ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121574 · 2002-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1574 om färjetrafiken över Kvarken har frågat mig om jag avser att ompröva tidigare beslut och ge stöd till färjetrafiken mellan och . En utgångspunkt i den svenska transportpolitiken är att interregionala nationella och internationella transporter ska bedrivas på kommersiella grunder utan statliga subventioner. Färjetrafiken Umeå@Vasa mötte helt nya förutsättningar med anledning av att taxfreeförsäljningen upphörde och trafiken på sträckan skulle ha lagts ned direkt utan ett statligt och regionalt engagemang. gjorde då bedömningen att det fanns ett transportbehov som på kort sikt inte kunde lösas på annat sätt. Därför beslutade regeringen , tillsammans med den finska regeringen och berörda regioner, att upphandla färjetrafik i enlighet med EU:s riktlinjer för allmän trafikplikt . Passagerarunderlaget är begränsat och antalet resande har dessutom minskat under den gångna avtalsperioden. Dagens trafikkoncept kan därför inte anses långsiktigt hållbart. Syftet med upphandlingen var att ge berörda parter rådrum för att hitta ett annat trafikkoncept som anpassats till den faktiska efterfrågan. I regionen bedrivs även till viss del konkurrerande trafik mellan och . Trafik som inte erhållit något statligt stöd. Sammantaget fann regeringen inte att det förelåg tillräckligt starka skäl för att motivera att upphandling av annan angelägen trafik nedprioriteras, vilket skulle bli följden av en fortsatt upphandling. Det finns heller inga nya skäl som skulle motivera en omprövning av tidigare beslut. Jag vill dock betona att jag noga följer utvecklingen.
frs · GP121575 · 2002-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1575 om i har frågat mig om jag avser att medverka till att polismyndigheten i får ersättning för den merkostnad på som de har haft med anledning av i . Jag är medveten om att situationen inom polisen är ansträngd på flera håll i landet, bl.a. i . Av den anledningen satsar regeringen på polisen. För att stärka polisens arbete krävs det fler poliser och en fortsatt satsning på polisutbildning. 4 000 nya poliser ska därför utbildas . Vi kan redan nu se effekterna av regeringens satsning på polisen genom att antalet poliser har börjat öka. har antalet poliser ökat med omkring 300. Av polisväsendets budgetunderlag framgår att polisen, trots de satsningar som regeringen har gjort, bedömer att de har stora resursbehov . Som jag har sagt tidigare kommer polisen att kompenseras för merkostnader som uppkom i samband med Göteborgsmötet.
frs · GP121576 · 2002-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1576 om boende enligt LSS har frågat mig om jag avser att verka för att insatser enligt LSS tas över av staten. Huvuddelen av de insatser som kan beviljas enligt LSS är av social karaktär och kan även tillhandahållas enligt . Det är därför både naturligt och praktiskt att kommunerna svarar för verksamheten enligt båda lagarna. Personer som har så omfattande behov av stöd att de har rätt till insatser enligt LSS bör kunna få denna service genom de organ som svarar för service av motsvarande slag till alla andra. I enlighet med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken utgår regeringen från att stödet till personer med omfattande funktionshinder inte ska särbehandlas utan på ett naturligt sätt finnas med i respektive huvudmans ansvarsområde. Kommunerna bör därför ha ett samlat ansvar för att tillgodose enskildas behov av boende, service och vård. De brister som tyvärr finns när det gäller tillämpningen av LSS avser regeringen att komma tillrätta med på andra sätt än att överföra ansvaret till staten. infördes t.ex. nya bestämmelser i och socialtjänstlagen för beslut om domar som inte verkställs av kommunerna. Regeringen är också medveten om att den ekonomiska situationen kan påverka kommunernas möjligheter att verkställa de beslut som fattas enligt LSS. En parlamentarisk kommitté har därför i uppgift att utreda hur en utjämning kan ske för kostnadsskillnader mellan kommuner för verksamhet enligt LSS. Utredningen ska redovisa sitt slutbetänkande .
