ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11499 · 2002-01-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:499 av () till justitieminister om jämkad bodelning Misshandel mellan makar slutar ofta med separation eller att makarna tar ut skilsmässa. När äktenskapet upplöses ska bodelning göras. För att inte eventuellt skadestånd som kvinnan erhållit från mannen, som misshandlat henne, ska ingå i bodelningen och således gynna mannens ekonomiska situation, borde regler utformas så att en jämkning blir möjlig. Bodelningen måste också genomföras skyndsamt så att mannen inte förbrukar de gemensamma tillgångarna. Jag vill därför fråga: Är statsrådet berett att vidta åtgärder för att stärka misshandlade kvinnors ställning i samband med bodelningen?
fr · GP11500 · 2002-01-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:500 av () till jordbruksminister om utvärdering av pengarna till livsmedelskunskap Med anledning av de totalt som anslagits till åtgärder inom livsmedelsområdet har jag tidigare i två frågor tagit upp först om det inte vore bättre att stärka utbildningen om mat och hälsa i grund- och gymnasieskolan och i en andra fråga vad syftet var med projektet. Jag har fått reda på; att målsättningen är att stärka konsumenternas ställning och öka konkurrenskraften inom livsmedelssektorn. att detta syftar till att bevara och vidareutveckla en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelssektor. att målsättningen är att öka konsumenternas kunskaper för att underlätta medvetna val. att tydliggöra måltidens betydelse också ingår som ett syfte med pengarna. att barn och ungdomar är en viktig grupp i samhället, därför är det en prioriterad grupp även avseende bidrag från anslaget. att avsikten med bidragen inte är att upprätthålla bidragsmottagarnas verksamhet . 60 miljoner är rätt mycket pengar. Hur avser ministern att utvärdera projektmedlens användning jämfört med de mål ministern ställt upp?
fr · GP11501 · 2002-01-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:501 av () till näringsminister om säkrare ledningsgator Återigen har det snöat i vilket har medfört att kullfallna träd orsakat avbrott i elförsörjningen i flera områden runtom i landet. Enligt min uppfattning beror elavbrotten bl.a. på brister i det förebyggande skogliga underhållet utmed de s.k. ledningsgatorna. I föreskrifterna för vegetation i ledningsgator finns märkligt nog inte några krav på avstånd mellan friledning och vegetation vid sidan. Helt trädsäkra ledningsgator skulle innebära alltför stora intrång för markägare men standarden på det förebyggande underhållet bör förbättras. Genom ett kvalitetsinriktat förebyggande underhåll av ledningsgatorna bör det vara möjligt att nå högre tillförlitlighet i leveranserna av el. För att så snabbt som möjligt komma i gång med reparationsarbetet vid skador och störningar på elnäten krävs en god beredskap. Inrättandet av en central beredskapsstyrka skulle härvid kunna vara ett sätt att söka förkorta avbrottstiderna. Min fråga till näringsminister : Vilka konkreta åtgärder ämnar statsrådet vidta för att så långt möjligt minska de återkommande problemen med elavbrott på grund av dåligt röjda ledningsgator?
fr · GP11502 · 2002-01-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:502 av Per () till näringsminister om Vänersjöfarten avser höja lotsavgifterna . Dessa ökade kostnader slår hårt speciellt för Vänersjöfarten. Vänersjöfarten har stor betydelse för och regionen runt . Det gäller transporter från skogsindustrin, verkstadsindustrin, oljeprodukter m.m. och är för några företag som exempelvis Metso-Valmet, helt avgörande för att kunna leverera sina stora cylindrar till pappersmaskiner. De är så stora att de inte går att transportera annat än på sjövägen. Risken finns att företag som Metso-Valmet, Casco, och Billerud flyttar delar av sin verksamhet eller i värsta fall hela sin produktion om inte Vänersjöfarten kan överleva. För att rädda Vänersjöfarten har kommunerna runt ett stort ansvar för bl.a. kostnader vid hamnarna, men det krävs även lägre farledskostnader och lotsavgifter. föreslog i en utredning att det behövdes en sänkning av dessa kostnader med . I stället har vi sett flera höjningar sedan utredningen presenterades. Vänersjöfarten måste kunna konkurrera på samma villkor som andra transportslag, t.ex. järnväg. Om så inte sker, är det stor risk att Vänersjöfarten försvinner med effekter som blir mycket drastiska för regionen. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att rädda Vänersjöfarten?
