ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12220 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:220 om skatterna för småhusägare de har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och energiskatter inte ska medföra att människor tvingas flytta. Vad gäller åtgärder på fastighetsskattens och förmögenhetsskattens område har jag så sent som besvarat en interpellation från de i samma ämne. Jag får hänvisa härtill. I frågan om energiskatten på el tar de upp att effekterna av den gröna skatteväxlingen gör att hushåll i småhus förlorar medan boende i lägenheter vinner på växlingen. Eftersom de höjda skatterna på energiområdet växlas mot sänkta inkomstskatter för låg- och medelinkomsttagare blir effekterna inkomstrelaterade, inte boenderelaterade. Hur bostadsuppvärmningen är ordnad har däremot stor betydelse. Att fjärrvärmeleveranserna till stor del numera baseras på biobränslen är en konsekvens av beskattningen på energiområdet. Biobränslen har en prisfördel eftersom de inte är beskattade. Denna fördel har först fått genomslag i stora system. En avsikt med den gröna skatteväxlingen är att ytterligare minska användningen av fossila bränslen för uppvärmning. Det är också angeläget att skapa förutsättningar för en effektiv energianvändning och tryggad elförsörjning för andra sektorer. En höjd skatt på fossila bränslen balanseras därför med en höjd skatt på el för att inte el för uppvärmning ska öka. Det är önskvärt att el, som är en mer förädlad energiform, används för mer kvalificerade ändamål än uppvärmning. Även av effektivitetsskäl bör el för uppvärmning inte premieras. Att boende i småhus med individuell el- eller oljeuppvärmning påverkas mer av skatteväxlingen än boende anslutna till fjärrvärme blir därför en naturlig följd av syftet med skatteväxlingen: att ge hushållen ekonomiska motiv att välja mer miljövänliga och resurssnåla alternativ.
frs · GQ12221 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:221 om skogsbrandflyget har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skogsbrandflyget ska kunna fortsätta. har inte haft något särskilt uppdrag från regeringen att ansvara för skogsbrandflyget. Myndigheten har emellertid fram till från sitt förvaltningsanslag valt att lämna bidrag till verksamheten ekonomiskt och med viss utrustning, utbildning och information. Bidraget har varierat beroende på väderförhållandena och uppgått till mellan 3@8 miljoner kronor . kommer att få utökade uppgifter inom befintlig anslagsram. har som en konsekvens därav beslutat om kraftiga prioriteringar och omfördelningar. Skogsbrandbevakningen är ett av de områden som blivit föremål för förändring eftersom myndighetens anslag i första hand måste gå till uppgifter som det finns ett uttalat uppdrag för att utföra. har efter hörande av berörda intressenter beslutat att det bidrag som lämnar till skogsbrandbevakning med flyg kommer att upphöra . Detta har man förvarnat berörda intressenter om så att de som har ansvar själva ska kunna besluta om eventuellt bidrag till fortsatt skogsbrandbevakning. och brandförebyggande verksamhet är när det gäller till exempel skogsbrand en angelägenhet enligt räddningstjänstlagen (1986:1102). Formellt sett är det ägare eller innehavare som har ansvar för sin egendom för att till exempel förhindra bränder eller andra skador. Redan i nuvarande räddningstjänstlagstiftning påtalas detta. Principen understryks än tydligare i förslaget till reformerad räddningstjänstlagstiftning som bereds av regeringen. Ett antal länsstyrelser har vänt sig till regeringen med begäran om att ansvarsförhållandena vad gäller skogsbrandbevakning bör ändras så att staten får ansvaret och ska finansiera verksamheten. Jag avser inte att verka för att skogsbrandbevakning med flyg ska bli ett statligt ansvar. Att beslutat upphöra med bidrag behöver inte medföra att skogsbrandbevakningen upphör. Det bör enligt min mening ankomma på skogsägare och andra intressenter att besluta om olycks- och skadeförebyggande åtgärder. Därvid kan ha en viktig roll genom att informera berörda om erfarenheterna och bidra med sitt kunnande. Jag vill i sammanhanget även informera om det arbete som pågår inom EU. Det finns en EU-förordning som bland annat handlar om skogsbränder. Här finns viss möjlighet till medfinansiering från EU för brandövervakning om det bedöms finnas en hög risk för skogsbrand. Förordningen är under omförhandling inom EU och beslut kommer sannolikt att fattas . Förmodligen kommer möjligheten till medfinansiering från EU för skogsbrandbevakning att finnas kvar. En ansökan från svensk part om anslutning till EU-programmet måste i så fall först handläggas av eller någon myndighet som pekats ut. svarade jag på en interpellation av () om samma ämne. Eftersom egentligen ingenting nytt har tillkommit så är mitt svar till i princip samma som jag lämnade då.
