan jag är beredd att lämna några ytterligare besked.
frs · GP12629 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:627 om förmögenhetsbeskattningen,628 om arvsskatten och 629 om pomperipossaeffekter i skattesystemet har frågat mig när regeringen avser att presentera direktiven till den kommande utredningen om förmögenhetsbeskattningen. Vidare har han frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få möjlighet att ta ställning till förändrade regler för arvsbeskattningen. Slutligen har han frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få möjlighet att fatta beslut om retroaktiv lagstiftning när det gäller möjligheten att göra avdrag för kapitalförlust vid avyttring av genom andelsbyte mottagen andel. Arbetet inom med att utforma utredningsdirektiv när det gäller förmögenhetsbeskattningen pågår och har ännu inte slutförts. Såvitt gäller arvs- och gåvobeskattningen har ett arbete med att utforma utredningsdirektiv inletts. Regeringens avsikt är att direktiven ska presenteras . När det gäller frågan om samspelet mellan de s.k. 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten kan jag meddela att det pågår ett arbete inom departementet med att analysera denna frågeställning. Jag vill avvakta detta arbete innan jag är beredd att lämna några ytterligare besked.
frs · GP12630 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:630 om säkerhetskontroll på flygplatser har frågat mig om jag avser att kompensera berörda polismyndigheter för de extra kostnader som säkerhetskontroll på kommunala flygplatser innebär. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. bedrivs polisutbildning såväl vid i som vid universiteten i och . Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det 2004 finns 17 000 poliser. Resurserna till respektive polismyndighet fördelas inte av regeringen, utan av . Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan rikspolischefen och länspolismästaren. Polisen kommer i sitt budgetunderlag att redogöra för sin bedömning av de totala resursbehoven. Underlaget ska ligga till grund för vårens budgetarbete och i samband med detta kommer regeringen att göra en bedömning av polisens totala resursbehov. I detta kommer även kostnader för säkerhetskontroll på kommunala flygplatser att beaktas.
frs · GP12631 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:631 om vård eller sjukskrivning har frågat mig om jag är beredd att upphäva den s.k. stopplagen så att de resurser som är avsedda för hälso- och sjukvård används till detta för att minska sjukfrånvaron bland vårdanställda. Enligt min uppfattning finns det ingenting som talar för att ett upphävande av lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus, den s.k. stopplagen, skulle leda till minskad sjukfrånvaro inom vården. Sjukfrånvaron på en arbetsplats är sannolikt ett resultat av en mängd samverkande faktorer. En verksamhets organisation har enligt min mening avsevärt större betydelse för sjukfrånvaron än själva ägandeformen. Poängteras ska också att stopplagen i sig inte hindrar alternativa ägandeformer. I samband med att stopplagen trädde i kraft tillsattes en utredning som har till uppgift att utreda om lagen ska permanentas eller om någon annan reglering ska komma i dess ställe. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande till regeringen . Jag avser inte att lämna något förslag om upphävande av lagen innan utredningen lämnat sitt förslag.
frs · GP12633 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:633 om taxiutredningen har frågat mig när jag avser framlägga förslag till med anledning av betänkandet Kundvänligare taxi (SOU 1999:60). I betänkandet Kundvänligare taxi förordas att innehavare av tillstånd till taxitrafik ska tömma all information från taxametern till en tömningscentral och att tömningscentralen ska vara tillståndspliktig. Tanken om tömningscentraler är intressant men det behövs underlag för hur detta rent faktiskt kan konstrueras och författningsregleras. Detta har även påtalats av remissinstanserna. Frågan är därför, i likhet med övriga förslag i utredningen om kundvänligare taxi, under beredning.
frs · GP12634 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:634 om barnäktenskap har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att införa en bestämmelse som innebär att de föräldrar som utsätter sina barn för barnäktenskap ska kunna ställas till svars. Frågan ställs mot bakgrund av den översyn av bl.a. frågor om äktenskapsålder som pågår inom . I förhållanden med internationell anknytning måste man ofta ta ställning till vilket lands lag som ska tillämpas. Utgångspunkten är då att man ska välja lagen i det land som personen i fråga har starkast anknytning till. När det gäller äktenskapshinder har liksom ett antal andra länder utgått från att det är medborgarskapet som utgör den starkaste anknytningen. Det är mot den bakgrunden man ska se bestämmelsen om att en persons rätt att gifta sig prövas enligt lagen i det land där han eller hon är medborgare. Enligt min uppfattning kan det ifrågasättas om det inte är rimligare att fästa vikt vid andra faktorer än medborgarskapet. Den av många delade åsikten att åldersgränsen för äktenskap bör vara densamma oavsett personens medborgarskap kan ses som ett uttryck för en sådan förändrad syn. Det är i detta perspektiv man ska se den översyn av lagvalsreglerna vid hindersprövning som pågår inom . Arbetet är inriktat på att en departementspromemoria med de förslag som översynen ger anledning till ska kunna presenteras . har rapporterat om det pågående arbetet till . Kommittén har då mot bakgrund av välkomnat initiativ i frågan. efterfrågar en regel om att föräldrar som utsätter sina barn för barnäktenskap ska kunna ställas till svars. Jag vill här nämna att tvångsäktenskap är oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen och att sådana äktenskap anses ogiltiga i . En förälder som utsätter sitt barn för hot eller våld för att förmå barnet att gifta sig mot sin vilja kan bestraffas med stöd av allmänna straffbestämmelser. Det finns också möjlighet att i vissa fall ingripa med stöd av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga och . Jag håller med om att det för att motverka barnäktenskap inte räcker att ändra åldersgränsen från 15 till . Inom ramen för den översyn som jag redan nämnt kommer därför inte endast lagvalsreglerna vid hindersprövning att uppmärksammas utan också andra närliggande frågor, t.ex. erkännande av utländska äktenskap. Lagstiftning är dock inte tillräckligt. Tidiga och påtvingade äktenskap motverkas bäst genom ett långsiktigt integrationsarbete. Skolan och har en viktig roll när det gäller att stötta de ungdomar som vill hävda sin integritet och sitt självbestämmande i dessa frågor.
frs · GP12635 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:635 om religionsfrihet vid ingående av äktenskap har frågat mig om jag avser att föreslå förändringar i den svenska lagstiftningen så att den inte står i strid med mänskliga rättigheter och religionsfrihet. Hon hänvisar till att en svensk inte kan gifta sig med en med medborgarskap i annat land om det landets lag förbjuder äktenskap mellan och och hävdar att det beror på att svensk lag innebär att ett sådant äktenskapshinder ska beaktas. I förhållanden med internationell anknytning måste man ofta ta ställning till vilket lands lag som ska tillämpas. Utgångspunkten är då att man ska välja lagen i det land som personen i fråga har starkast anknytning till. När det gäller äktenskapshinder har liksom ett antal andra länder utgått från att det är medborgarskapet som utgör den starkaste anknytningen. Det är mot den bakgrunden man ska se bestämmelsen om att en persons rätt att gifta sig prövas enligt lagen i det land där han eller hon är medborgare. Enligt min uppfattning kan det ifrågasättas om det inte är rimligare att fästa vikt vid andra faktorer än medborgarskapet. Inom görs därför en översyn av de svenska lagvalsreglerna vid hindersprövning. En bestämmelse i utländsk lag får inte tillämpas om den är uppenbart oförenlig med grunderna för den svenska rättsordningen. Till de äktenskapshinder som inte ska beaktas av svenska myndigheter hör sådana som förbjuder äktenskap mellan personer med olika religion. I sådana fall som nämner finns det alltså inte något hinder mot äktenskap. Någon lagändring är därför inte nödvändig. Inom ramen för den översyn som jag redan nämnt kommer dock även frågor av det slag tar upp att beröras.
frs · GP12636 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:636 om övertagande av godmanskap har frågat mig vad jag avser att göra för att uppdraget som god man inte ska övertas av ett dödsbo. För ungefär sedan svarade jag på en liknande fråga av (fråga 2001/02:579). Uppdraget som god man är personligt och ska innehas av en lämplig man eller kvinna. Det torde alltså inte vara så att ett uppdrag som god man kan övergå till den gode mannens dödsbo. Jag ställer mig därför mycket frågande till den situation som tar upp. En annan sak är att dödsboet svarar för att den enskildes egendom redovisas och att åtgärder vid förvaltningens upphörande vidtas enligt reglerna i . Frågor om gode män kommer att övervägas i samband med den utredning om förmynderskap som regeringen avser att tillsätta . I det sammanhanget kommer också den fråga som tar upp att behandlas.
frs · GP12637 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:637 om GPS för larmpaketen har frågat om jag avser vidta några åtgärder för att satellitnavigeringstekniken GPS (global positioning system) ska vara standard i de larmpaket som polisen erbjuder bl.a. hotade kvinnor. Jag delar helt uppfattning att de fördelar som modern teknik erbjuder bör tillvaratas för att öka tryggheten för personer som skyddas av larmpaket. Utgångspunkten bör naturligtvis vara att den teknik som ger maximal säkerhet och är användarvänlig används. Exakt vilken sorts teknik som är lämplig och bör användas är dock en fråga för polisen att ta ställning till. Jag har inhämtat att har införskaffat drygt 600 nya larmtelefoner som innehåller GPS-teknik, vilka har lämnats ut till polismyndigheterna. medger tekniken också att telefonens position vid anrop anges på kartan i polismyndigheternas kommunikationscentraler. Förbättrad teknik är ett sätt att öka tryggheten för utsatta personer. Vi får dock aldrig förledas att tro att tekniken i sig är nyckeln i kampen mot våldet. Regeringen bedriver ett omfattande arbete mot våld mot kvinnor. Inom myndigheterna pågår ett arbete inriktat bl.a. på en mer utvecklad tidig risk- och hotbildsbedömning, förbättrade skyddsåtgärder, snabbare handläggning, förbättrat stöd till brottsoffer och ökad samverkan mellan myndigheter samt mellan myndigheter och ideella organisationer. Som ett led i regeringens långsiktiga arbete mot våld mot kvinnor, remitterade departementspromemorian "Ytterligare åtgärder för att motverka våld i nära relationer" (Ds 2001:73). Promemorians utgångspunkt är att det inte är den som utsätts för trakasserier och våld som ska behöva lämna hemmet. Bl.a. föreslås besöksförbud kunna omfatta den egna bostaden och kunna omfatta ett större geografiskt område än . Remisstiden går ut . En proposition kan överlämnas till tidigast .
frs · GP12638 · 2002-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:638 om närpolis i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en fungerande närpolisverksamhet i hela landet. Frågan är ställd mot bakgrund av sammanslagningar av närpolisområden i kommun. Det är polismyndigheterna som beslutar vilka geografiska områden närpolisområdena ska täcka. Polismyndigheterna har den kunskap som krävs för att göra bedömningar på lokal nivå. Jag avstår därför från att kommentera gränsdragningar i enskilda län eller kommuner. Jag har förståelse för den oro människor känner när polisens resurser är för små. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram t.o.m. höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. Polisutbildning bedrivs såväl vid i som vid universiteten i och . Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det finns 17 000 poliser. Att polisutbildning bedrivs på flera platser gör det lättare att rekrytera poliser till olika delar av landet. behandlade i rapporten frågan om storleken på närpolisområden. Rådet konstaterade att det finns två omständigheter att ta hänsyn till: dels närheten till medborgarna, dels effektiviteten i polisverksamheten. Brottsförebyggande rådets bedömning är att alltför små närpolisområden inte kan fungera effektivt och ge den service som medborgarna har rätt att kräva. Alltför små närpolisområden riskerar att bli sårbara för olika typer av störningar, som exempelvis vakanser, sjukskrivningar och ledigheter. Det problemorienterade, långsiktigt brottsförebyggande arbetet riskerar dessutom att få stå tillbaka i små närpolisområden för att resurserna bara räcker till akuta insatser. Av Brottsförebyggande rådets rapport framgår att det problemorienterade arbetet måste utvecklas. I takt med att närpolisen utvecklas får vi ökad kunskap om hur balansen ska upprätthållas mellan antalet närpolisområden och polisiär effektivitet. Jag följer noga utvecklingen av närpolisen men avser inte vidta några åtgärder i frågan om närpolisområdenas storlek.
frs · GP12639 · 2002-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:639 om skatteutjämningen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i syfte att fortsättningsvis ej behöver betala mer i extra skatt till andra landsting. Det är mycket riktigt så att , i likhet med flera andra kommuner och landsting, är nettobetalare i utjämningssystemet. Enligt våra senaste beräkningar uppgår summan till för åren 1998@2002. har dock erhållit i generellt statsbidrag. har således netto varit bidragstagare och erhållit ca . Om man ser till de olika komponenterna i utjämningssystemet är det främst i inkomstutjämningen som är bidragsgivare. Det beror på att länsinvånarna i har höga inkomster per invånare (s.k. skattekraft) jämfört med riksgenomsnittet. Den genomsnittliga skattekraften (medelskattekraften) i riket är ca per invånare medan skattekraften i är ca per invånare. Lägst skattekraft bland landstingen har , med ca per invånare. Utan inkomstutjämning skulle behöva en skattesats på för att erhålla genomsnittliga skatteinkomster medan skulle klara sig . Utjämningssystemet syftar till att ge samtliga kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sina verksamheter. Inkomstutjämningen spelar i detta sammanhang en viktig roll. har en skattekraft som överstiger medelskattekraften . när det nuvarande utjämningssystemet infördes översteg skattekraften i medelskattekraften . har ökat sin befolkning kraftigt i förhållande till övriga delar av landet. Detta, tillsammans med den generella tillväxten i skatteunderlaget, förklarar ökningen av det bidrag lämnat till systemet. En parlamentarisk kommitté har tillkallats för att utreda vissa frågor rörande utjämningssystemet. Den ska lägga fram sina förslag . De grundläggande principerna för systemet, om en långtgående utjämning, ska dock, enligt utredningens direktiv, ligga fast. Utöver detta finns det inte skäl att genomföra förändringar i den riktning som förespråkar.