ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12493 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:493 om tingsrätt har frågat mig om jag kan överväga att förlägga all registrering av ärenden enligt till för att säkra dess överlevnad. bedrivs ett omfattande reformarbete inom domstolsväsendet. En av utgångspunkterna för det arbetet är att renodla domstolarnas arbetsuppgifter genom att föra bort de uppgifter som inte utgör dömande verksamhet. Registrering av ärenden enligt handläggs av tingsrätterna. Sedan handlingen registrerats vid tingsrätten sänds en kopia till som tar in handlingen i det hos myndigheten förda äktenskapsregistret. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utreda förutsättningarna för att flytta såväl registreringen av ärenden enligt som ansvaret för äktenskapsregistret till Kammarkollegiet. Statskontoret ska vidare utreda möjligheterna att helt eller delvis förlägga verksamheten till . Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer därefter att ta ställning till den framtida hemvisten för handläggningen av registreringsärenden enligt .
frs · GP12494 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:494 och 506 om postservice i glesbygd och har frågat mig vilka åtgärder som avses att vidtas för att gamla och sjukliga människor i glesbygd ska få tillgång till en bra postservice. Frågan är ställd mot bakgrund av att tar ut en särskild avgift för den postservice som går utöver de åligganden som har beträffande den samhällsomfattande posttjänsten. Staten ansvarar för att det ska finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. Genom tillståndsvillkor åligger det att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. Detta innebär bl.a. att tjänsten ska erbjudas i hela landet utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som bedömer utgör skäl för undantag. Indragningar av inlämnings- och utlämningsställen som berör fler än en användare och vilka inte ett godtagbart alternativ anvisas ska godkännas av . är skyldigt att i verksamheten ta hänsyn till äldre och handikappades behov av särskilda posttjänster. Bolaget utformar postservicen på lokal nivå i samråd med kunderna och med beaktande av den utdelningspolicy som har funnits . ska genom upphandling tillgodose funktionshindrades behov av särskilda posttjänster. Det kan innebära att denna grupp är berättigade till utsträckt lantbrevbärarservice oaktat att bostadens belägenhet inte uppfyller utdelningspolicyns krav. Utöver åliggandet att erbjuda den samhällsomfattande posttjänsten och upphandlade tjänster står det fritt att erbjuda tilläggstjänster mot särskild avgift. Regeringen anser det vara självklart att postservicen i landet ska upprätthållas och vara tillgänglig för alla. har därför i uppdrag att tillse att fullgör sina åligganden när det gäller tillhandahållandet av den samhällsomfattande posttjänsten. Om dessa inte skulle uppfyllas rapporterar till regeringen som då bedömer om det finns anledning att vidta åtgärder.
frs · GP12495 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:495 om konventet om framtid har frågat statsministern vilka åtgärder han avser vidta för att påverka övriga ansvariga så att även kvinnor finns representerade i presidiet för konventet om framtid. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vid Europeiska rådets möte i Laeken beslutades att den förre franske presidenten d'Estaing ska vara ordförande för konventet och att italienaren och belgaren ska vara vice ordföranden. Dessutom har utsett och . Presidiet kommer därutöver att innehålla en företrädare vardera för de tre länder som kommer att inneha EU-ordförandeskapet under konventet (dvs. , och ), två företrädare för de nationella parlamenten samt två företrädare för . Fem av medlemmarna i presidiet är således redan utsedda. Vilka personer övriga medlemsstater eller institutioner kommer att utse vet vi för dagen inte och det är heller ingenting som regeringen råder över. Statsministern påpekade redan i Laeken att det var viktigt att för balansens skull även kvinnor fanns representerade i presidiet, mot bakgrund av att tre män hade utsetts till ordförande eller vice ordföranden. Statsministern nämnde också att det bästa sättet att påverka andra länder med andra traditioner i fråga om jämställdhet, var att föregå med gott exempel. har alltsedan inträdet i EU försökt att dels föregå med gott exempel, dels aktivt verka för att kvinnorepresentationen ska stiga i olika EU-sammanhang. har t.ex. nominerat två kvinnor som kommissionsledamöter. Även om kvinnor är underrepresenterade i är situationen bättre än för vårt EU-inträde. Under det svenska EU-ordförandeskapet eftersträvades en jämn fördelning mellan kvinnor och män på ordförandeposterna i arbetsgrupperna i , vilket uppmärksammades av övriga medlemsstater. Det är viktigt att på olika sätt fortsätter att agera för att stärka kvinnorepresentationen i olika sammanhang i EU.