fr · GP11503 · 2002-01-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:503 av () till statsrådet om avvisning av flyktingar Enligt ett inslag i programmet genomför i vissa fall dumpning av flyktingar som nekats uppehållstillstånd. För att kunna göra det använder sig ansvariga myndigheter av en paragraf i utlänningslagen som medger avvisning till ett land, oavsett om personen har någon anknytning till detta land eller ej. Enligt programmet har den svenska polisen i ett antal fall vänt sig till för att avvisa flyktingar där nationaliteten är oklar, eller då det inte går att återbörda den asylsökande till dennes hemland. Enligt den förra migrationsministern är detta förfarande inte förenligt med svensk rättspraxis. I en interpellationsdebatt i sade hon bl.a. följande: "Som jag sade i mitt förra inlägg är huvudprincipen alltid att verkställigheten ska ske till hemlandet, men ibland kan verkställighet ske till ett annat land, men då måste den avvisade ha anknytning dit. Det finns inget utrymme för någon annan hantering i svensk rättspraxis." Men i utlänningslagen står det inget om anknytningskrav, endast att: "Kan verkställigheten inte genomföras på det sätt som anges i första stycket eller finns det andra särskilda skäl, får utlänningen i stället sändas till något annat land." Uppenbarligen stämmer inte f.d. migrationsministerns uppfattning med verkligheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet göra en översyn av gällande lagstiftning så att den blir överensstämmande med förra migrationsministerns uppfattning om svensk rättspraxis på detta område?
fr · GP11504 · 2002-01-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:504 av () till statsrådet om tillväxtavtalen Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, , har levererat en rapport om partnerskapen i de regionala tillväxtavtalen, Ds 2001:59. Dessa har granskats dels ur effektivitetssynpunkt, dels ur demokratisynpunkt. Man konstaterar i rapporten att partnerskapens inflytande har varit mycket begränsat. Vidare har regeringens formella krav styrt partnerskapens arbete på ett sätt som krånglat till processen och gjort den ineffektiv. Möjligheten att utkräva ansvar försvåras också i partnerskapsmodellen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet vidta några förändringar i den nya omgång tillväxtavtal som ska tecknas, med anledning av negativa slutsatser om partnerskapen vad avser såväl effektivitet som demokrati?
fr · GP11505 · 2002-01-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:505 av () till statsrådet om uppföljning av maxtaxan Regeringen har gett i uppdrag att följa upp konsekvenserna av maxtaxan. Uppföljningen avser såväl kvalitetsaspekter, efterfrågan av barnomsorg som effekter för kommunernas ekonomi. Uppföljningen ska pågå . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till skolminister : Avser statsrådet föreslå förändringar kontinuerligt eller först när de fem åren är till ända?
fr · GP11506 · 2002-01-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:506 av () till statsrådet om postservice i glesbygd Möjligheterna att bo och verka på den svenska landsbygden är starkt förknippad med tillgången på den mest grundläggande servicen. Att en grundläggande service tillhandahålls i form av exempelvis en fungerande postservice i alla delar av landet är ett samhälleligt ansvar. har medierna vid ett flertal tillfällen rapporterat om hur Posten avgiftsbelägger postutdelningen på den svenska landsbygden. De senaste fallen rör en 83-årig kvinna och en 92-årig man som fått besked om att de får betala den merkostnad som det innebär för Posten att dela ut postförsändelser till hemmet. Enligt företrädare för har denna möjlighet att avgiftsbelägga hemkörning av försändelser funnits och avgiften är även godkänd av . Inte desto mindre påverkar detta möjligheten för äldre, sjukliga eller företagare att bo och verka även i de mer glesbefolkade delarna av landet. Min fråga till statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att äldre och sjukliga i de glest befolkade delarna av landet att kunna ta del av postservice utan extra avgifter?
fr · GP11507 · 2002-01-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:507 av () till statsrådet om avvisningar Den svenska flyktingpolitiken innehåller en rad tillkortakommanden ur mänskligt perspektiv. Det handlar dels om lagstiftning, dels om praktisk tillämpning i enskilda ärdenden. har det framkommit uppgifter om att svenska myndigheter bedriver "flyktingdumpning" av människor till länder de saknar anknytning till. Det måste tas på yttersta allvar. Det är redaktionen för TV-programmet som påstår att om svensk polis anser sig ha problem att bli av med vissa utlänningar som kommit till vårt land så skickar de honom eller henne till . Där betalas det enligt uppgift upp emot för att slippa återvända med flyktingen till . Stora summor påstås ha erlagts för att få människor mottagna i landet utan att de har vederbörlig anknytning. Om detta är möjligt inom ramen för svensk lagstiftning torde det strida mot ett flertal av undertecknade internationella konventioner. Metoden sägs vara känd inom polisen. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att förhindra att människor avvisas till stater dit de saknar anknytning?
