ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121477 · 2002-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1477 om stölder av medeltida kyrkoskatter har frågat mig om jag avser att verka för att omedelbara åtgärder vidtages för att bevara landets antikviteter och unika medeltida kyrkoskatter kvar i . Som framgår av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. är kulturarvet en angelägenhet för alla och en del av våra samlade resurser som måste förvaltas på ett långsiktigt och hållbart sätt. Ansvaret för detta delas av alla. Att värna det nationella kulturarvet innebär också att bevaka att utförsel av kulturföremål inte sker okontrollerat. Enligt 5 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. krävs tillstånd för utförsel. Olika myndigheter inom kulturområdet och Stiftelsen har ansvaret för att bevilja tillstånd med som samordnare. har att övervaka att utförseln av kulturföremål sker i enlighet med gällande bestämmelser. Jag ser allvarligt på olaglig utförsel av kulturföremål och avser därför att kalla berörda myndigheter till överläggningar för att få deras samlade syn på tillämpningen av gällande bestämmelser och omfattningen av olaglig utförsel. Därefter kommer jag att överväga ytterligare åtgärder. hade regeringens uppdrag att tillsammans med de centrala museerna utarbeta en strategi för att förbättra säkerheten vid museerna, innefattande såväl stöldsäkerhet som brandsäkerhet. Erfarenheterna från museiområdet går att tillämpa även på kyrkor. har haft och kommer också i fortsättningen att ha utbildning i säkerhetsfrågor. Även anordnar utbildning för museipersonal och företrädare för församlingar i bevarandefrågor, där säkerhetsfrågor ingår som en självklar del. Från länsstyrelserna har jag erfarit att tillsynsverksamheten inom kulturmiljöområdet har intensifierats i länen, vilket innebär att länsstyrelsepersonalen kan upplysa de berörda församlingarna om vilka värden som finns där. Bland annat mot bakgrund av den stöldvåg som drabbat kyrkor i olika delar av landet har planer för tillsyn av bl.a. kyrkliga kulturminnen utarbetats i flera län och förebyggande tillsynsarbete genom information och besök har ökat. Ökad kunskap om och utveckling av det brottsförebyggande arbetet visar att ett samordnat och fokuserat arbete kan leda till goda resultat som ökad säkerhet. och dess församlingar har här ett stort ansvar.
frs · GP121478 · 2002-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1478 om nationellt stöd till Koppardalen i har frågat mig om jag avser att utreda det nationella ansvaret för och ekonomiskt stödja de världsunika kulturhistoriska industriarven i . Att bevara och bruka kulturarvet är ett nationellt mål för kulturpolitiken. Kulturarvet är en del av våra samlade resurser som måste förvaltas på ett långsiktigt och hållbart sätt. Det är länsstyrelserna som har det statliga ansvaret för kulturmiljövården på regional nivå och det kommer bl.a. i uttryck genom det statliga bidraget till kulturmiljövård. Det finns därför inte något behov av att särskilt utreda den fråga som gör aktuell. Delegationen för industrisamhällets kulturarv har i sin slutrapport (SOU 2002:67) konstaterat att det är viktigt att tidigt få till stånd ett samråd och delaktighet med näringsliv och regionala institutioner. Detta är en förutsättning för utvecklingen av det kulturarv som de industrihistoriska miljöerna utgör. Precis som nämner är kommun tillsammans med i aktörer i det pågående projektet i Koppardalen genom bl. a EU-medel och kulturmiljövårdsbidrag. satsar även statliga bidrag i projektet. Jag kan, av den information jag fått, konstatera att de kulturhistoriskt värdefulla industrimiljöerna i Koppardalen genom det kommunala och statliga engagemanget har goda förutsättningar att bli ett brukat och levande kulturarv. följer dock kontinuerligt utvecklingen i Koppardalen.
frs · GP121479 · 2002-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1479 om kartellbildning har frågat mig vad jag avser att göra för att komma åt kartellbildningen och konsumenternas svaga roll på konstmarknaden. Självfallet anser jag att olagligt prissamarbete är oacceptabelt på den aktuella marknaden liksom på andra områden. Det kan konstateras att det i konkurrenslagen (1993:20) finns ett förbud mot sådant prissamarbete som leder till att konkurrensen snedvrids på ett märkbart sätt. Det är dock uppgift att tillämpa konkurrenslagen. , som är ansvarigt statsråd för konkurrensfrågor, besvarar en fråga inom just detta område och jag vill därför i övrigt hänvisa till henne för ytterligare kommentarer ur konkurrenssynpunkt. Till lagar som syftar till att stärka konsumenternas roll generellt kan räknas konsumentköplagen (1990:932), marknadsföringslagen (1995:450) och prisinformationslagen (1991:601). är ansvarig myndighet för tillämpningen av dessa lagar. kommer att noggrant följa vilka initiativ berörda myndigheter tar för bevakning av lagarnas tillämpning och efterlevnad med avseende på konst- och antikvitetsmarknaden.