frs · GQ12222 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:222 om nationellt uppdrag till Säters film- och biografmuseum har frågat mig om jag avser att verka för att film- och biografmuseum i tilldelas ett nationellt uppdrag. Jag är övertygad att om att Säters film- och biografmuseum har unika samlingar och jag är väl medveten om att museet bedriver en spännande verksamhet inom sitt område. Det finns ett stort antal museer runt om i landet som inom sina respektive områden också har en intressant verksamhet. Detta manifesteras från statens sida bland annat i ett återkommande treårigt nationellt uppdrag inom museiområdet. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att innehavare av det nationella uppdraget inom museiområdet ska vara .
frs · GQ12223 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:223 om ökad kunskap om hedersrelaterat hot och våld har frågat mig vad jag avser att göra för att utbilda berörd personal samt öka deras kunskap kring hedersrelaterat hot och våld. Jag delar uppfattning om att all personal som kommer i kontakt med hotade flickor och deras familjer behöver vara kunnig och kompetent. Regeringen har därför gett ett antal myndigheter i uppdrag att på olika sätt öka kunskaperna hos dem som arbetar med dessa frågor. Myndigheter som har fått särskilda uppdrag är , , , , och Länsstyrelserna i , och län. Några exempel på myndigheternas insatser 1.Socialstyrelsen har utarbetat ett material som vänder sig till personal inom som kommer i kontakt med flickor som lever under hot och tvång. 2.Integrationsverket har genomfört ett uppdrag att redovisa goda exempel och metoder för att förebygga konflikter mellan individ och familj där orsaken kan vara patriarkala normer. Uppdraget genomfördes i samarbete med , , , och . ska sprida kunskaperna till organisationer bildade på etnisk grund, trossamfund och myndigheter. 3.Skolverket har fått i uppdrag att ta fram ett referensmaterial och en kunskapsöversikt om situationen för utsatta flickor och pojkar i starkt patriarkalt präglade miljöer som stöd för skolornas arbete. 4.Statens folkhälsoinstitut ska utforma modeller för föräldrastöd särskilt riktat till dem med barn som passerat spädbarnsåldern. Föräldrar med invandrarbakgrund ska även beaktas. till trossamfund (SST) fick regeringens uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågor som rör kvinnors och barns rättigheter. Vidare har regeringen beviljat 100000kr för att göra en kunskapsöversikt med fokus på relationer mellan individ och familj. Målgrupper är bland annat socialtjänst, skola, förskola och andra berörda myndigheter och organisationer. Kommunens tjänstemän är ofta de första som får kontakt med flickor och unga kvinnor som utsätts för hedersrelaterat hot och våld. Det är arbetsgivarens ansvar att försäkra sig om att personalen har de kunskaper som behövs för att kunna utföra sitt arbete. Det är också kommunerna som har det yttersta ansvaret för att de som vistas där får det stöd och den hjälp de behöver. Sedan länsstyrelserna i storstadslänen kartlade behovet av skyddat boende, har regeringen ställt ytterligare medel till deras disposition. i planerar nu en serie konferenser för att sprida sina erfarenheter till tjänstemän i kommunerna. Som framgår ovan har regeringens insatser koncentrerats till att kartlägga behov och söka fylla de kunskapsbrister som finns. Jag följer utvecklingen mycket noga för att kunna ta ställning till om ytterligare insatser behövs.
frs · GQ12224 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:224 om vägutbyggnader i och har frågat mig om jag avser att tillföra ytterligare resurser för att utbyggnaden av förbifart Sala och sträckan Falun@Ornäs ska komma till stånd. biföll regeringens förslag i infrastrukturpropositionen. För investeringar i vägar innebär det en planeringsram för motsvarande . Av denna satsning förläggs för nationella väginvesteringar och för regional transportinfrastruktur. Regeringen beslutade om planeringsdirektiv till och länen. Deras uppdrag är att upprätta långsiktiga planer för nationell respektive regional transportinfrastruktur för perioden 2004@2015. Vägledande i detta arbete ska enligt beslut vara samhällsekonomisk lönsamhet samt hur mycket åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. och länen ska redovisa sina förslag till planer till regeringen . Regeringen angav i planeringsdirektivet att vissa vägutbyggnader ska ingå i planförslaget. Dit hör Falun@Ornäs som i ska inplanera av planperioden. Regeringen kommer under att granska och fastställa förslag till nationell plan samt fastställa definitiva ramar till länsplanerna.
frs · GQ12225 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:225 om handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att handläggningstiderna kraftigt kortas ned. Korta handläggningstider med bibehållen rättssäkerhet i utlänningsärenden är en högt prioriterad fråga för regeringen. En rad åtgärder har därför vidtagits av regeringen, främst genom kraftigt ökade resurser till utlänningsmyndigheter, som lett till en omfattande rekrytering av personal, men även andra insatser i och . Mot bakgrund av detta och den ökade inströmningen av asylsökande har dock handläggningstiderna inte kunnat kortats, men inte heller förlängts, utan bibehållits. Prognosen är att ca 33000 personer kommer att söka asyl i , vilket är en ökning med jämfört med . Många ärenden med förfrågningar inom ramen för som tar avsevärd tid och oklara identiteter som är mycket resurskrävande påverkar i väsentlig grad handläggningstiden. Av de personer som söker asyl i är det som saknar pass eller andra identitetshandlingar. Flera uppträder under falsk identitet. Regeringen har förstärkt förvaltningsanslag med och förvaltningsanslag med . Regeringen har vidare i budgetpropositionen för föreslagit ytterligare ökade anslag till dessa myndigheter med respektive . Detta har lett till att kan nyanställa drygt 200 personer och avgöra ca 6000 fler asylärenden än . avgör av asylansökningarna och . När det gäller andra tillståndsärenden, till exempel där en person ansöker om att få bosätta sig i , avgörs av dessa än . som det är av stor vikt att handläggningstiderna blir så korta som möjligt för att den sökande ska slippa leva i osäkerhet får detta aldrig gå ut över kvaliteten i handläggningen av ärenden. Asylprocessen måste vara rättssäker och det individuella behovet av skydd ska stå i centrum. Regeringen analyserar fortlöpande vilka konsekvenser antalet asylansökningar har på handläggningstiderna och de ekonomiska följderna därav för att bedöma behovet av åtgärder. Målet ligger fast att ska uppfylla det av regeringen uppsatta verksamhetsmålet om sex månaders handläggningstid i asylärenden.
frs · GQ12226 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:226 om antalet specialistgrenar inom sjukvården har frågat mig om jag avser att låta en eventuell kommande förändring av antalet specialistgrenar inom sjukvården beslutas av . har fått i uppdrag att göra en översyn av de specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås för läkare. Utifrån översynen ska föreslå de förändringar som är påkallade. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Jag har inte för avsikt att nu ta ställning till vilka åtgärder förslag kan föranleda, utan inväntar styrelsen slutliga förslag och de synpunkter på förslaget som eventuella remissinstanser kan komma att lämna.
frs · GQ12228 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:228 om mänskliga rättigheter i har frågat mig vilka initiativ jag avser ta för att och ska agera i frågan om implementeringen av artikel 23 i Basic . Enligt artikel 23 i konstitution, Basic , som tillkommit enligt överenskommelse mellan inför med , ska lagstifta för att förhindra så kallad subversiv verksamhet riktad mot regeringen i . har aviserat att den nya lagstiftningen ska träda i kraft . Redan nu cirkulerar ett dokument som beskriver den tänkta lagtexten, och frågan har väckt mycket debatt, såväl i som internationellt. Konsultationsperioden går ut , men många menar att denna bör utsträckas och att ett förslag till fullständig lagtext bör presenteras. Det internationella samfundet har, liksom och många regeringar, enskilda personer och organisationer, uttryckt sin oro över vilka konsekvenser den nya lagstiftningen kan få. Man har framhållit att styrka ligger i ett väl fungerande rättsväsen och dess respekt för de mänskliga rättigheterna, inte minst yttrande- och organisationsfriheten. Mot denna bakgrund är det särskilt viktigt att försäkrar sig om att implementeringen av artikel 23 inte medför att rättsväsendet undermineras eller att respekten för de mänskliga rättigheterna försvagas. samarbetar i denna fråga nära med övriga EU-länder. fattade beslut om att ett gemensamt uttalande ska framföras till före konsultationsperiodens slut. Av detta uttalande ska framgå att EU noga följer frågan och att man förutsätter att tar intryck av den oro som har uttryckts såväl i som internationellt.