fr · GP11508 · 2002-01-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:508 av () till statsrådet om avvisning av irakiska kurder Just nu väntar drygt 3000 kurder från irakiska på att få sina asylskäl prövade i . vill att regeringen ska besluta om att avvisa dessa kurder och skicka tillbaka dem "frivilligt", som det heter, till irakiska . De som inte vill åka tillbaka "frivilligt" ska få leva med sina avvisningsbeslut på flyktingförläggningarna i till, och därefter ansöka på nytt för att ånyo få ett avvisningsbeslut. Att låta de avvisade kurder, som inte "frivilligt" vill åka tillbaka, inkvarteras på svenska flyktingförläggningar , kommer att leda till att många av dessa individer psykiskt bryts ned. En så i ovisshet kan knäcka såväl vuxna som barn. Att sätta barn i en sådan karantän strider mot såväl som mot grundläggande mänskliga värden. Ett sådant agerande förstör dessa människor, vars enda "brott" har varit att fly osäkerhet och rädsla. Detta är det senaste exemplet på människor som varken kan stanna eller återvända. Detta är knappast förenligt med en human och mänsklig behandling av asylsökande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för garantera asylsökande en human och mänsklig behandling?
fr · GP11509 · 2002-01-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:509 av () till utrikesminister om yttrandefrihet och pressfrihet i "De här lagarna gör till det mest rasistiska och fascistiska landet." Så kommenterade en oppositionsföreträdare de nya lagar president försöker tvinga igenom i parlamentet i . Lagarna går ut på att systematiskt inskränka journalisters möjligheter att granska kritiskt. De journalister som "orsakar oro eller nedstämdhet" riskerar långa fängelsestraff. Utländska journalister förbjuds helt. Journalister ska för att få verka i landet godkännas av informationsministerns ministerium. Säkerhetspolisen får befogenheter att godtyckligt slå till mot landets opposition. Grundläggande mänskliga rättigheter som fri partibildning och yttrandefrihet ska således avskaffas och därmed den sista tillstymmelsen till demokrati i landet. Hur avser utrikesministern agera i och EU för att yttrande- och pressfriheten i ska värnas?
fr · GP11510 · 2002-01-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:510 av () till utrikesminister om utvecklingen i håller under ledning av president på att utvecklas till en av världens värre diktaturer. Presidentens strategi blir allt mer uppenbar: alla medel är tillåtna och målet är att han ska sitta kvar vid makten. Kostnaden tycks få vara vilken som helst för landets befolkning och utveckling. Äganderätten är i praktiken avskaffad och gamla krigsveteraner används för att med våld genomdriva presidentens vilja. Demokratiska spelregler avskaffas successivt och systematiskt. Demokratiska värden som yttrandefrihet avskaffas med hjälp av nya lagar. Militären har uttalat att de inte tänker stödja någon annan president än . Omvärlden måste reagera både snabbt och hårt mot denna utveckling innan det är . och EU måste tydligt visa att man inte accepterar den rådande ordningen. Min fråga till utrikesministern är därför: Hur avser utrikesministern agera för att och EU kraftfullt ska visa att omvärlden inte accepterar den rådande ordningen i landet?
fr · GP11511 · 2002-01-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:511 av () till näringsminister om företagsklimatet i I går () beslutades om nedläggning av företaget i . Beslutet berör 65 anställda vilket motsvarar 1000 personer i exempelvis . Jag vill fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att förbättra situationen för sysselsättning och näringsliv i ?
fr · GP11512 · 2002-01-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:512 av () till näringsminister om Holmens investeringsbeslut Skogsindustribolaget har beslutat om förprojektering av en ny pappersmaskin. Investeringen är i storleksordningen 3,5 miljarder. Bolaget har att välja mellan att investera i befintlig anläggning i eller i i . Allt pekar på att valet kommer att bli vilket innebär att går miste om ca 200 nya direkta arbetstillfällen. Orsakerna till lokaliseringsbeslutet är säkerligen flera. Sammantaget väger dock det svenska näringslivsklimatet tungt och inte minst vilka energikostnader som kan förväntas beroende på att denna typ av industri är energikrävande. Man kan inte bortse från att den osäkerhet som finns om svensk energipolitik avseende inte minst ständiga skattehöjningar är en väsentlig negativ faktor vid investeringsbeslut av detta slag. Överhuvudtaget kan konstateras att skogsindustrins investeringstakt i numera är synnerligen låg, vilket måste ha sina orsaker. Min fråga till näringsministern är vilka åtgärder han tänker vidta för att öka förutsättningarna för att den typ av investeringar som Holmen just beslutat om fortsättningsvis kan lokaliseras till .
