ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11716 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:716 av de () till justitieminister om utvärdering av förmyndarskapsreformen regler för förmyndarskap, god man och förvaltare har gällt . Det finns en hel del som inte fungerar bra med nuvarande regler. Bl.a. behöver den enskildes inflytande över beslut om och utseende av god man stärkas. I de allra flesta fall är nämligen en förälder eller annan anhörig, för vilken den enskilde har förtroende, lämplig som god man eftersom de känner och förstår den funktionshindrades situation. Många funktionshindrade personer har svårt att själva föra sin talan och de är därför särskilt utsatta om de utsätts för t.ex. myndighetsmissbruk. Gällande regler leder inte sällan till tvång och godtycke när god man ska utses. konstaterade i ett betänkande att regeringen har aviserat en utvärdering av förmyndarskapsreform. Såvitt utskottet känner till har emellertid något utvärderingsarbete ännu inte kommit i gång. Jag anser att en utvärdering omgående bör komma igång så att eventuella ändringar och förbättringar för den enskilde kan bli av . När avser ministern att starta utvärderingen av förmyndarskapsreform?
fr · GP11717 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:717 av de () till statsrådet om röstköp för ökad valfångst vill tillsammans med ytterligare några länder, t.ex. , utöka valjakten. Frågan kommer upp på Internationella valfångstkommissionens (IWC) möte . innehar ordförandeskapet i kommissionen. Enligt uppgifter sysslar som bäst med att "köpa" röster från en del mindre välbeställda länder genom olika ekonomiska utfästelser och påtryckningar. Denna rösthandel kan knappast anses förenlig med internationella principer. måste tillsammans med andra länder agera internationellt för att stoppa detta. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa eller hindra rösthandel som syftar till att på få igenom en utökad valjakt?
fr · GP11718 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:718 av de () till finansminister om expertskatten De höga svenska skatterna tvingade regeringen att införa en s.k. expertskatt för utländska experter som arbetar i . Åtgärden vidtogs för att några experter från andra länder över huvud taget skulle kunna tänka sig att arbeta i . Effekten av detta beslut är att en svensk expert som gör exakt samma jobb som en utländsk expert drabbas av högre skatt än denne. För en utländsk expert gäller att av inkomsten undantas från både skatt och sociala avgifter. Signalen till svenska experter är tydlig. Den enda rimliga slutsatsen är att denna skattesänkning borde gälla alla anställda med expertstatus. visar det sig att cirka en fjärdedel av de som ansökt om denna skattereduktion kommer från våra grannländer. Det finns fall där anställda icke svenska medborgare i nordiska koncerner fått status som utländska experter. Detta skapar möjligheter att skatteplanera mellan nordiska länder. Finansministern och regeringen talar ofta om rättvisa skatter och lojal skattekonkurrens. I expertskatten förenas motsatsen till båda dessa av regeringen omhuldade principer. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att utländska och svenska experter ska ges samma skattevillkor vid arbete i ?
fr · GP11719 · 2002-02-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:719 av de () till finansminister om F-skattsedeln Trots att regeringen talar mycket om att det i är lätt att starta och driva företag finns det väldigt många hinder. Ett svårt sådant hinder är att få F-skattsedel. bedömning av vem som ska få F-skattsedel tycks också variera över landet. Tydligen är det vanligt att sjuksköterskor som söker F-skattsedel för att driva egna vårdföretag får avslag. Jag anser att en sjuksköterska ska få möjlighet att driva ett eget företag även om det i början handlar om verksamhet i relativt liten skala. Nog måste det anses att sjuksköterskan uppfyller kravet på självständighet och att hennes eller hans arbete kan jämföras med t.ex. konsulter av olika slag. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att det ska bli enklare att få F-skattsedel?
fr · GP11720 · 2002-02-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:720 av () till justitieminister om situationen vid häktet i Efter ett studiebesök vid häktet i finns många funderingar. finns det 26 platser vid häktet, men vid mitt besök fanns ett femtiotal häktade inskrivna. Vid sådana överbeläggningar placeras häktade i celler i polishus, bl.a. i . Då häktade flyttas till polishus medför detta problem, inte bara att de intagna inte kan ges den hjälp av sjuksköterska som kan ges vid häktet, utan också bl.a. problem med förhör av olika slag, förhören blir svåra att genomföra och extra resor kommer till. Vad jag förstår kan inte verksamheten i uppfylla de krav som finns i häkteslagen. ska ytterligare åtta platser byggas vid häktet i , men det verkar som om detta bygge inte löser de problem som finns, varken i eller för andra orter @ eftersom det tydligen är "fullbelagt" överallt. Det finns också, enligt uppgift, de som sitter så länge på häktet att de direkt "muckar" efter sin vistelse där. Med vad som här anförts undrar jag om statsrådet ämnar att vidtaga åtgärder med anledning av situationen i bl.a. ?