frs · GP12496 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:496 om propositionen angående buggning har frågat mig när jag har för avsikt att lägga fram en proposition angående buggning. Som bakgrund till frågan anger bl.a. att det behövs möjlighet att använda sig av buggning för att komma åt smugglingen av narkotika. Naturligtvis måste de brottsutredande myndigheterna ha tillräckliga medel och metoder för att effektivt kunna förebygga och beivra brott. För att förbättra möjligheterna att bekämpa den grövre kriminaliteten, däribland grova narkotikabrott och grov varusmuggling som avser narkotika, lade min företrädare fram ett förslag om hemlig avlyssning, s.k. buggning. Förslaget har granskats av Lagrådet. Vid användning av tvångsmedel kommer det ibland fram uppgifter som inte har samband med det brott som utredningen gäller. Frågan vad brottsbekämpande myndigheter får göra med sådan s.k. överskottsinformation är inte generellt reglerad i lag. I sitt yttrande över förslaget till lag om hemlig avlyssning uttalade Lagrådet att en förutsättning för att införa hemlig avlyssning är att användningen av s.k. överskottsinformation regleras. Frågan bereds inom . Först när vi har en tillfredsställande analys när det gäller användningen av överskottsinformation är jag beredd att ta ställning till frågan om hemlig avlyssning får användas som arbetsmetod mot den grova brottsligheten. När det gäller att förbättra de brottsutredande myndigheternas möjligheter i övrigt att bekämpa narkotikasmuggling och annan grövre brottslighet har en rad åtgärder vidtagits. Regeringen har lagt fram en nationell handlingsplan mot narkotika. I planen redovisar regeringen sin syn på hur samhällets insatser mot narkotika ska stärkas. För att ta reda på vilka förbättringar som kan behöva göras för att polisens arbete mot narkotikabrottslighet ska kunna utvecklas vidare kommer att få i uppdrag att utvärdera polisens arbete mot narkotikabrottsligheten. har fått i uppdrag att bl.a. utveckla samverkan mellan den öppna polisen och Säkerhetspolisen i syfte att stärka polisväsendets förmåga att bekämpa den grova, organiserade brottsligheten. Riksåklagaren har dessutom anpassat och utvecklat åklagarnas verksamhet och organisation för att ytterligare förstärka bekämpningen av den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten. Sammanfattningsvis pågår alltså ett omfattande arbete för att bekämpa den grova narkotikasmugglingen och annan grov kriminalitet.
frs · GP12497 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:497 om införlivandet av rådets direktiv /71/EG har, med anledning av att och rådets direktiv /71/EG om mönsterskydd inte är genomfört, frågat mig vilka motiv som har föranlett regeringen att inte föreslå de lagändringar som krävs för att införliva direktivet i svensk rätt. Han har vidare frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta i syfte att nödvändiga lagändringar kommer till stånd. Det är riktigt att direktivet skulle ha varit genomfört . Vi är försenade med genomförandet på grund av hög arbetsbelastning för departementet . pågår arbete med att utarbeta en lagrådsremiss med förslag till de ändringar som behövs för att genomföra direktivet. Enligt gällande planering ska en proposition överlämnas till och de nya reglerna bör därmed kunna träda i kraft . Min bedömning är att förseningen inte kommer att medföra några negativa konsekvenser av betydelse.
frs · GP12498 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:498 om väntetider i häkte har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att lagen kan följas. anger att ett tjugotal intagna på häktet i har fått vänta upp på att bli placerade på anstalt och att placeringen enligt gällande lag ska ske . fråga gäller de personer som med en lagakraftvunnen dom sitter kvar i häkte i avvaktan på placering i anstalt. Det är inte riktigt att det i lag är reglerat när placeringen på anstalt ska ske. Däremot har regeringen i lagstiftningssammanhang uttalat att ingen fängelsedömd ska förvaras i häkte mer än någon eller i avvaktan på verkställighet av ett fängelsestraff (prop. 1974:20 s. 77). Som jag har framhållit i flera interpellations- och frågesvar känner jag också oro över beläggningssituationen inom kriminalvården. Den enskilt mest verkningsfulla åtgärden på kort sikt för att förbättra situationen är den ambitiösa insats som kriminalvården just nu genomför för att öppna nya platser inom häkte och anstalt. Kriminalvården har ökat antalet anstaltsplatser med drygt 130. Fram t.o.m. planeras en ökning av antalet anstaltsplatser med ca 200. Vidare har 28 häktesplatser öppnats under föregående år och ytterligare platser kommer att öppnas . Kriminalvården har dessutom genomfört, och genomför, andra viktiga åtgärder för att underlätta placeringen av häktade och dömda och därigenom förbättra beläggningssituationen vid häkten och anstalter. Bland dessa kan nämnas att har beslutat om en ny placerarorganisation och en ny anstaltsindelning. I regleringsbrevet för har regeringen gett i uppdrag bl.a. att analysera orsakerna till den uppkomna situationen med ett stort antal s.k. verkställighetsfall, redovisa resultatet av de åtgärder som vidtagits samt göra en bedömning av om, och i så fall vilka, ytterligare åtgärder som behöver vidtas. Syftet med uppdraget är att förbättra möjligheterna att hantera redan inträffade och förväntade volymökningar på anstalter och häkten. Uppdraget ska redovisas .
frs · GP12499 · 2002-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:499 om jämkad bodelning har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att stärka misshandlade kvinnors ställning i samband med bodelning. tar upp det fallet att en man har misshandlat sin hustru och senare betalat skadestånd till henne. För att pengarna inte ska ingå i bodelningen och gynna mannens ekonomiska situation borde, enligt , regler utformas så att en jämkning av bodelningen blir möjlig. Liknande frågor har ställts av och . Ett utdömt skadestånd på grund av brott kan påverka en bodelning på flera sätt. För det första kan en av makarna ha en fordran på skadestånd mot den andre maken eller mot någon annan. Enligt reglerna i kan det finnas utrymme för att undanta en sådan fordran från de tillgångar som ska ingå i bodelningen. För det andra kan det, som i det fall tar upp, vara så att skadeståndet redan har betalats ut. Då kan pengarna antagligen inte hållas utanför bodelningen. För det tredje kan det vara så att en av makarna har en skuld som avser skadestånd. Frågan om en sådan skuld ska beaktas i en bodelning är aktuell i ett fall som det har rapporterats om i massmedierna och som ska prövas av hovrätten. Även om en tillgång eller skuld som avser skadestånd ska ingå i bodelningen finns det enligt gällande regler ändå möjlighet att ibland komma till rätta med otillfredsställande resultat. När det skulle vara oskäligt att en av makarna får lämna ifrån sig egendom till den andra maken, kan man nämligen jämka bodelningen. Jämkningen sker då på det sättet att maken med störst giftorättsgods får behålla mer än vad han eller hon annars skulle ha fått behålla. Men jämkningen kan med nuvarande regler inte leda till att den sämst ställde maken får en större lott än vid vanlig hälftendelning. Jag håller med om att det i vissa fall kan upplevas som otillfredsställande att ett skadestånd på grund av brott påverkar en bodelning. Som jag har sagt i svaren till och tänker jag följa det mål som är överklagat till hovrätten. Jag vill i avvaktan på domstolarnas prövning inte uttala mig närmare om behovet av åtgärder. Om det visar sig att reglerna ger tvivelaktiga resultat, kommer jag dock att se till att frågan om en översyn av bodelningsreglerna övervägs.