fr · GP11513 · 2002-01-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:513 av () till statsrådet om Elöverkänslighet är ett stort problem och handikapp för många. har bl.a. i 93/94 BoU17 och 94/95 BoU18 tagit upp frågan om elöverkänslighet och behovet av att öka kunskaperna om denna. Mot den bakgrunden gav regeringen Rådet för arbetsmiljöforskning, , uppdraget att följa upp och sammanställa resultatet av forskningsprojekt samt redovisa omfattningen av forskningsmedel relaterade till elöverkänslighet. Uppdraget skulle från början redovisas , vilket senare ändrades till . Stark kritik har riktats mot rapporten av bl.a. . bereds nu rapporten av . Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av ?
fr · GP11514 · 2002-01-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:514 av () till justitieminister om avvisning av asylsökande Enligt ett inslag i SVT:s har genomfört dumpning av flyktingar som nekats uppehållstillstånd. Enligt programmet har den svenska polisen i ett antal fall vänt sig till för att avvisa flyktingar där nationaliteten är oklar, eller då det inte går att återbörda den asylsökande till dennes hemland. I det aktuella fallet tycks den svenska polisen ha använt sig av den svenske konsuln i för att få in personerna i landet. Kriminalinspektör berättar hur den svenske konsuln möter upp på flygplatsen i och får betalt för att förhöra flyktingen och försöka få in honom i landet. Det rör sig om per flykting. Svenska poliser uppger att de stora omkostnaderna går till konsulns "kontakter". i förklarar att "konsuln gick ju som om han ägde flygplatsen. Han tog sig förbi alla myndigheter, tull, säkerhetstjänst och polis. Det var aldrig några problem". Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillse att polisens anslag inte används som mutor i samband med avvisning av asylsökande?
fr · GP11515 · 2002-01-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:515 av () till jordbruksminister om övergödningen I miljömålspropositionen som regeringen lade fram föreslog regeringen ett antal delmål på miljöområdet. De delmål som handlar om övergödning är till stor del beroende av åtgärder inom jordbruket. Tyvärr så var regeringens förslag till delmål för exempelvis minskat kväveläckage och anläggning av våtmarker för lågt satta för att det skulle vara troligt att vi når det långsiktiga målet "Ingen övergödning ". Detta redovisade regeringen i propositionen och enligt regeringen berodde det på att tillräckliga ekonomiska medel för åtgärder inte fanns att tillgå då propositionen skrevs. I propositionen hänvisades till möjligheten att i samband med översynen av jordbrukets miljöstöd föreslå ytterligare åtgärder inom dessa områden som skulle kunna bidra till att målsättningarna skulle kunna höjas. Sådana åtgärder kan vara exempelvis ökade stöd till kantzoner och vårplöjning, förlängt vallstöd även utanför stödområdena samt utökade stöd för anläggning av våtmarker. Åtgärderna skulle helt eller delvis kunna finansieras med hjälp av s.k. modulering, dvs. pengar förs över från de generella jordbruksstöden till miljöstöden. Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att en utökning av miljöprogrammen ska kunna göras för att de nämnda målsättningarna höjs?
fr · GP11516 · 2002-01-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:516 av () till statsrådet om trafikundervisningen i Tolvåringarna klarar sig inte i trafiken. Det säger , vd vid . 11000 elever i årskurs sju har besvarat en enkät, och där visar det sig bl.a. att av eleverna tror att fotgängare ska gå på höger sida på en väg utan trottoar. Hälften känner inte ens till de vanligaste trafikmärkena. Inte ens hälften känner till att cyklar måste vara försedda med lyse. Enbart en tredjedel känner till vad högerregeln innebär, och endast var femte elev tycks ha fått undervisning i trafikfrågor på mellanstadiet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra trafikundervisningen i ?
fr · GP11517 · 2002-01-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:517 av () till statsrådet om är en del av kommun. har ställt sig bakom en motion som förordar att utreda möjligheter att bilda egen kommun. Jag förutsätter att demokratiminister kommer att ta initiativ till denna utredning. När avser statsrådet ta initiativ till en utredning om möjligheter att bilda egen kommun?