fr · GP11721 · 2002-02-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:721 av () till statsrådet om åldersdiskriminering I samband med att regeringen presenterade sin ungdomsproposition 1999 så lovade man att ta initiativ till att se över diskriminering på grund av ålder. Ännu har vi dock inte sett att något har hänt. Många ungdomar upplever att de blir diskriminerade på grund av sin ålder. Campingägare sätter 18-årsgränser för att man ska få sätta upp sitt tält. Flera butiker, bl.a. i och , har portförbjudit ungdomar att komma in i affären under vissa tider. I några kommuner har man diskuterat att införa utegångsförbud för unga . De flesta av dessa åtgärder har som tur är dragits tillbaka efter att de uppmärksammats i medierna. Ett annat problem är de åldersgränser som finns när man vill gå ut och roa sig. Även om man är myndig så är det långt ifrån säkert att man kommer in på krogen. Vissa uteställen har dessutom olika åldersgränser för tjejer respektive för killar. I arbetet mot diskriminering har man inom den europeiska unionen tagit ett gemensamt handlingsprogram mot detta. Programmet stöder verksamhet mot diskriminering på grund av ålder. Vad avser ministern göra på svensk och europeisk nivå för att uppfylla handlingsplanen mot åldersdiskriminering?
fr · GP11722 · 2002-02-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:722 av () till statsrådet om vård av flyktingbarn Lag (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, gäller alla barn, även asylsökande barn. har behandlingen av ensamma flyktingbarn vid flyktingförläggning givits särskild uppmärksamhet. Flera barn har där försökt begå självmord och det finns även misstanke om prostitution. I 3§ LVU stadgas att vård ska beslutas om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom olika former av socialt nedbrytande beteende. I förarbetena till lagen är det tydligt att med socialt nedbrytande menas bl.a. prostitution. I lagens 6:e paragraf sägs att socialnämnden får besluta om omhändertagande om det är sannolikt att den unge behöver beredas vård. Det är uppenbart att flera av dessa barn inte fått den behandling de är i behov av. Det är även uppenbart att samordningen mellan och kommunen inte fungerar som den bör. Kommunen har enligt lagen ansvaret för vården. är det inte rimligt att begära att kommunen ska bära hela kostnaden. Staten har också ett ansvar. Vilka åtgärder är migrationsministern beredd att vidta för att förbättra samordningen mellan stat och kommun vad avser omhändertagande och vård av svårt utsatta ensamma flyktingbarn?
fr · GP11723 · 2002-02-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:723 av () till näringsminister om ekonomiska förutsättningar för vindkraft , gav regeringen tillstånd till att bygga en vindkraftspark på Lillgrund i . De 48 vindkraftverken ska utgöra största och världens näst största havsbaserade vindkraftspark. Vindkraftsparken vid Lillgrund ska producera lika mycket el som samtliga svenska vindkraftverk gjorde . Det motsvarar av Malmös behov av elektricitet. Projektet, som kostat ca , har rönt ett stort internationellt intresse. Erfarenheterna från Lillgrund kommer att få stor betydelse även för andra havsbaserade parker. Både och regeringen har ambitionen att utöka elproduktion via vindkraft. Men den s.k. har lagt fram ett förslag som i praktiken innebär kraftigt försämrade ekonomiska villkor för vindkraften. Detta har skapat en stor osäkerhet för den svenska vindkraftens framtid, inklusive för som konstaterat att projektet inte kan genomföras om utredningens förslag blir verklighet. En rad remissinstanser, däribland och , har föreslagit kompletterande stödsystem för att möjliggöra fortsatt vindkraftsutbyggnad. Också har lämnat positiva signaler om detta i medierna (). Jag vill fråga näringsministern: Avser näringsministern att vidta någon åtgärd för att de ekonomiska förutsättningarna för ny vindkraft inte ska försämras, samt för att skapa ett långsiktigt och tillförlitligt stöd för denna kraftkälla?
fr · GP11724 · 2002-02-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:724 av () till försvarsminister om hiv/aids som ett säkerhetspolitiskt hot har Försvarsberedningen i en serie rapporter fastställt att de nya säkerhetshoten i ökad grad bygger på andra faktorer än de rent militära och att de därmed också måste bekämpas med andra medel än de traditionellt militära. Ett akut hot som fastställt som en allvarlig faktor i den säkerhetspolitiska hotbilden är den omfattande spridningen av hiv/aids. innebär spridningen av hiv/aids att stater riskerar att bryta samman, med ökande risker för väpnade konflikter och flyktingströmmar som följd. Det ökar i sin tur smittspridningen ytterligare. har ca 25 miljoner människor dött på grund av aids. Min fråga till försvarsministern är: Vilka åtgärder tänker ministern att vidta för att aktivt verka för att spridningen av hiv/aids klassas som ett säkerhetsproblem?
fr · GP11725 · 2002-02-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:725 av () till kulturminister om arkivens uteblivna leveransmedel skildes från staten. Överenskommelsen som upprättades mellan kyrkan och staten inbegrep bl.a. en överföring av de kyrkokommunala arkiven och folkbokföringsarkiven från kyrkan till staten. Arkiven skulle överföras från församlingarna till landsarkiven eftersom kyrkan inte längre skulle fungera som folkbokföringsmyndighet. Dessutom ansågs arkivmyndigheterna ha större möjligheter att skapa bättre förvaring av och tillgänglighet till materialet. Överföringen av ett så stort material innebär naturligtvis en avsevärd kostnad. Enligt avtalet ska kostnaden delas mellan kyrkan och staten. "svarar för kostnaderna för arkiven fram till dess materialet har överlämnats till arkivmyndigheterna. Staten svarar för de kostnader som uppkommer därefter" (prop. 1998/99:38). För att bekosta sin del av avtalet har regeringen anslagit resurser till (RA) som RA i sin tur fördelat till landsarkiven. har dock inga medel anslagits för detta ändamål. måste alltså, för att kunna ta emot de kyrkliga arkiven, omfördela medel inom sina redan sinande anslag. För flera av landsarkiven är det en omöjlighet och överföringen måste därför avbrytas. Staten har tagit på sig ett ansvar för de kyrkokommunala arkiven liksom för folkbokföringsarkiven. Det är därför oacceptabelt att regeringen underlåtit att betala ut den ersättning som är nödvändig för att fortsätta den påbörjade överföringen. Min fråga blir därför: Vad avser statsrådet göra för att uppfylla det statliga ansvaret för det kyrkliga arkivmaterialet?
fr · GP11726 · 2002-02-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:726 av () till statsrådet om invandrarflickors skolgång I anslutning till mordet på har invandrarkvinnornas/-flickornas situation kommit i fokus. Olika företeelser, som uppmärksammats, har vi känt till , men inte engagerat oss tillräckligt i för att vi seriöst skulle ta oss an dem. För många i vårt land är invandrarna fortfarande främmande och inte på riktigt en av oss. Varför det är så kan det finnas många förklaringar till. Genom plötsliga död har invandrarnas situation åter belysts. På ett brutalt sätt har vi tvingats inse att det finns kulturella glapp mellan infödda svenskar och många invandrargrupper. Framför allt gäller det synen på demokrati och mänskliga rättigheter, inklusive kvinnans rättigheter. Även om förskolan, skolan och andra institutioner har observerat framför allt invandrarflickornas situation, har de inte lyckats förmedla många invandrarbarns svåra situation till det övriga samhället eller förhindra att många invandrade flickor slutar skolan för . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att förhindra att flickor med invandrarbakgrund slutar den obligatoriska skolan för tidigt?
fr · GP11727 · 2002-02-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:727 av () till statsrådet om avvisning av sjuka barn Barn som kommer som flyktingar till har numera rätt till sjukvård, inte enbart av akut slag. finns flera barn i , vars familjer ej erhållit asyl utan fått avvisningsbeslut och där hänsyn ej tagits till att barnet, enligt läkarintyg, har sådant behov av fortsatt vård att det är avgörande för barnets utveckling. Planerad vård samt utprovning av hjälpmedel kan då självfallet inte genomföras om avvisningsbeslut verkställs. Den vård, träning eller tillgång till hjälpmedel som är nödvändig finns ej att få i det land som familjen utvisas till. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser integrationsministern att vidta med anledning av att , som ratificerat , avvisar barn som har ett vårdbehov som ej kan tillgodoses i mottagarlandet innan behandling är avslutad?
fr · GP11728 · 2002-02-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:728 av () till statsrådet om asylsökande barn Barn som kommer som flyktingar till har numera rätt till sjukvård, inte enbart av akut slag. finns flera barn i , vars familjer ej erhållit asyl utan fått avvisningsbeslut och där hänsyn ej tagits till att barnet, enligt läkarintyg, har sådant behov av fortsatt vård att det är avgörande för barnets utveckling. Planerad vård samt utprovning av hjälpmedel kan då självfallet inte genomföras om avvisningsbeslut verkställs. Den vård, träning eller tillgång till hjälpmedel som är nödvändig finns ej att få i det land som familjen utvisas till. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att barn, som har ett vårdbehov som ej kan tillgodoses i mottagarlandet, utvisas innan behandling är avslutad?
fr · GP11729 · 2002-02-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:729 av () till näringsminister om Norra stambanan I planeras en ombyggnad av Norra stambanan, delen Ede@Edänge, inklusive ny bro över Ljusnan. Det omläggningsförslag som valt, förändrar starkt landskapsbilden. Flera personer och organisationer har anfört hur den föreslagna sträckningen sker på bekostnad av de natur- och kulturvärden som finns i detta område. Många har föreslagit en sträckning norr om nuvarande broläge, något som ignorerat utan att redovisa orsak. Denna del av Ljusnan var föremål för förberedelser för utbyggnad av vattenkraften. avstyrdes 1979 och 1987 då regeringen ansåg att det skulle få en omfattande skadegörelse på landskap m.m. I beslutet fastslog regeringen följande: "Regeringen anser att de skadliga verkningarna på fiske, mark, landskapsbild, naturvård samt andra allmänna intressen är så stora, att företaget möter hinder enligt 3kap 3§ vattenlagen. På grund härav förklarar regeringen vattenföretaget otillåtet". Biologisk mångfald och kulturvärden negligeras tvärtemot de miljömål satt upp för i enlighet med beslut om miljökvalitetsmål fastställda av . Även transportpolitiska mål med krav på god livsmiljö för alla med skydd för natur och miljö och med effektiv hushållning med mark, vatten och andra naturresurser förbises. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att den planerade ombyggnaden av Norra stambanan, delen Ede-Edänge, inte kommer påverka natur- och kulturvärden negativt och därmed gå emot de av fastställda miljökvalitets- respektive transportpolitiska målen?
fr · GP11730 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:730 av () till statsrådet om småföretagen och Postens priser frågade jag biträdande näringsministern om regeringen avsåg höra representanter för näringslivet, särskilt småföretagare, angående den tänkta prishöjningen på enstaka brevförsändelser. Detta skulle enligt statsrådet ske före ett eventuellt beslut om bifall till Postens hemställan om prishöjning. I en interpellationsdebatt svarade statsrådet att frågan kommer att "analyseras framför allt utifrån konsumenternas och småföretagarnas perspektiv men även utifrån konkurrenternas och Posten AB:s." Men i regeringens uppdrag till fanns angivet att ska samråda med , och , men inte med någon företagarorganisation. Småföretagarna, för vilka Postens prissättningspolitik är mycket viktig, blir således inte hörda under utredningsarbetet. Att vara remissinstans är inte tillräckligt. Efter vad jag har inhämtat är det inte aktuellt för att höra någon representant för småföretagarna över huvud taget. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till biträdande näringsministern: Avser ministern utfärda ett tilläggsdirektiv till om att höra representanter för näringslivet, och särskilt småföretagare, angående deras bedömning av betydelsen av den tänkta prishöjningen?
fr · GP11731 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:731 av () till kulturminister om folkbibliotek på entreprenad Bibliotekslagen är viktig för att garantera att invånarna i kommunerna har tillgång till ett folkbibliotek där de kan låna böcker kostnadsfritt. Bibliotekslagen hindrar dock inte att kommunerna lägger ut folkbiblioteken på entreprenad. Så har också skett i ett antal kommuner. Entreprenörer är studieförbund, aktiebolag, ekonomiska och ideella föreningar. Det är enligt min uppfattning angeläget att det görs en uppföljning och utvärdering av denna entreprenadverksamhet. Jag vill fråga: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta med anledning av entreprenadverksamheten på biblioteksområdet?
fr · GP11732 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:732 av () till justitieminister om rekryteringen av åklagare På grund av den urholkning som sker i åklagarväsendets budget drabbas nyrekryteringen . De kan inte utöka med de ca 30 personer inom åklagarväsendet som man egentligen är i behov av för att bibehålla nivån i nuvarande organisation. Ett exempel på detta finns i där åklagarkammaren tvingas ta hjälp av två pensionerade åklagare. Hård arbetssituation har lett till flera sjukskrivningar, vilket i sin tur lett till personalbrist. "Det är inte roligt att som chef behöva säga att vi tyvärr har en arbetsmiljö som inte är hållbar i längden. Om ingenting görs från statsmakternas sida kan man befara att allt fler kommer att bli sjukskrivna", säger chefsåklagare till . För att rättsstaten ska fungera krävs att domstolarna har en fullgod bemanning. Situationen är ytterst anmärkningsvärd och i längden ohållbar. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att säkra och förbättra rekryteringen av åklagare?
fr · GP11733 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:733 av () till justitieminister om polisens arbetsbelastning i Polisen i i och särskilt i har liksom i övriga landet drabbats av minskade resurser i förhållande till de uppdrag man är satt att utföra. stiger antalet turister och besökande kraftigt i länet och arbetsbelastningen för polisen är då extra kännbar. Detta oroar såväl länets invånare som poliser och politiker. Med kvar till kommande turistsäsong är frågan åter aktuell. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att regionens poliser ska ges en rimlig arbetsbelastning som påfrestningarna är extra stora?
fr · GP11734 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:734 av () till finansminister om I höstens regionalpolitiska proposition slog regeringen fast det angelägna i att motverka ytterligare försämringar av servicetillgången i utsatta områden. Mot detta ställs de lönsamhetskrav som regeringen i ägardirektiven ställer på de statliga bolagen. Enligt uppgift har man på inlett ett arbete för att lösa denna målkonflikt. lät undersöka ombudsfunktionens betydelse inom lanthandeln. Många lanthandlare svarade att möjligheten att erbjuda olika ombudsfunktioner var nödvändig för att kunna behålla och utöka kundkretsen. av lanthandlarna har någon ombudsfunktion, oftast för . Hälften av lanthandlarna trodde inte att deras butik existerar . Pessimismen är störst bland dem med små butiker. sade upp ett hundratal ombud av lönsamhetsskäl, varav ett tjugotal på landsbygden. sorterar under som uppenbarligen inte koordinerat sin policy med och regeringens ambition uttryckt i den regionalpolitiska propositionen. Med anledning av agerande och regeringens uttalade strävan att motverka en försämring av servicetillgången på landsbygden vill jag fråga finansministern: Vad avser ministern göra med anledning av agerande som bidrar till ytterligare försämringar av servicetillgången på landsbygden?
fr · GP11735 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:735 av () till utbildningsminister om nycirkushögskoleutbildning Det har pågått diskussioner om en högskoleutbildning för nycirkusartister. De konstnärliga högskolorna , , , samt och har på olika sätt engagerat sig i frågan och har bl.a. gemensamt genomfört en förprojektering. En slutrapport av förprojekteringen av nycirkushögskoleutbildningen överlämnades till . Enligt uppgift skulle i kunna vara beredd att ta ett huvudmannaskap för nycirkusutbildningen under förutsättning att de får uppdraget av regeringen och att de tilldelas medel som täcker det hela. Samarbetet i frågan mellan högskolorna har fungerat väl. är villig och mycket angelägen om en samordning och lokalisering i kommunen där även Cirkus Cirkör finns. Statsministern har dessutom gjort mycket positiva uttalanden i samband med invigningen av Cirkus Cirkörs nya lokaler i . Kvarstår gör dock frågan om det finns ett verkligt intresse från regeringens sida att få till stånd en högskoleutbildning för nycirkusartister och hur angelägen frågan är. Att starta en sådan verksamhet inom ramen för och de andra högskolornas nuvarande resurser verkar vara uteslutet. Med anledning av det anförda vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att få till stånd en nycirkushögskoleutbildning?
fr · GP11736 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:736 av () till statsrådet om I signerades ett avtal mellan de 15 EU-länderna och 78 länder i , och . ersätter och gäller . Avtalet handlar om en summa på ca i EU-bistånd. Det bygger också på partnerskap mellan EU-länderna och ACP-länderna. Särskild uppmärksamhet ska riktas mot reproduktiv hälsa, familjeplanering och förebyggande arbete mot könsstympning och hiv/aids. måste som alla internationella avtal ratificeras av de signerande länderna. Det är, enligt uppgift, endast ett EU-land som ratificerat avtalet, nämligen . Så länge avtalet inte ratificerats kan biståndsmedlen inte heller användas i kampen mot hiv/aids och för kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att ska ratificera ?
fr · GP11737 · 2002-02-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:737 av () till statsrådet om mål På beslutade världens länder att av biståndet ska avsättas för arbete med sexuell och reproduktiv hälsa. Enligt uppgift är det endast ett EU-land som uppfyller detta mål och det är . uppnår inte målet att avsätta av biståndet till sexuell och reproduktiv hälsa. I detta sammanhang går det inte att hänvisa till ekonomiska skäl eller budgettak eftersom det i denna fråga handlar om av det som ligger under utgiftstaket. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att ska uppfylla mål om att av det svenska biståndet ska vikas för sexuell och reproduktiv hälsa?