frs · GP121577 · 2002-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1577 om handläggningstider har frågat utrikesministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att rätta till missförhållandena med mycket långa handläggningstider i s.k. anknytningsärenden dels vid de svenska konsulaten eller ambassaderna, dels vid . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Korta handläggningstider med bibehållen rättssäkerhet i utlänningsärenden är en högt prioriterad fråga för regeringen. I syfte att förkorta handläggningstiderna har därför regeringen både föregående år och detta år förstärkt förvaltningsanslag med 90 respektive och förvaltningsanslag med 6,5 respektive . Flera utlandsmyndigheter har även förstärkts med särskilda tjänstemän för att arbeta av ärendebalanserna. Som ett resultat av dessa förstärkningar ökade bl.a. andelen avgjorda anknytningsärenden med ca 2 000 ärenden i förhållande . Jag vill peka på att det ökade kravet på muntlig handläggning i dessa ärenden, vilket infördes , samt ett ökat antal anknytningsärenden, lett till längre handläggningstider. utgjorde ungefär hälften av ärendena nyetablerade anknytningar. Vid pågår dock ett utvecklingsarbete för att förbättra och förenkla handläggningsrutinerna i s.k. nyetablerade förhållanden vilket bör kunna leda till kortare handläggningstider i dessa ärenden. Sammanfattningsvis vill jag säga att regeringen genom att förstärka resurserna vid såväl utlands- som utlänningsmyndigheterna aktivt verkat för att handläggningstiderna i bl.a. anknytningsärenden bör kunna bli kortare. Regeringen följer naturligtvis fortlöpande handläggningstiderna och utvecklingen i såväl denna som andra typer av utlänningsärenden.
frs · GP121578 · 2002-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1578 om Lantmäteriets prissättning har frågat statsrådet om han är beredd att vidta åtgärder så att Metria särskiljs från den övriga verksamheten vid det statliga lantmäteriet och besvärande oklarheter undanröjs. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. beslutade om den nya myndighetsorganisation för det statliga lantmäteriet som sedermera trädde i kraft . Enligt beslutet skulle lantmäteriorganisationens uppgifter vara både myndighets- och uppdragsverksamhet. Uppdragsverksamhet som kunde skada förtroendet för myndighetsutövningen eller som av andra skäl borde bolagiseras skulle avskiljas från myndigheterna och privatiseras. Övrig uppdragsverksamhet samt produktion av databaser och allmänna kartor m.m. skulle tills vidare behållas inom myndigheten men hållas ekonomiskt och organisatoriskt åtskilda från övrig verksamhet. Efter riksdagsbeslut ombildades den fastighetsekonomiska uppdragsverksamheten vid det statliga lantmäteriet till aktiebolag. Bolaget har sedermera privatiserats medan övrig uppdragsverksamhet behållits inom det statliga lantmäteriet. har med anledning av förslag från revisorer beslutat att ge regeringen tillkänna att en översyn bör komma till stånd bl.a. vad gäller åtskillnaden mellan myndighetsutövningen och uppdragsverksamheten inom det statliga lantmäteriet (2001/02:RR10, bet. 2001/02:BoU7, rskr. 2001/02:156). Regeringen har beslutat tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera och lämna förslag rörande den statliga lantmäteriverksamheten. Enligt utredningsdirektiven (dir. 2002:86) har utredaren bl.a. att pröva, definiera och tydliggöra det offentliga åtagandet inom lantmäteriområdet samt att lämna förslag till i vilka organisatoriska former olika delar av den lantmäterianknutna verksamheten lämpligen bör bedrivas . Enligt direktiven ska utredaren också redovisa förslag till förändringar av det nu tillämpade finansieringssystemet för verksamheten. Utredningsuppdraget ska slutredovisas . En översyn av det statliga lantmäteriets verksamhet och finansiering har således inletts. De frågor som tagit upp kommer att behandlas inom ramen för översynen.
frs · GP121579 · 2002-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1579 om nyhetsförmedling har frågat mig vad jag tänker göra för att säkerställa en allsidig nyhetsförmedling. Genom beslut av riksdag och regering finns ett stöd för oberoende medier och en mångfald av medier i . Public service-företagen har en viktig funktion att fylla i det svenska medielandskapet, inte minst när det gäller nyhetsförmedlingen. Av sändningstillstånden till () och () framgår bl.a. att nyhetsverksamheten i SVT och SR ska bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. Företagen ska meddela nyheter, stimulera till debatt, kommentera och belysa händelser och skeenden och därvid ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. Nyhetsförmedling och samhällsbevakning ska utgå från olika perspektiv, så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. Även inom dagspressens område arbetar regeringen för att säkerställa en allsidig nyhetsförmedling. Genom kraftiga satsningar på presstödet underlättas situationen för andratidningar och mångfalden på tidningsmarknaden kan bevaras. Mångfald är en viktig förutsättning för en allsidig nyhetsförmedling.