fr · GP11518 · 2002-01-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:518 av () till statsrådet om de irakiska kurderna Till stor del på grund av den politiska osäkerheten, de militära aktionerna och hoten från den irakiska regimen flyr många kurder från irakiska till utlandet. Just nu väntar enligt drygt 3000 kurder från irakiska på att få sina asylskäl prövade i . vill nu att regeringen ska besluta om en massavvisning av dessa kurder. De som inte vill åka hem "frivilligt" får vänta på flyktingförläggning och därefter på nytt söka om att få stanna i . är och många har redan varit här . riskeras människorna att brytas ner, det är ett brott mot och mot de mänskliga rättigheterna. Både den politiska och den militära situationen i är mycket instabil. Ingen vet om eller när den irakiska regimen anfaller de kurdiska områdena. De asylsökande kurder som lyckats ta sig till har sålt allt de äger för att kunna fly, och har ingenting att återvända till. Avser ministern gå med på en begäran från att fatta beslut om en massavvisning av de 3000 kurderna ?
fr · GP11519 · 2002-01-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:519 av () till näringsminister om vindkraften i Vindkraften byggs nu ut i , särskilt runt och , medan och lämnas relativt oberörda. Man kan naturligtvis inte ta regeringens engagemang för vindkraften på allvar förrän hela är full av vindmöllor. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att åstadkomma detta?
fr · GP11520 · 2002-01-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:520 av () till finansminister om momssatser inom turismen Det är en djungel vad gäller momssatser. När det är olika momssatser blir det ofta olika förutsättningar för likartade verksamheter. Detta skapar naturligtvis problem om det finns snedvridande och orättvisa förutsättningar som hämmar möjligheten att driva företag. Ett område är turismen och naturnära aktiviteter. Dessa företag finns oftast i områden där det är brist på arbetstillfällen. är momssatsen för hotell, camping, bo i stuga, transporter, skidlift m.m. . För en del s.k. idrottsaktiviteter är det . Ser man på paddla kanot, bygga timmerflotte eller camping i samband med dessa naturnära aktiviteter så är momsen . Det är naturligtvis inte rimligt med olika momssatser för liknande turismaktiviteter. Om en del av verksamheten sker i är momssatsen där . Det finns i ca 20000 småföretag med färre än fem anställda, som driver naturnära turismaktiviteter och betalar i moms. Min fråga till finansministern är: Vad avser finansministern göra för att det ska bli likartade förutsättningar för de som driver företag inom turismsektorn?
fr · GP11521 · 2002-01-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:521 av () till statsrådet om forskning om belastningsskador Belastningsskador ger upphov till ett flertal långtidssjukdomar, inte minst för kvinnor. pågår det en diskussion mellan , och om den framtida formen för forskningen om belastningsskador. Avsikten är att lämna över forskningen från till någon annan huvudman. Då forskningen är mycket angelägen och har flera internationella samarbetspartners är det av största vikt att den kan utvecklas positivt också . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att forskningen om belastningsskador ska kunna utvecklas också vid byte av huvudman?
fr · GP11522 · 2002-01-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:522 av () till miljöminister om slammet och kretsloppet läggs knappt något slam ut på våra åkrar. Lagren av slam växer runt om i landet. Dels är själva lagringen ett problem, dels är det slöseri att inte kunna ta till vara det för kretsloppet positiva innehåll som finns i slam. Det vore en bra signal för många att få ett besked från regeringen om hur länge lagringen ska fortsätta. Vilka planer finns för tillvaratagande av slammet och hur ser tidplanen ut?
fr · GP11523 · 2002-01-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:523 av () till statsminister om myndigheters styrelser Västsvenska har tagit fram en rapport där man undersökt i vilken utsträckning västsvenskar finns representerade i olika maktforum i . I rapporten undersöks riksdagsutskott, riksdagspartier, , myndighetsstyrelser m.m. När det gäller förhållandena i myndighetsstyrelserna har regeringen givetvis ett stort ansvar. Enligt handelskammarens definition av "västsvensk" utgör västsvenskarna 20%av befolkning. Av de 16 myndighetsstyrelser som undersökts finns en 20-procentig representation i en av styrelserna (). I de flesta övriga styrelser är den västsvenska representationen betydligt lägre. Sju av styrelserna har ingen västsvensk representation alls. Det är inte rimligt att en viktig region som är underrepresenterad i olika nationella maktcentra. Min fråga är: Vad avser ministern göra för att säkerställa att ges en proportionerlig representation i myndigheternas styrelser?