frs · GQ12229 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:229 om och har frågat mig hur jag avser att säkerställa att FN:s konvention om skyddsbehövande efterlevs med hänvisning till ett enskilt ärende. Som statsråd är jag förhindrad att gripa in i enskilda ärenden som handläggs av utlänningsmyndigheterna. Det ärende som nämner är aktuellt hos . De kriterier för flyktingskap som slås fast konvention angående flyktingars rättsliga ställning () återfinns i den svenska utlänningslagen (3kap. 2§ utlänningslagen). Skyddsbehov som inte omfattas av men som har sin grund i andra konventioner, exempelvis konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), prövas också enligt utlänningslagen (3kap. 3§ utlänningslagen) enligt kriterierna för skyddsbehövande i övrigt. är även gällande lag i . Utöver detta prövas om de humanitära skäl som eventuellt åberopas i asylärenden är av sådan art och styrka att de ska medföra att uppehållstillstånd beviljas. Alla asylsökande har möjlighet att få sin sak prövad av två instanser. I varje enskilt fall gör utlänningsmyndigheterna individuella bedömningar av asylskäl och humanitära skäl. Utlänningslagen innehåller också ett absolut hinder mot att verkställa en avvisning eller utvisning om det finns skälig anledning att tro att en utlänning skulle vara i fara bland annat att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Det är i första hand hemlandets myndigheter som ska skydda medborgarna mot sådan behandling. Först när detta skydd inte kan påräknas kan det bli aktuellt att ge skydd i . Utlänningslagen ger således @ och i enlighet med bland annat @ ett starkt skydd för den vars fruktan för bland annat förföljelse eller omänsklig eller förnedrande behandling är välgrundad. Jag finner därför inte anledning att vidta några åtgärder i denna fråga.
frs · GQ12230 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:230 om skattebefrielse för vissa stiftelser har frågat mig om jag avser att ta några omedelbara initiativ för att ändra kriterierna så att den del av idrottsrörelsen som arbetar med barn och ungdom kan ingå i de så kallade kvalificerade ändamålen för stiftelser. Jag har besvarat en fråga från med samma innehåll. Jag svarade då att stiftelser med huvudsakligt ändamål att främja vård och uppfostran av barn är undantagna från skattskyldighet för vissa inkomster. Vad som ska omfattas av uttrycket "vård och uppfostran" avgörs i huvudsak genom domstolspraxis och stödjande av ren idrottsverksamhet har inte ansetts utgöra "vård och fostran" i lagens mening. Jag svarade vidare att jag inte för dagen såg någon anledning att utöka eller ändra de ändamål som begränsar skattskyldigheten för stiftelser. Det saknas enligt min mening skäl att nu frångå denna bedömning.
frs · GQ12231 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:231 om skidskatten har frågat mig om jag är beredd att verka för att skidskatten inte ska behandlas i den momsbeskattningsutredning som regeringen tillsatt. Frågan har ställts mot bakgrund av att utredningen, Översyn av reglerna om reducerade mervärdesskattesatser m.m., beräknas vara färdig först . Av direktiven till utredningen (dir. 2002:141) framgår att det ingår i utredningens uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom området för mervärdesbeskattning. Utredaren ska kartlägga nuvarande avgränsningsproblem samt analysera skattesatsernas struktur utifrån olika aspekter. De förslag som lämnas av utredaren ska syfta till att begränsa avgränsningsproblemen och till att åstadkomma en ändamålsenlig skattesatsstruktur. Det framgår att anser att beskattningen av transport i skidliftar framför allt av rättviseskäl borde sänkas från . Mot bakgrund av att utredaren ska analysera skattesatsstrukturen generellt och också titta på olika typer av avgränsningsproblem och påstådda orättvisor inom mervärdesbeskattningen anser jag inte att det är lämpligt att verka för att denna fråga särskilt undantas från utredningens bedömning.
frs · GQ12233 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:233 om svarttaxiverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bidra till att förbättra polisens och åklagarnas möjligheter att bekämpa svarttaxiverksamheten. Jag håller med om att svarttaxiverksamheten är ett allvarligt problem, dels för att det är en kriminell verksamhet som konkurrerar med den legitima taxinäringen, men också för att en hel del annan brottslighet kan härledas till denna verksamhet. Enligt polisen är det svårt att bekämpa svarttaxiverksamheten, till stor del beroende på att brottet genomförs i samförstånd mellan föraren och passageraren. Detta innebär att det är svårt för polisen att få passagerare att vittna. När det gäller de förslag till lagändringar i exempelvis trafikbrottslagen som skriver om är detta en fråga som ligger inom ansvarsområde. Jag vet att ett möte kommer att hållas med representanter från , , och för att gemensamt diskutera vad som kan göras för att förbättra situationen. Det kan röra sig om allt från skärpt lagstiftning till förbättrad kollektivtrafik och ökad tillgänglighet till taxi och nätter.
frs · GQ12234 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:234 om tingsrätt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra att en ny ska kunna rekryteras till . har, efter samråd med , lyst ut anställningen som i . Ansökningstiden går ut . Med hänvisning till detta avser regeringen inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ12235 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:235 om vittnesskydd har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att på kort eller mellanlång sikt ta itu med den ökade problematiken med hot mot vittnen. Hot mot vittnen utgör ett angrepp på rättssamhället. Vi får aldrig acceptera att kriminella personer skrämmer vittnen och målsägande till tystnad för att på så sätt komma undan rättvisan. Därför måste samhället kunna ställa upp med ett fullgott skydd. Det finns en rad åtgärder som kan vidtas för att skydda bevispersoner. Inom folkbokföringen använder man sig av så kallad spärrmarkering som anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter i folkbokföringen bör lämnas ut. En annan möjlighet är att en hotad person vid flyttning får vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten, så kallad kvarskrivning. Om detta inte anses tillräckligt kan en hotad person få använda fingerade personuppgifter. En sådan åtgärd kan också omfatta närstående personer till den hotade. Därutöver bedriver polisen ett omfattande arbete för att skydda hotade personer. I några av de större polismyndigheterna har man utarbetat egna vittnesskyddsprogram. Vid mycket allvarliga hot förekommer det också att en hotad person får personskydd. Dessutom finns den så kallade trygghetsväskan att tillgå vid samtliga polismyndigheter. Väskan innehåller bland annat en larmtelefon för direktkontakt med polisen. Utöver de möjligheter som redan finns arbetar regeringen aktivt med att ytterligare stärka skyddet för vittnen och målsägande. bereder vi förslagen i delbetänkande rörande våld i nära relationer som överlämnades till regeringen . Utredningen arbetar nu vidare med att närmare utforma ett nationellt skyddsprogram för bevispersoner med flera.
frs · GQ12237 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:237 om hanteringen av kandidatur till EU har frågat statsministern vad han avser att göra för att förmå att uppfylla Köpenhamnskriterierna, upphäva den illegala ockupationen av och den illegala blockaden mot . Frågan har överlämnats till mig. Jag delar syn att det är av största vikt att uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna. Därför fortsätter och EU att ställa krav på vad gäller demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Statsminister var tydlig på den punkten när han träffade Recep , ledaren för det nya regeringspartiet i , i . Det bådar gott att den nya regeringen, vid makten, har lagt fram två reformpaket i syfte att anpassa det turkiska iakttagandet av mänskliga rättigheter till EU:s krav. Bekämpning av tortyr och möjliggörande av förnyad rättegång i turkiska mål där det tidigare förfarandet vid domstolarna har underkänts av för mänskliga rättigheter, utgör viktiga inslag i reformpaketen. Därmed skulle till exempel den fängslade kurdiska parlamentarikern åter kunna få sin sak prövad av turkisk domstol. Det är viktigt att nu får en positiv signal från EU för att uppmuntra reformprocessen. kommer att fortsätta att ställa krav på, och noga följa utvecklingen, i . Vi kommer bland annat att följa det praktiska genomförandet av reformerna, för att bevaka att de turkiska medborgarna verkligen kan åtnjuta sina mänskliga fri- och rättigheter. Vad gäller välkomnar jag att FN har lagt fram en plan för en lösning av Cypernfrågan. FN har vårt fulla stöd i sina ansträngningar och jag hoppas att parterna kommer att agera konstruktivt och göra sitt yttersta för att försöka nå en överenskommelse om ett återförenat . Konflikten mellan och om är utdragen. Eldupphör råder visserligen , men någon överenskommelse om fredsavtal har ännu inte träffats. Inom ramen för söker Minskgruppen, vars ordförandetrojka utgörs av , och , finna en lösning på konflikten, tillsammans med parterna. Men motsättningarna mellan de båda berörda länderna är stora. kommer att hålla såväl parlaments- som presidentval medan håller presidentval. Detta faktum innebär att kompromissviljan hos parterna är låg och att förutsättningarna för en förhandlingslösning är små. för sin del vägrar att häva blockaden mot innan parterna har träffat en fredsöverenskommelse om . stöder och Minskgruppens arbete med att få till stånd en fredsuppgörelse. stöder också EU:s ansträngningar att bidra till en lösning av regionens konflikter. Dessa ansträngningar inriktar sig bland annat på att stimulera regionalt samarbete. Under det svenska ordförandeskapet i EU bidrog till att öka EU:s engagemang i södra .