frs · GP121580 · 2002-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1580 om väntetid för bouppteckningar har frågat mig om jag är beredd att vid behov vidta åtgärder för att säkra att tiderna för behandling av bouppteckningar inte blir för långa. Skattemyndigheterna övertog ansvaret för registreringen av bouppteckningar från tingsrätterna . Det finns alltid en inledningsperiod under vilken rutiner och arbetsmetoder behöver prövas och eventuellt ändras när en myndighet får nya uppgifter. Det är under den tiden svårt att uppnå full effektivitet. Hos några skattemyndigheter, bl.a. i , blev handläggningstiden längre . Jag har emellertid följt utvecklingen av bl.a. handläggningstiderna och kunnat konstatera att dessa stadigt kortats fram till årets semesterperiod. Av statistik framgår att handläggningstiderna generellt sett är kortare . Det genomsnittliga antalet handläggningsdagar för bouppteckningsärenden som beslutades var 61. Handläggningstiderna varierar emellertid inom de olika regionerna. Handläggningstiden var kortast, , hos i och längst, , hos i . Hos i var handläggningstiden . Dessa tider bör jämföras med förhållandena när bouppteckningsärendena hanterades av tingsrätterna. juni@augusti 2000 uppgick exempelvis handläggningstiden hos 34 av 94 undersökta tingsrätter och hos 5 tingsrätter. Med hänsyn till att handläggningstiderna successivt förkortas ser jag inget behov av åtgärder från min sida. Jag fortsätter dock att följa utvecklingen och är givetvis beredd att vid behov vidta nödvändiga åtgärder.
frs · GP121581 · 2002-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1581 om barnskötare i förskolan har frågat mig om jag är beredd att verka för att det också ska finnas såväl barnskötare som förskollärare i den svenska förskolan. Förskolan står inför nya stora utmaningar. En läroplan har införts som håller på att implementeras i verksamheten, nya grupper av barn får del av förskolan och den allmänna förskolan införs för alla barn . Det är viktigt att förskolan kan erbjuda barnen en trygg omsorg i en verksamhet av hög pedagogisk kvalitet och att varje barn får stöd och stimulans för sin utveckling och sitt lärande. Personalen i förskolan är välutbildad och det är också en av de viktigaste kvalitetsgarantierna för verksamheten. hade drygt hälften av personalen i förskolan pedagogisk högskoleutbildning med inriktning mot förskolan och hälften var barnskötare. Andelen förskollärare i förhållande till andelen barnskötare varierar dock i kommunerna. Många kommuner eftersträvar nu att öka andelen förskollärare. De kvalitetssäkringsmedel på , som tillförts förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i anslutning till maxtaxans införande, är avsedda för personalförstärkningar. De kan också användas till kompetenshöjande åtgärder för förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare som arbetar inom verksamheterna. Det finns exempel på kommuner som använt en del av dessa medel för vidareutbildning av barnskötarna. Vi socialdemokrater har i vårt valmanifest angivit att vi under kommande mandatperiod, genom ett riktat statsbidrag till kommunerna, vill tillföra minst 6 000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal till förskolan. Syftet med denna satsning på kraftigt förstärkta personalresurser till förskolan är att minska barngruppernas storlek och öka personaltätheten till i genomsnitt 15 barn per grupp med tre heltidstjänster. Dagens lagstiftning (skollagen 2 a kap.) ställer inte krav på att endast högskoleutbildad personal ska finnas i förskolan. Regeringen har heller inte för avsikt att införa någon sådan regel, utan anser att såväl förskollärare som barnskötare eller annan personal med lämplig kompetens ska kunna anställas i förskolan och ingå i arbetslagen. Däremot är det viktigt att all personal i förskolan får del av en väl anpassad, kontinuerlig kompetenshöjning för att kunna möta de nya krav som ställs på förskolan. Förskolan har en lång erfarenhet av arbete i arbetslag med olika yrkesgrupper. Förskollärare och barnskötare arbetar tillsammans och har i samverkan utvecklat sina yrkesidentiteter, vilket lett till en fruktbar utveckling av förskolans pedagogiska verksamhet. Barnskötarna utgör en viktig del av förskolepersonalen och deras arbetsinsatser är av stort värde för förskolan.