frs · GP12500 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:500 om utvärdering av pengarna till livsmedelskunskap har frågat mig hur jag avser utvärdera användningen av de medel som beslutat avsätta till åtgärder på livsmedelsområdet. Flertalet beviljade ansökningar innehåller medfinansiering. Det kan t.ex. vara fråga om medel från andra bidragsgivare än regeringen eller insatser i projekten i form av ideellt arbetad tid. Detta innebär att en relativt begränsad satsning med statliga medel ger ett stort utbyte av aktiviteter. Då insatser från flera håll är en förutsättning för att flertalet projekt ska bli framgångsrika är det mycket svårt att mäta de effekter som uppkommit enbart genom statliga bidrag. För alla bidrag som lämnas från anslaget 43:16 Åtgärder på livsmedelsområdet krävs dock en redovisning av såväl förbrukade medel som aktiviteternas genomförande. För projekt som sträcker sig över en längre tidsperiod eller omfattar större belopp krävs dessutom delrapporter för att säkerställa att de beviljade bidragen används för sitt ändamål. För flertalet ansökningar som beviljats medel befinner sig aktiviteterna ännu i genomförandefasen, varför dessa redovisningar ännu inte inkommit till regeringen. Av de inkomna redovisningarna kan dock slutsatsen dras att de projekt som beviljats bidrag varit lyckosamma.
frs · GP12501 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:501 om säkrare ledningsgator har frågat mig vad jag ämnar vidta för att så långt möjligt minska de återkommande problemen med elavbrott på grund av dåligt röjda ledningsgator. Regeringen har i propositionen Energimarknader i utveckling @ bättre regler och tillsyn (prop. 2001/02:56) presenterat sin bedömning när det gäller leveranssäkerheten i eldistributionsnätet. Regeringen anser att det , utöver de frivilliga åtgärder som elbranschen vidtar, inte finns behov av några ytterligare åtgärder. Med anledning av förra årets kraftiga snöoväder inledde jag kontinuerliga diskussioner med elbranschen om vad som skulle kunna göras för att förbättra situationen med stora störningar i elleveranser. Elbranschen tog i samband med dessa diskussioner fram ett åtgärdspaket som de åtog sig att genomföra. Dessa åtgärder omfattar ökade informationsinsatser, ökat samarbete för att hantera större störningar i elleveranserna, översyn av ledningsnätet i de värst drabbade områdena och införande av goodwill-ersättningar till kunder med långa strömavbrott. Jag har också träffat företrädare för branschen för att informera mig om den senaste tidens störningar och om hur arbetet fortskrider med branschens åtgärdspaket. Jag kan konstatera att företagen har vidtagit åtgärder för att förbättra situationen och har påbörjat arbetet på alla dessa områden. Generellt sett kan också sägas att under de senaste veckornas snöoväder har betydligt färre kunder drabbats av långa strömavbrott på än vad som var fallet vid förra vinterns problem. Detta beror bl.a. på att företagens beredskapsorganisationer nu varit bättre förberedda och på det ökade samarbetet mellan företagen. Att situationen hanterats bättre än innebär dock inte att företagen kan slå sig till ro. Tvärtom tyder de erfarenheter som gjorts på att det är nödvändigt med fortsatta insatser från företagens sida, t.ex. är det viktigt att underhållet förbättras och att investeringar kommer igång för att förstärka näten i känsliga områden. Jag kommer att följa utvecklingen noga och har regeringens uppdrag att följa utvecklingen när det gäller leveranssäkerheten i elnätet och företagens frivilliga åtgärder. ska rapportera sina slutsatser till regeringen .
frs · GP12502 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:502 om Vänersjöfarten Per har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att rädda Vänersjöfarten. Per nämner att avser att höja lotsavgifterna . Han påtalar att det krävs lägre farledskostnader och lotsavgifter för att rädda Vänersjöfarten. När det gäller lotsavgifter har under en lång följd av år kostnadstäckningsgraden för lotsningsverksamheten varit . ansåg därför det nödvändigt att höja lotsavgifterna och införa en tidsbaserad lotstaxa. Detta för att förbättra överensstämmelsen mellan tillhandahållen service och debiterad lotsningsavgift. Det nya systemet innebar markant höjda avgifter för viss trafik som till exempel Vänertrafiken. För att lindra konsekvenserna av det nya systemet utgick en generell rabatt på på lotsavgiften för all Vänertrafik genom trafikområde. höjde lotsavgifterna i hela landet . Vänertrafiken var den enda som inte fick höjda lotsavgifter. Det är riktigt att kommer att ytterligare höja lotsavgifterna i hela landet . Enligt vad jag erfarit från kommer dock Vänertrafiken även att undantas från höjningen. När det gäller de statliga farledsavgifterna är inrikestrafiken mellan och befriad från sådana avgifter. Avgiftsbefrielsen tillkom på grund av transporternas regionalpolitiska betydelse. I övrigt vill jag liksom i tidigare frågesvar om Vänersjöfartens framtid hänvisa till det arbete bedriver för att ta initiativ till åtgärder som stärker och verksamheter med anknytning till .
frs · GP12503 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:503 om avvisningar av flyktingar och 507 om avvisningar har frågat mig om jag avser att göra en översyn av gällande lagstiftning om verkställighet av avvisningsbeslut. I frågan refereras bl.a. till uppgifter i ett TV-program om att svenska myndigheter skulle ha "dumpat" flyktingar i . har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förhindra att människor avvisas till stater dit de saknar anknytning. Låt mig först göra ett klarläggande. Flyktingar avvisas inte. Bedöms en person vara flykting har han eller hon rätt till asyl i såvida inte något särskilt föreskrivet undantag föreligger. Frågan till vilket land verkställighet av ett beslut om avvisning kan ske regleras i 8 kap. 5 § utlänningslagen. Där anges att en utlänning som ska avvisas ska sändas till sitt hemland eller till det land från vilket han kom till . Är inte detta möjligt, eller föreligger särskilda skäl, får utlänningen i stället sändas till något annat land. Denna bestämmelse innebär att den myndighet som prövar avvisningsfrågan måste klargöra till vilket eller vilka länder verkställighet kan ske. I annat fall föreligger verkställighetshinder (jfr UN 195-95). När verkställighet ska genomföras har den verkställande myndigheten att följa föreskrifterna i beslutet. Om den verkställande polismyndigheten finner att verkställigheten inte kan genomföras eller att ytterligare besked behövs, ska myndigheten enligt utlänningslagen underrätta om detta. får i ett sådant fall besluta i fråga om verkställigheten eller vidta de åtgärder i övrigt som behövs. Avvisning sker i de flesta fall enligt huvudregeln, dvs. till hemlandet eller det land varifrån den sökande kom till . Avvisning till något annat land än dessa sker, såvitt jag har erfarit, endast då utlänningen bedöms ha anknytning till det landet eller om utlänningen visar att han eller hon tas emot där. Jag finner därför att det inte finns behov av en översyn av gällande regelverk på området. Med hänvisning till det enskilda ärendet kan jag upplysa att saken överlämnats till åklagare för prövning i olika delar, bl.a. vad gäller misstankar om att polisen vid verkställandet använt omotiverat mycket våld och vad gäller den bestämmelse som säger att polisen kan begära instruktion från för såvitt verkställighet inte går att genomföra till det land som anvisats i avvisningsbeslutet. UD har å sin sida instruerat ambassadören i att gå igenom ärendet på plats i med den svenske konsuln.
frs · GP12504 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:504 om tillväxtavtalen har frågat mig om jag avser att vidta några förändringar i den nya omgång av regionala tillväxtavtal som ska tecknas. Anledningen är de slutsatser om partnerskapsmodellen som presenterats i en rapport om tillväxtavtalen från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, (Ds. Den studie om partnerskapen i de regionala tillväxtavtalen som har låtit genomföra är avgränsad till två av 21 län, och . Det är därför svårt att dra alltför långtgående, generella slutsatser när det gäller värdet av partnerskap som arbetsform för att åstadkomma regional tillväxt. Partnerskap utgör en av hörnstenarna i planering och genomförande av EG:s strukturfondsprogram. Medlemskapet i EU utgör således en viktig anledning till att arbetssättet har införts i den svenska regionala utvecklingspolitiken. På samma gång kan man konstatera, vilket också görs i den teoretiska delen av rapporten, att allt fler beslut växer fram i nätverk i vilka såväl statliga som kommunala och privata aktörer deltar. Författaren till rapporten menar bl.a. att i statens förändrade roll ligger som en allt viktigare uppgift att agera i nätverk och att skapa arenor där såväl offentliga som privata aktörer kan mötas. De regionala partnerskapen utgör ett exempel på sådana arenor. Mot den bakgrunden, EU-medlemskapet och nätverkens ökade betydelse, kommer regeringen att aktivt vidareutveckla partnerskapsmodellen som ett verktyg för regional utveckling. Regeringen bedömer att förslaget om ändrad ansvarsfördelning på regional nivå (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7), som bl.a. innebär att rollerna tydliggörs, kommer att underlätta ett nätverksorienterat arbetssätt. En nyckelfråga att arbeta vidare med är sammansättningen och bredden i partnerskapen. Andelen kvinnor som är med måste öka avsevärt i förhållande till dagens situation. Värdet av mångfald ska lyftas fram. Dialogen mellan offentligt och privat bör fördjupas. Ungdomar, personer med invandrarbakgrund, personer med funktionshinder, företrädare för ideella föreningar m.fl. ska på olika sätt uppmuntras att delta i ökad grad. Partnerskapens roll bör även fortsättningsvis vara att fungera som arenor för samverkan och samråd kring innehållet i gemensamt prioriterade insatser för regional utveckling. Besluten om finansiering bör även tas av respektive part utanför samverkan i partnerskapet.
frs · GP12505 · 2002-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:505 om uppföljning av maxtaxan har frågat om jag avser att föreslå förändringar av maxtaxans införande eller om jag avser att vänta till uppföljningsuppdrag har slutredovisats. har, i enlighet med vad som anges i propositionen om maxtaxa och allmän förskola m.m. (prop. 1999/2000:129) fått regeringens uppdrag att följa upp maxtaxan, medlen för kvalitetssäkring, förskoleverksamhet för arbetslösas eller föräldraledigas barn samt den allmänna förskolan (U2001/4684/S). Uppdraget kommer att omfatta och avrapporteras första gången . Viktiga frågor för uppföljningen är t.ex. barns vistelsetider, förändrad efterfrågan, avgiftspolitik, kvalitetsfrågor samt de samlade ekonomiska effekterna för kommunerna. Utformningen av reformen om maxtaxa och allmän förskola m.m. framgår av propositionen, riksdagsbeslutet samt de förordningar som reglerar statsbidraget till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Det finns ingen anledning att tro att något av de huvudsakliga dragen kommer att bli annorlunda än vad som framgår av dessa dokument. Visar uppföljning att det finns anledning för regeringen att förändra t.ex. förordningstexter eller övriga förutsättningarna för beräkningen av den ekonomiska kompensationen till kommunerna, ser jag inga hinder för att initiera sådana förändringar även under den pågående uppföljningsperioden.