frs · GP121480 · 2002-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1480 om exportförbud av Östersjöfisk har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som leder till en regelförändring, så att fisk fångad i södra kan fortsätta exporteras. Reglerna om export och utförsel av fisk från bygger på det undantag från gränsvärdet för dioxin som och fick. Undantaget gäller enbart för nationell konsumtion av fisk. och är skyldiga att ha system som garanterar att fisk som överskrider gränsvärdet inte förs ut till övriga medlemsstater. Genom förordningen (2002:569) om utförsel av fisk från och föreskrifter om utförsel och export av fisk från (LIVSFS:2002:33) möjliggörs utförsel av fisk som inte överskrider gränsvärdet till övriga EU. Detaljer om utförseln regleras i föreskrifter genom en särskild lista över arter som får föras ut och exporteras. När det gäller dessa arter är man tillräckligt säker på att de inte överskrider gränsvärdet. I föreskrifter finns även en bilaga över arter som får föras ut eller exporteras enbart om de är fiskade i vissa områden. Denna bilaga innehåller inga arter. Det dataunderlag som finns har inte ansett vara tillräckligt för att omgående tillåta utförsel och export av exempelvis sill, strömming och lax från södra . Regelverket är däremot förberett för detta. Så snart med tillräcklig säkerhet kan säga att fisk av en viss art från ett visst område inte överskrider dioxingränsvärdet kommer bilagan att ändras. Några ytterligare åtgärder från min sida är därför inte nödvändiga.
frs · GP121481 · 2002-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1481 om exportförbud har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att unika kulturobjekt illegalt förs ut från . Som jag svarat på en likartad fråga av , är det en viktig uppgift i den statliga kulturpolitiken att värna det nationella kulturarvet. I denna uppgift ingår att bevaka att utförsel av kulturföremål inte sker okontrollerat. Därför krävs enligt 5 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. tillstånd för utförsel. Ansvaret för att bevilja tillstånd har olika myndigheter inom kulturområdet och Stiftelsen med som samordnare. har att övervaka att utförseln av kulturföremål sker i enlighet med gällande bestämmelser. skedde vissa ändringar i regelverket. Bl.a. blev fler föremål tillståndspliktiga jämfört med tidigare. hänvisar till uppgifter i massmedierna om att en olaglig utförsel av konstföremål pågår. Stiftelsen har framhållit att inträde i EU medfört försämrade kontrollmöjligheter och att ökade insatser krävs för att motverka denna utveckling. Jag har fått information om att tagit kontakt med och för att diskutera den aktuella situationen. Jag har all anledning att se allvarligt på olaglig utförsel av kulturföremål. Som jag nämnt i tidigare frågesvar avser jag därför att kalla berörda myndigheter samt Stiftelsen till överläggningar för att få deras samlade syn på tillämpningen av gällande bestämmelser och omfattningen av olaglig utförsel. I detta sammanhang kommer de att informera om vilken kompetens de har byggt upp för att utöva sitt ansvar och vilka resurser de avsätter till hanteringen av dessa frågor. Jag kommer därefter att överväga ytterligare åtgärder.
frs · GP121482 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1482 om avgift för resande över "nya " har frågat mig om jag ämnar ta initiativ till att de dagliga pendlarna över inte ska påföras en orimlig avgift. undertecknade den norska samferdselministern och jag ett avtal som innebär att och tillsammans ska bygga en ny broförbindelse på 6 över vid . Projektet ska finansieras med avgifter som kommer att tas ut av trafikanterna som passerar bron. Avgiften blir i storleksordningen för personbilar och för tunga fordon. Att avgifter införs är inte något nytt påfund. Redan i samband med behandling av den näringspolitiska propositionen 1990/91:87 beslutades att den nya ska avgiftsfinansieras och därefter har frågan behandlats i samband med bl.a. Infrastrukturpropositionen 1996/97:53. Jag är oerhört glad över att och nu har kunnat enas i ett avtal. Det betyder att vi äntligen kan bygga bort en trafikfarlig flaskhals på . Jag är övertygad om att bron kommer att underlätta de gränsöverskridande kontakterna och gynna en positiv utveckling i området. Jag anser också att avgiftsnivåerna är rimliga med tanke på den stora förbättring som trafikanterna får, men jag förstår också den oro som pendlarna kan känna inför förändringen. och Statens vegvesen ska nu ta fram ett elektroniskt system för avgiftsupptagningen. Jag har redan framfört att detta självklart ska inbegripa generösa rabatter till de dagliga pendlarna.
frs · GP121483 · 2002-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1483 om har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att hjälpa de som drabbades av skyfallen på . Låt mig först beklaga den förödelse som ovädret över förorsakade. Vissa människor har drabbats hårdare än andra av vädrets makter, i synnerhet de som fått skador på privat egendom. Dock begränsar jag mitt svar till det vägnät som drabbats då hus och hem först och främst är en försäkringsfråga. Omfattande skyfall uppstod 2002. Regnmängderna var inom vissa områden mycket omfattande. Resultatet blev förödande för framförallt västra vilket resulterade i att räddningstjänsten förklarade kommun som katastrofområde. Situationen förvärrades 2002 då ytterligare ett lågtryck med stora regnmängder föll över samma område på . De omfattande regnmassorna förorsakade stora skador såväl på det allmänna som på det enskilda vägnätet. De mest utsatta områdena var koncentrerade till västra . underhållsentreprenör, , satte in stora resurser för att så snabbt som möjligt reparera och öppna raserade vägar samt utföra nödvändiga trafiksäkerhetsåtgärder på det allmänna vägnätet som drabbats. 2002, dagen efter det andra lågtrycket, kunde samtliga vägar förutom en mindre väg öppnas för trafik. Samtliga vägar förutom väg 178 och 740 kommer att vara helt återställda i mitten av månaden. Beträffande de skador som uppstått på det enskilda vägnätet med statsbidrag är informationen begränsad. Först när ansökningar om bidrag till återställningsarbeten inkommit till kan bedömningen göras om skadornas omfattning. är den myndighet som ansvarar för det statliga vägnätet och jag har försäkrat mig om att situationen är under kontroll. Sammantaget är min bedömning att kostnaderna för återställningsarbetet ryms inom de ekonomiska ramar som disponerar.
frs · GP121484 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1484 om våld mot homosexuella har frågat vad jag ämnar vidta för åtgärder för att uppfylla intentionerna att prioritera bekämpningen av brott med homofobiska motiv. Jag har så sent som i ett svar på en fråga från () redogjort för min syn på den typ av brottslighet som fråga handlar om. Jag skrev i det tidigare svaret att det demokratiska samhället vilar på en grundsyn som utgår från att alla människor är lika värda och att varje individ ska behandlas med samma hänsyn och respekt. Regeringen har också i olika sammanhang konstaterat att arbetet för att motverka rasism, främlingsfientlighet och homofobi är en av de viktigaste samhällsfrågorna över huvud taget. Jag redogjorde i svaret på fråga för vilka åtgärder som vidtagits för att utveckla bekämpningen av brott med bl.a. homofobiska motiv. Jag väljer därför att i dessa delar återge vad jag skrev i det svaret. Att öka kunskapen och medvetandet är en av de viktigaste insatserna för att bekämpa hatbrott. I regleringsbreven uppdrog regeringen därför åt rättsväsendets myndigheter att säkerställa att personalen har tillräckliga kunskaper om såväl grunden för hatbrott som situationen för de grupper som utsätts för sådana brott. Myndigheterna har ålagts att upprätta särskilda utbildningsstrategier och att rapportera hur dessa har tillämpats. Regeringen har dessutom uppdragit till att ta fram en rapport om hatbrott. I rapporten, vilken publicerades , analyseras läget när det gäller denna typ av brottslighet och åren närmast . Rättsväsendets myndigheter bedriver ett omfattande utvecklingsarbete när det gäller bekämpning av brott med rasistiska eller homofobiska motiv. har Riksåklagaren och genomfört flera åtgärder för att utveckla arbetet på området. Riksåklagaren har byggt upp en kunskapsbank på åklagarväsendets intranät med relevanta förarbeten, dokument och länkar till andra myndigheter och organisationer, såväl i som utomlands. Riksåklagaren och har inlett ett samarbete med gemensamma inspektioner gällande hanteringen av rasistiska brott. De har även inlett ett fast samarbete i form av erfarenhetsseminarier i syfte att höja kunskapsnivån på området. På lokal nivå har samarbetet mellan polis och åklagare intensifierats när det gäller att utveckla arbetsmetoder. Det pågår alltså arbete inom rättsväsendet med att höja kompetensen när det gäller hatbrott. Myndigheterna har emellertid kommit olika långt i detta arbete. Det är av största vikt att arbetet fortskrider. Regeringen fortsätter därför @ i samband med budgetarbetet, i regleringsbreven och i den fortlöpande myndighetsdialogen @ att kräva redovisning av myndigheternas utbildningsinsatser i dessa frågor. Brottsförebyggande rådets rapport kommer att utgöra ett värdefullt underlag i detta sammanhang. Jag följer alltså noga den fortsatta utvecklingen av detta viktiga arbete.
frs · GP121485 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1457 om skuldtyngda barn och 1485 om skuldtyngda barn i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att föräldrar inte ska kunna skriva över skulder på sina omyndiga barn. har frågat mig vad regeringen avser att göra för att förhindra att föräldrar skriver över bilar på sina barn och därefter låter dessa ta konsekvenserna av obetalda böter och skatteskulder. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Det är inte möjligt att ensidigt överlåta en skuld till någon. Som huvudregel gäller dessutom att den som är inte själv får åta sig förpliktelser. Meningen är att en underårig inte ska kunna skuldsätta sig. Denna regel gäller även vid gåvor. Om mottagandet av en gåva innebär förpliktelser för barnet, får förmyndaren @ dvs. i regel en förälder @ avgöra om barnet ska ta emot gåvan. Om det är förmyndaren själv som är givare bör en god man förordnas för barnets räkning för att avgöra om gåvan bör tas emot eller inte. Generellt finns alltså ett gott skydd mot skuldsättning för barnen i den civilrättsliga lagstiftningen. Från näringsministern har jag inhämtat följande. Ansvaret för fordonsskatt och felparkering åvilar den som är registrerad som ägare i vägtrafikregistret, även om någon annan är civilrättslig ägare till fordonet. Att systemet är sådant får ses mot bakgrund av det stora antalet fordon och överlåtelser av fordon. Enligt uppgift finns ca sex miljoner fordon registrerade. anmäls över två miljoner ägarbyten. Exempelvis en ordning där man vid registreringsförfarandet undersöker om den som registreras som ägare också är civilrättsligt rätt ägare till fordonet skulle alltså vara mycket kostsam. Skulle det visa sig att felaktiga registreringar är ett växande problem får frågan naturligtvis studeras mera ingående.
frs · GP121486 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1486 om parkeringsböter för utländska bilister har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att parkeringsböter ska kunna drivas in också från utländska medborgare. Överträdelser av parkeringsbestämmelser beivras numera huvudsakligen genom felparkeringsavgift enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift. Några rättsliga hinder mot att driva in felparkeringsavgifter från utländska medborgare som är bosatta i finns givetvis inte. Det kan däremot vara förenat med svårigheter att driva in parkeringsavgifter från fordonsägare som är bosatta i utlandet, exempelvis utlänningar som påförts felparkeringsavgift under en semesterresa i . Mot bl.a. denna bakgrund tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att överväga behovet av att ändra det svenska regelverket för att i större utsträckning än förmå utländska förare @ och i förekommande fall utländska fordonsägare @ att betala böter och avgifter som har ålagts för förseelser mot trafiklagstiftningen. Uppdraget ska redovisas . Det är ännu för tidigt att säga vilka konkreta åtgärder som utredningens arbete kan komma att leda fram till.
frs · GP121487 · 2002-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1487 om litteraturpris har frågat vilka åtgärder jag kommer att vidta så att inte kostnaden för litteraturpriset till minne, prissumma och omkostnader ska drabba övrig barnkulturverksamhet. Bakgrunden är att regeringen har aviserat sin avsikt att med godkännande instifta ett internationellt litteraturpris till minne som utdelas och som omfattar en prissumma på . har på regeringens uppdrag lämnat förslag på den närmare utformningen av priset. Regeringen har starkt prioriterat insatser på kulturområdet för barn och ungdomar. Det gäller särskilt litteraturområdet. Genom att kommunerna fått möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga har tillgången till litteratur på skolor och folkbibliotek påtagligt förbättrats. Vidare har statens insatser för läsfrämjande verksamhet i skolor, på bibliotek och inom ideella organisationer medverkat till ökade möjligheter för engagerade personer att aktivt arbeta med barn och ungas litteratur och läsning. Dessutom är målsättningen med den sänkta mervärdesskatten på böcker att läsandet i alla grupper ska öka. Genom ett litteraturpris till minne understryker regeringen ytterligare vikten av kultur för barn och unga, vikten av läsandet och språket i och världen. Självklart ska inte kostnaden för priset drabba övrig barnkulturverksamhet. Tvärtom kommer en socialdemokratisk regering att ge ännu högre prioritet åt barnkulturen . Det tillhör de områden som socialdemokratin uttryckligen pekar ut i årets valmanifest.
frs · GP121488 · 2002-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1488 om resurser till Campus har frågat mig om jag är beredd att anslå erforderliga medel till Campus så att där kan bedrivas forskarutbildning inom de områden som verksamheten är specialiserad på. Den svenska högskolans förhållandevis decentraliserade styr- och resurssystem innebär att det är universiteten och högskolorna själva som beslutar hur de resurser som regering och riksdag tilldelat dem ska användas. Det är alltså i det här fallet universitets styrelse som har att besluta om hur statsanslaget ska fördelas mellan olika verksamheter. Forskningsanslaget fördelas genom budgetpropositionen och regleringsbrevet. Där framgår hur stora belopp som ska satsas på t.ex. teknisk forskning, men inte var forskningen ska ske. För Campus vidkommande har emellertid regeringen valt att tilldela öronmärkta medel för denna mycket angelägna satsning. Därigenom har regeringen verkat för en kraftig utbyggnad av forskningen i . tilldelades sammanlagt i permanent anslagsökning för att främja den tekniska forskningen vid Campus . Denna satsning fortsätter genom att , som regeringen har aviserat, tillförs ytterligare i statsanslag för den tekniska forskningen vid Campus . Utöver denna satsning på teknisk forskning i har regeringen i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) tilldelat värdskapet för två nationella forskarskolor, varav en har sitt säte i . Det är forskarskolan i teknisk och naturvetenskaplig didaktik. Forskarskolorna är en del av en stor nationell satsning på forskarutbildningen, och regeringen avsätter i permanenta resurser för forskarskolan i teknisk och naturvetenskaplig didaktik. Målet är att minst 25 doktorer ska ha utexaminerats från forskarskolan vid utgången av 2007. universitets styrelse har sedan Campus inrättades avsatt stora resurser för att bygga ut verksamheten. var 19 professorer och 48 doktorander verksamma där och antalet nyantagna doktorander ökar . har länge haft en nationellt sett förhållandevis låg utbildningsnivå. Uppbyggnaden av Campus är därför av särskild vikt ur ett grundutbildningsperspektiv. Utbildningarna vid Campus är högskoleutbildningar och bör som sådana ha en tydlig forskningsanknytning. Hur stor del av forskarutbildningen som förläggs dit är det, som tidigare påpekats, universitets styrelse och ledning som beslutar om.
frs · GP121489 · 2002-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1489 om efterlevnad av SFS 1998:1634 har frågat näringsministern om han avser att se till att både arbetsförmedlingar och försäkringskassor tillämpar förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete korrekt. Härmed avser hon bl.a. att statliga myndigheter vid verksamhetsminskningar ska undersöka möjligheter till samverkan och alternativa lösningar. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först säga att det är viktigt att statliga verksamheter är spridda över landet och att medborgare i hela landet har tillgång till en god service. Detta måste gå att förena med berättigade krav på effektivisering av den statliga sektorn. Statliga myndigheter ska inom sina verksamhetsområden verka för att de regionala utvecklingspolitiska målen uppnås. Enligt verksförordningen (1995:1322) ska myndigheter bl.a. beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller regionalpolitiken. I förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete förtydligas detta krav. Det är en mycket viktig fråga vid uppföljningen av myndigheternas arbete, och i dialogen mellan regeringen och myndigheterna att diskutera hur, och under vilka förutsättningar, det regionala hänsynstagandet bäst kan realiseras. Regeringen avser att utveckla styrningen av de myndigheter vars verksamheter bidrar till att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Som ett viktigt steg har regeringen uppdragit åt och ytterligare 17 myndigheter att identifiera potentiella områden för ökad sektorssamordning inom sex politikområden. Myndigheterna ska även utarbeta metoder som säkerställer en effektiv samordning. () ingår bland dessa myndigheter. Med ca 400 arbetsförmedlingskontor har AMV en mycket stark lokal närvaro. AMV ska naturligtvis beakta nämnda förordningar vid verksamhetsförändringar. Försäkringskassorna är självständiga offentligrättsliga organ. De leds av en regionalt politiskt tillsatt styrelse med fullt ansvar och omfattas inte av verksförordningen (1995:1322) eller av förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete. Deras verksamhet regleras i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det regionala samarbetet med kommuner och landsting är dock omfattande vad gäller verksamhetsfrågor. Försäkringskassorna arbetar t.ex. intensivt för att öka sin tillgänglighet, bl.a. genom satsningar på servicetelefoni och Internet. Jag kommer att mycket noga följa uppdraget till och andra myndigheter och att berörda myndigheter tillämpar förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete korrekt.