frs · GP121582 · 2002-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1582 om amalgamutredningen har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att amalgamfrågan kommer i fokus i utredningen om bemötande, utredning och vård av personer som relaterar sina symtom till dentala material m.m. (S 2002:09). Av propositionen Bättre tandvårdsstöd för äldre m.m. (prop. 2001/02:51) framgår att regeringen avser att under perioden 2002@2004 avsätta totalt för åtgärder som syftar till att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till amalgam och andra dentala material samt förbättra omhändertagandet av patienterna. I propositio-nen aviserades vidare en utredning med uppdrag att se över dessa frågor. ställde sig positivt till regeringens avsikter (bet. 2001/02:SoU14). I direktiven till utredningen (dir. 2002:60) står det bl.a. att utredaren ska "föreslå åtgärder som syftar till att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till amalgam och andra dentala material". Bakgrundsavsnittet handlar huvudsakligen om amalgam. Även när det gäller de delar av uppdraget som avser bestämmelserna om utbyte av tandfyllningar samt bemötande nämns amalgam uttryckligen, bl.a. genom en hänvisning till allmänna råd om bemötande av patienter som relaterar sina besvär till bl.a. amalgam. Det har från början varit klart att utredningen inte ska begränsas enbart till amalgam. Med hänsyn till att användningen av amalgam minskat kraftigt och att även nya tandlagningsmaterial kan medföra risker för hälsan vore en sådan begränsning olämplig. Det är inte heller ovanligt att människor som relaterar sina symtom till amalgam också har problem med andra material. Med hänsyn till direktiven och vad som sägs i propositionen är det emellertid naturligt att utredningens arbete till stor del kommer att handla om frågor som rör amalgamrelaterade hälsoproblem. Jag anser inte att det behövs något ytterligare förtydligande av detta.
frs · GP121583 · 2002-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1583 om brott som begås av asylsökande har frågat mig om jag är beredd att införa särskilda prioriteringsregler när det gäller polisens och åklagarmyndighetens handläggning av brott som begås av asylsökande personer, t.ex. att sådana brott ska leda till åtal inom . I ett svar från på en liknande fråga från visade bistånds- och migrationsministern att det redan inom ramen för gällande rätt finns möjligheter till särskilt skyndsam handläggning av den aktuella typen av ärenden. Jag vill i de delarna bara lägga till att det naturligtvis är viktigt att och har ett nära samarbete kring dessa ärenden. Det är av flera skäl viktigt att brott utreds så snabbt som möjligt. Sannolikheten för att brotten upp ökar. Gärningsmännen får en snabb reaktion från samhället och brottsoffrens tid i ovisshet förkortas. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att tiden från anmälan till rättslig prövning ska minska. tillsattes en utredning som bl.a. ska undersöka möjligheterna att förkorta den genomsnittliga genomströmningstiden. Utredningen har lämnat fyra delbetänkanden av vilka ett redan har lett till lagstiftning. Regeringen har dessutom i regleringsbreven för rättsväsendets myndigheter fört in mål om att genomströmningstiderna ska förkortas. Regeringens betoning av att de enskilda myndigheterna ska se till hela rättskedjans arbete motiveras också av behovet av snabbare handläggning. Prioriteringar inom brottsbekämpningen ska avgöras av brottens karaktär, inte av vem som är gärningsman. Enda undantaget är brott som begås av ungdomar. Skälet till att sådana ärenden ska behandlas skyndsamt och inom vissa angivna tidsfrister är att det är viktigt att ungdomar som har begått brott möts av en snabb och entydig reaktion från samhällets sida. Samhället måste även i de ungas eget intresse markera att brottslighet är något som inte tolereras. Mot bakgrund av det ovanstående är jag inte beredd att verka för införande av det slag av prioriteringsregler som efterfrågar.
frs · GP121584 · 2002-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1584 om turistvisum har frågat mig om jag ämnar göra en översyn av lagstiftningen så att två människors kärlek till varandra ska räcka för att anses som angeläget syfte för vänbesök. påpekar att vid praxis för utlämnande av turistvisum för inresa till för kineser anges följande skäl för beviljande när det gäller s.k. vänbesök: om syftet anses angeläget, eller om de annars gjort troligt att de reser ut från efter besöket. Låt mig inledningsvis klargöra att viseringspolitiken inom ramen för den reglerade invandringen har som mål att medge en så stor rörlighet över gränserna som möjligt. Detta gäller i fråga om såväl besök mellan vänner, familjemedlemmar som kommersiella och kulturella förbindelser. eller efter bemyndigande, svensk utlandsmyndighet, beslutar om visering. Enligt förordningen om instruktion för ska verkets styrelse besluta om riktlinjer för beslut i ärenden om visering. Som väl känner till består bl.a. av representanter från de olika politiska partierna. har en rad omständigheter att ta hänsyn till vid fastställande av viseringspraxis för ett land. gör t.ex. en mer restriktiv bedömning för länder där risken för att personer med ett visst medborgarskap väljer att stanna i och där återtagande av personer som inte erhållit uppehållstillstånd möter problem. Det faktum att svenska myndigheter beviljar närmare 230 000 ansökningar av de ungefär 250 000 viseringsärenden som avgörs visar enligt min uppfattning att målen med viseringspolitiken upprätthålls. avser även fortsättningsvis ha en viseringspolitik som medger ett naturligt och öppet besöksutbyte med andra länder. kommer även inom ramen för viseringsarbetet inom EU att verka för att fler länder beviljas viseringsfrihet så fort de lever upp till grundläggande migrationspolitiska krav och också återtar sina egna medborgare som inte fått uppehålls-tillstånd i annat land. Som svar på den direkta frågan vill jag mot denna bakgrund svara att jag inte ser någon anledning att ändra lagstiftningen.
