frs · GP121467 · 2002-08-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1467 om fakultetsanslaget till har frågat mig om jag är beredd att i högre utsträckning, direkt eller indirekt, relatera fakultetsanslagen till prestation i stället för tradition för att ge samma utvecklingsmöjligheter som andra universitet. Den statliga finansieringen av universitetens och högskolornas forskning sker huvudsakligen genom direkta statsanslag och medel som forskarna söker i konkurrens från de forskarstyrda forskningsråden. Regeringen anser att det är viktigt att alla lärosäten har fasta forskningsresurser för att därigenom garantera forskningsanknytningen inom all högre utbildning. För universiteten och de högskolor som har tilldelats vetenskapsområde är de direkta statsanslagen dessutom viktiga för att finansiera forskarutbildningen. Regeringen anser vidare att en större del av de statliga forskningsresurserna bör fördelas genom forskningsråden. inrättade regeringen som har till uppgift att finansiera forskning av hög internationell kvalitet inom alla vetenskapliga områden. Detta sker genom att forskarna själva fördelar resurserna efter strikta kvalitetskriterier. Rådet får också sina anslag höjda , vilket kan bidra till att kvaliteten på svensk forskning fortsätter att utvecklas. ökade statsanslagen till forskning kraftigt medan utbyggnaden av högskolans grundutbildning var förhållandevis liten. har regering och riksdag i stället, trots statens ansträngda budgetläge, genomfört en unikt stor satsning på grundutbildningen. Under perioden 1997@2003 tillförs den svenska högskolan resurser motsvarande 100 000 nya utbildningsplatser. Det innebär i sin tur att grundutbildningsanslagen överlag har ökat mer än de direkta forskningsanslagen. ökar även de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning. Under perioden 2000@2004 höjs dessa anslag med sammanlagt . En stor del av detta resurstillskott används till att stärka forskningsråden och då framför allt det nyinrättade , men alla universitet och högskolor har också fått höjda direkta anslag. Regeringen är medveten om att externa forskningsfinansiärer ibland ställer krav på motfinansiering. Bl.a. av denna anledning är det viktigt att varje lärosäte utarbetar en forskningsstrategi som inte bara definierar forskningens inriktning och prioriteringar, utan också anger en handlingsplan avseende finansieringsfrågorna. Som regeringen påpekade i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), finns det ett behov av att utveckla tydligheten i beskrivningarna av hur prioriteringar och satsningar ska ske. Utbildningarna vid har många sökande och har på ett mycket bra sätt klarat av de senaste årens expansion av grundutbildningen. Bl.a. har Campus byggts ut och omfattar ca 3 600 helårsstudenter. För denna utbyggnad har regeringen avsatt forskningsresurser genom en permanent ökning av forskningsanslaget motsvarande 2001 och utbyggnaden av forskningen i fortsätter. Därutöver har blivit värduniversitet för två forskarskolor, varav en förlagts till , samt fått en förstärkning av forskningsresurserna inom humaniora. är framgångsrikt vad gäller att få del av forskningsrådens medel. Regeringen avser att även stärka de forskningsfinansiärer, framför allt , som fördelar forskningsmedel i konkurrens. Jag är övertygad om att kommer att hävda sig väl i konkurrensen även .