frs · GP121586 · 2002-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1586 om asylsökande från irakiska har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att de som inte vill återvända frivilligt till irakiska ska kunna få en för dem och irakiska meningsfull tillvaro i . Jag vill först göra några förtydliganden angående det som skriver i sin fråga. Hon påstår att ca 3 000 asylsökande enligt ett beslut från regeringen inte har asylskäl utan bör avvisas tillbaka till irakiska . påstår också bl.a. att regeringen i uttalandet har hävdat att de som kommer från inte kommer att avvisas. Detta stämmer inte. Regeringsbeslutet innebar att personen i det enskilda fallet bedömdes ha skyddsbehov på grund av vad han åberopat och vad som var känt om förhållandena på hans hemort. Beslutet innebär inte att alla asylsökande med hemvist i ett visst område automatiskt ska ha rätt till uppehållstillstånd. Inte heller finns det något i beslutet som säger att 3 000 personer från norra generellt skulle sakna asylskäl. Utlänningsmyndigheterna gör en individuell bedömning av asylskälen i varje enskilt fall. Naturligtvis gäller detta även asylsökande från norra . I mitt svar på fråga om asylsökande från norra (2001/02:1570) framhåller jag att det nu inte är möjligt att återsända personer som fått avvisningsbeslut till norra och som vägrar medverka till ett självmant återvändande. Det är inte heller rimligt att bevilja uppehållstillstånd till personer som bedömts sakna skyddsbehov eller andra skäl när möjligheten till ett säkert, humant och värdigt återvändande faktiskt existerar. hävdar också i sin fråga att de som inte vill återvända erbjuds av icke-existens på förläggning utan möjlighet till ett normalt liv. Jag vill påminna om att de asylsökande som fått lagakraftvunna avvisningsbeslut fortfarande har en skyldighet att delta i den organiserade verksamhet som erbjuder. De kan även fortsättningsvis välja att ordna sitt boende på egen hand. Personer som saknar medel erhåller en bostadsersättning. Därutöver lämnas även en dagersättning vilken kan sättas ned om en person utan giltigt skäl vägrar att delta i organiserad verksamhet. Enligt uppgift kommer att ha ett internt möte där alla delar av handläggningen av asylsökande från norra kommer att behandlas. Verket kommer sedan att arbeta fram en plan som bl.a. ska omfatta motiveringsarbete för återvändande beträffande dem som får avvisningsbeslut och vad den organiserade verksamheten ska innehålla för denna grupp. Jag har förtroende för sätt att handskas med de problem som kan uppstå som en följd av att personer med avvisningsbeslut inte självmant vill återvända till norra .
frs · GP121587 · 2002-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1587 om inackorderingsbidrg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att () inte ska kunna försvåra för ungdomar med specialintresse att gå på den skola de själva väljer. Jag har besvarat ett antal frågor i med liknande innehåll. Mitt svar blir därför i huvudsak detsamma som . Det är kommunen som ansvarar för att ge ekonomiskt stöd vid inackordering till elever i kommunala gymnasieskolor. Till elever vid t.ex. fristående skolor kan ett statligt inackorderingstillägg lämnas efter prövning av CSN. Frågan om inackorderingstillägg till elever i fristående gymnasieskolor togs upp i propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35). I propositionen anförde regeringen att frågan om inackorderingstilläggets omfattning i såväl den kommunala skolan som den fristående skolan bör ses över i anslutning till beredningen av förslagen från den översyn av riksrekryteringen som görs av 2000 (dir. 2000:35). arbete ska redovisas i sin helhet . Regeringen har dessutom tillsatt en särskild utredare som ska se över studiehjälpen (dir. 2002:47). Utredaren ska bl.a. granska det statliga inackorderingstilläggets funktion och grad av måluppfyllelse. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag .