ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11160 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:160 av () till statsminister om ohälsan inom departement I budgetpropositionen framhåller regeringen att sjuktalen ska halveras till 2008. Statsministern har vid ett antal tillfällen påpekat att ohälsan är en av de viktigaste frågorna och han har även uttalat att arbetsmiljön är en viktig del i att minska sjukskrivningar, förtidspensioner och att få ned antalet "utbrända". Forskare har kommit fram till att om en person alltid är tillgänglig via e-mail och mobiltelefoner, och därigenom inte får sammanhängande vila, innebär det högre risk för den anställde att drabbas av "utbrändhet" med mera. Regeringen har även i budgetpropositionen meddelat att arbetsmiljöfrågorna måste bli viktigare och att arbetsgivare ska ta större ansvar. Som nybliven riksdagsledamot med ansvar för ohälsofrågor har jag delvis kommit i kontakt med olika departement. Jag förvånas över att man, utan att det är kris, låter statssekreterare arbeta så gott som dygnet runt. Jag har blivit uppringd av statssekreterare sent på kvällar mitt och för att bestämma tider för möten. Respekten för varandra och för varandras familjer är viktig. Vi måste alla, på alla arbetsplatser i , få tid att återhämta oss från dagens snabba samhällsrytm. Borde inte regering och riksdag gå före med gott exempel för att visa på bra arbetsmiljö? Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att förbättra arbetsmiljön i ?
fr · GQ11161 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:161 av () till statsrådet om FN:s internationella konvention för skydd av migrantarbetare antogs FN:s internationella konvention för skydd av migrantarbetare och deras familjers rättigheter. Konventionen har dock ännu inte trätt i kraft. För att konventionen ska träda i kraft krävs att tjugo länder ratificerar den, har dock endast nitton länder gjort det. är ett av de länder som ännu inte ratificerat konventionen. , professor vid , menar att frågan borde prioriteras eftersom den berör situationen för hundratals miljoner människor runtom i världen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabbt ska ratificera FN:s internationella konvention för skydd av migrantarbetare och deras familjers rättigheter?
fr · GQ11162 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:162 av () till statsrådet om FN:s konvention för migrantarbetare Under valrörelsen debatterades frågan om arbetskraftsinvandring intensivt. En tydlig skiljelinje gick mellan liberaler som argumenterade för arbetskraftsinvandring och socialdemokrater som argumenterade emot. De av Socialdemokraterna mest flitigt använda argumenten emot gick ut på att arbetskraftsinvandring riskerar att leda till lönedumpning och en urholkad arbetsrätt. I debatten påstods att en friare arbetskraftsinvandring skulle riskera att leda till att arbetskraftsmigranter skulle komma att utnyttjas av svenska arbetsgivare. antog en konvention för skydd av migrantarbetare och deras familjers rättigheter. För att konventionen ska träda i kraft krävs att 20 stater ratificerar den. Så har ännu inte skett. tillhör de länder som inte har ratificerat konventionen. Ett ikraftträdande skulle leda till att situationen för många arbetskraftsinvandrare runtom i världen förbättrades. I arbetar bland annat ett stort antal säsongsarbetare, till exempel bärplockare. Dessa har en svagare arbetsrättslig ställning än andra arbetstagare. Migrantarbetare söker sig även till andra EU-länder och arbetar ofta under undermåliga villkor. uppskattar att antalet arbetskraftsmigranter inom EU totalt uppgår till 22 miljoner. Med anledning av det anförda vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att ratificerar FN:s konvention för skydd av migrantarbetare och deras familjers rättigheter?
fr · GQ11163 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:163 av () till finansminister om skattelagstiftning gällande ideella stiftelser har skattelagstiftningens tillämpning skärpts gentemot stiftelser som ger bidrag till föreningar och organisationer. I skattelagstiftningen (7kap. 4§) beskrivs olika ändamål som stiftelser måste ha för att anses kvalificerade för skattefrihet. Problem uppstår vid den tredje punkten som handlar om att "bedriva verksamhet bland behövande". Med behövande menas i detta fall ekonomiskt behövande. Det medför att om bidragstagaren är och har en normal inkomst så kommer bidraget att beskattas. Resultatet blir att stiftelser, i de fall man vill undvika beskattning, inte kan ge bidrag till personer som har mer ekonomiska resurser än miniminivån. Om stiftelser väljer att fortsätta betala ut bidrag enligt tidigare går bort i skatt det vill säga resurserna till föreningslivet minskar . En mycket komplicerad situation uppstår också eftersom många stiftelser ger bidrag till föreningar och organisationer och inte till enskilda medlemmar. Föreningar som drabbas värst är kvinno-, handikapp-, självhjälps-, nykterhets- och pensionärsorganisationer i de verksamhetsdelar som vänder sig till vuxna. Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att bidrag till föreningslivet inte minskas på grund av statlig beskattning?
fr · GQ11164 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:164 av () till jordbruksminister om djurskyddsmyndigheten före detta generaldirektör förordade i en utredning (SOU 2000:108) att en ny djurskyddsmyndighet skulle bildas. Det har varit en del oklarheter om regeringen skulle förorda en djurskyddsmyndighet eller bara en ombudsman. Efter regeringsbildningen är det dock troligt att det ska bildas en helt ny myndighet som ska handha försöksdjur, sällskapsdjur och också lantbrukets djur. Efter regeringsbildningen har även krävt att smittskydd ska ingå. Samtliga dessa sakområden finns inom . Utredaren förordade en lokalisering till . meddelade senare att myndigheten skulle förläggas till . Vi har nåtts av rykten som säger att är aktuellt. Det är inte heller , där ligger. Jag och många med mig anser att är den mest lämpliga lokaliseringsorten om det ska bildas en ny myndighet. Fördelar med är att där finns SVA med bland annat epizootologen, SLU med bland annat djurskyddsprofessur, SLV med gemensamma frågor. ligger geografiskt centralt både nationellt och internationellt. I finns rekryteringsbas () för veterinära tjänster på myndigheten. finns stora rekryteringsproblem vid i . Dessa problem skulle inte minska i omfattning vid en lokalisering till . är också mer attraktivt för veterinärerna på än bland annat för att möjligheterna är större för anhöriga att få jobb eller studera. Vad avser ministern att göra för att säkerställa att djurskyddsmyndigheten hamnar i ?
fr · GQ11165 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:165 av () till jordbruksminister om ensidigt svenskt torskfiskestopp Sedan uppgörelsen om förslaget till ett ensidigt svenskt torskfiskestopp lades fram har möjlig tidpunkt för ett införande och kostnaden för att kompensera berörda dryftats. utredning visar att 1195 svenska fiskare skulle behöva sluta fiska och att 2300 personer totalt berörs. Kostnaden för ekonomisk kompensation från till beräknas till ca . Hur samhällsstrukturen i kustsamhällena påverkas är mycket svårt att överblicka. Det är tveksamt om det går att införa totalstopp och sedan bara starta upp igen. Risken är stor att många lämnar näringen, speciellt de yngre, vilket i sig skulle vara förödande för svensk fiskenäring. Vad som har saknats i beslutsprocessen är en diskussion om alternativen till ett ensidigt svenskt stopp för att nå ett långsiktigt hållbart torskfiske. Ett steg i rätt riktning är att det talas om möjlighet till dispenser. anser att ett ensidigt stopp är en för drastisk åtgärd och att effekten på beståndet är tveksam. I stället förordar man en fortsättning på den inslagna vägen med internationella överenskommelser angående kvoter, minimimått, selekterande redskap, begränsade fiskestopp inom lekområden under vissa perioder etcetera. Det är av stor betydelse att ett totalstopp undviks med dess negativa konsekvenser för svenska kustsamhällen och att alternativa lösningar prövas fullt ut med det gemensamma målet att få en långsiktig balans. Vilka initiativ har ministern tagit och vilka initiativ avser ministern att vidta för att alternativ till ett ensidigt svenskt torskfiskestopp prövas grundligt och förutsättningslöst?
fr · GQ11166 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:166 av () till justitieminister om polisiär verksamhet i kommunerna Inom alltfler områden kan vi konstatera hur regeringen skjuter över uppgifter och kostnader till enskilda kommuner. Så sent som på kritiserade åtta socialdemokratiska kommunalråd hur regeringen bland annat lagt ofinansierade maxtaxereformer på landets kommuner. I satsar många kommuner på att låna upp pengar för att påbörja arbetet med statliga vägprojekt som inte fått anslag. De chansar på att just deras vägsträcka inte lyfts ut ur långtidsplaneringen. Den polisiära verksamheten och den trygghet den ska ge att lagar och regler efterföljs är en av statens grundläggande uppgifter. Trots det känner kommuner sig tvungna att hyra väktare för att garantera en grundläggande säkerhet för sina kommuninvånare. Minskat antal poliser i kommunerna som "ersätts" med väktare är också ett sätt att skjuta över kostnaderna för en statlig uppgift på enskilda kommuner. Nästan en fjärdedel av landets kommuner, , har anlitat vaktbolag för uppgifter som de egentligen betraktar som polisiära. Det visar en enkät till kommunerna som gjorts av tidningen . Infrastruktur är en grundläggande statlig uppgift och kommuninvånarna ska inte behöva betala två gånger. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta med anledning av att kommuner är så missnöjda med den polisiära närvaron att de känner sig tvungna att hyra in väktarbolag?
fr · GQ11167 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:167 av () till justitieminister om skadestånd vid inbrott i bostad Personer som varit utsatta för inbrott i sina hem känner sig oftast mycket kränkta. De förlorar trygghetskänslan på den plats som förut varit lugn och trygg. Lagstiftaren anser att inbrott i bostad ska bedömas som grovt brott. Det är rimligt och riktigt. Trots detta genererar denna typ av brott så gott som aldrig någon kränkningsersättning till brottsoffren. Att ha fått saker utslängda, söndersparkade och omkullvräkta anses inte som tillräckligt. Det borde vara uppenbart att kränkningsersättning i dylika fall har ett berättigande. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra möjligheterna för brottsoffer att kunna tilldömas ersättning för kränkning vid inbrott i bostaden?
fr · GQ11168 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:168 av () till statsrådet om alternativ finansiering av vägbyggnation Bristerna i det svenska vägnätet, från riksvägar till enskilda vägar, gör sig alltmer påminda. De innebär en tydlig fara för trafiksäkerheten och är ett stort hinder för tillväxt och utveckling i . har möjligheten att lägga ut betalningen för vägbyggnation på genom samverkan mellan privata intressen och det offentliga genom så kallat PPP (private-public partnership) diskuterats. har angivit lämpliga objekt för att prova denna finansieringslösning i . Många bedömare menar att metoden är viktig som komplement till traditionell finansiering för att få i gång en kraftfull satsning på vägutbyggnad i . Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att göra det möjligt att pröva PPP-finansiering vid vägbyggnation i ?
fr · GQ11169 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:169 av () till statsrådet om minskning av antalet penningdepåer har beslutat att kraftigt minska antalet penningdepåer i landet. Bland dem som planeras läggas ned, är depån i . Landets nordligaste depå kommer att ligga i , vilket innebär att halva yta blir utan penningdepå. planer har kritiserats, eftersom rånrisken befaras öka under längre transporter. Utöver större rånrisk medför längre resor ökade kostnader. Avståndet från till exempelvis är över . Därmed är det invånarna i landets norra delar som ska stå för de ökade kostnaderna. Högre kostnader innebär också att alltfler affärer och andra serviceställen i glesbygden hotas av nedläggning. Sämre service motverkar direkt utvecklingen och förutsättningarna för boende och företagare på mindre orter. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att penninghantering ska ske på lika villkor i hela landet.
fr · GQ11170 · 2002-11-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:170 av () till statsrådet om försvunna ensamma asylsökande barn Situationen för ensamma asylsökande barn har diskuterats livligt . Till slut tillsattes en arbetsgrupp som slutgiltigt och snabbt skulle klargöra var ansvaret för barnens situation ligger. Det handlar om omhändertagande, asylansökans behandling, eftersökning av föräldrar och släktingar, rätt till skolgång, rätt till medicinsk vård och andra rättigheter som ett barn har. En del av frågeställningen rörde hur ett stort antal barn kunnat försvinna . Vem har ansvar för detta, hur har polisanmälan skett, hur har berörda sociala myndigheter informerats, hur har eftersökning skett, vilka är polisens uppgifter och, inte minst, var finns barnen? har enligt uppgift över femtio barn försvunnit spårlöst, vilket är mer än . Detta trots att särskilda insatser enligt ansvarigt statsråd skulle vidtas. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att reda ut vad som hänt de ensamma asylsökande barnen?
fr · GQ11171 · 2002-11-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:171 av () till statsrådet om migrantarbetares rättigheter Vid årets MR-dagar i framkom att , genom att inte ratificera FN:s konvention för migrantarbetare, blockerar bättre lagar för fattiga arbetare. Konventionen antogs av generalförsamlingen 1990 och är ratificerad av 19 av de nödvändiga 20 länder som behövs för att den ska träda i kraft. var med vid framtagandet av konventionen men har efter det valt att inte ratificera. Migrantarbetares brist på rättigheter är ett stort problem världen över. I såväl EU som och länderna runt den arbetar många människor från fattigare länder. De saknar oftast grundläggande fackliga och andra rättigheter, de tar jobben till små löner för att få en möjlighet att försörja sina familjer och de flesta klarar ändå inte av detta då de tagit stora lån i hemlandet för att kunna ta arbetet i ett annat land. Även är på olika sätt indraget i problemet med migrantarbetare. Dels jobbar här tusentals människor från främst de forna med bärplockning. De är ofta inhysta under ovärdiga förhållanden i tältläger eller andra undermåliga bostäder. I andra länder, särskilt de runt den , drar enligt uppgift svenska företag nytta av fattiga migrantarbetare. Mot bakgrund av detta, och för att det skulle möjliggöra för konventionen att träda i kraft vore det önskvärt om ratificerade den. Konventionens syfte är att säkerställa grundläggande arbetare för de som arbetar i annat land än det egna, oavsett om de har "giltiga" papper eller inte. Därför vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska ratificera konventionen?
fr · GQ11172 · 2002-11-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:172 av () till statsrådet om konsekvenserna på hyresnivåerna av ett ökat bostadsbyggande Kraven på hyreshöjningar ligger klart högre än tidigare, dels beroende på den skatteväxling som genomförs med höjda skatter på energi och lägre på inkomster, dels att kommuner på flera orter vill öka bostadsbyggandet. Ett ökat bostadsbyggande är bra, men det är orimligt att det ska finansieras med höjda hyror och att hyresgästerna ensamma ska stå för kostnaderna. Den farhågan uttalar hyresgäströrelsens ordförande inför de kommande hyresförhandlingarna . Bostadsföretagen på tillväxtorterna har i allmänhet mycket god ekonomi och har byggt upp sin soliditet med motivet att ha kapital till nybyggnad. är det att de pengarna gör nytta. Dessutom kan kommunerna avstå från avkastning från bostadsbolagen för att använda pengarna i andra kommunala verksamheter. Den föreslagna momssänkningen för byggandet och investeringsbidraget för byggandet av hyresrätter omfattar inte till alla delar det generella behovet av hyresrätter, till exempel beträffande lägenhetsstorleken, volymen på bidraget eller kopplingen till enbart vissa geografiska områden. Det är brist även på större lägenheter och i centralorter som inte faller in under det generella bristortsbegreppet. Min fråga till bostadsminister blir då följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka att en nödvändig och efterfrågad produktion av hyresrätter inte leder till en hyreschock för befintliga hyresgäster?
fr · GQ11173 · 2002-11-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:173 av () till justitieminister om polisverksamheten i Polisens resurser i räcker inte. Enligt myndighetens bedömning blir resultatet ett underskott på och på 2003. Eftersom polismyndigheten tar med sig tidigare underskott beräknas det totala underskottet vara vid utgången av 2003. som polisen åläggs att nå balans mellan inkomster och utgifter ska antalet poliser enligt mål öka något till 2004. För att klara denna svåra ekvation är enda utvägen att göra mycket stora besparingar på andra områden än på polistjänster. Bland tänkbara åtgärder som diskuteras finns indragning av tjänster bland civilanställd personal och stängning av polisstationer. Att dra in tjänster bland civilanställd personal innebär att fler poliser får lägga mer tid på administration i stället för brottsbekämpning. Att stänga en stor del av polisstationer rimmar illa med närpolisreformen och ger ökad otrygghet En liknande problemsituation rapporteras från många andra polisdistrikt. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkra polisverksamheten i ?
fr · GQ11174 · 2002-11-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:174 av () till utbildningsminister om judiska skolan i tvingas troligen judiska skolan i att stänga. De upptrappade konflikterna i har lett till att många judar i känner att de får klä skott för den israeliska regeringens ageranden. Att i det läget ge sig på rätten för 16 judiska barn att välja skola är olyckligt. konstaterade att den judiska skolan inte uppfyller kraven för godkännande av fristående skolor. riktar ingen kritik mot skolans innehåll eller verksamhet. I stället stöder man sig på 9 kap. 2 § 4 i skollagen. Där står det att en fristående grundskola ska godkännas om skolan har minst 20 elever. Judiska skolan har 16 elever. konstaterar att godkännandet ska återkallas om det inte finns några särskilda skäl att ha färre elever. Representanter för skolan har träffat för att presentera sina "särskilda skäl". Att man inte vill redovisa skälen skriftligt ger en ganska tydlig indikation på att det handlar om hot eller hotbilder mot några elever. har skrivit på FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna, där det framgår att föräldrar har rätt att välja skola åt sina barn. har inte visat att har några problem vare sig med kvaliteten eller med ekonomin. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fristående skolor som följer läroplanen, som klarar ekonomin och som inte fått kritik för kvaliteten, får fortsätta sin verksamhet?
fr · GQ11175 · 2002-11-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:175 av () till statsrådet om samordnad information om stödinsatser För att nå mål om barnets bästa måste barnperspektivet prioriteras. Enligt en nyligen publicerad analys från För barnets bästa @ en studie över hur föräldrar till barn med funktionshinder upplever det offentliga stödsystemet visar att föräldrarna saknar en helhetssyn på de offentliga stödinsatserna och den funktionshindrades familjesituation. Många föräldrar till barn med funktionshinder saknar vägledning och information om de offentliga stöden. De nekas stöd för att det inte finns ekonomiska resurser. I mötet med handläggare inom kommun, landsting eller upplever en del föräldrar att det finns en kunskapsbrist och ibland även en ovilja att hjälpa. Stödet till det funktionshindrade barnet är olika beroende på var i landet familjen bor. För många föräldrar krävs det ett ihärdigt bemötande för att tillvarata barnets rättigheter. De måste med stort engagemang och tålamod strida för sin sak. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att en samordnad information om de offentliga stödinsatserna för funktionshindrade barn kan komma till stånd?
fr · GQ11176 · 2002-11-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:176 av () till socialminister om översyn av specialistkompetenser gör en översyn av de olika förekommande specialistkompetenser som kan uppnås för läkare. Under pågående arbete har utredare lämnat sina synpunkter på antalet medicinska specialiteter. Arbetssättet har gjort det möjligt för berörda att reagera och kommentera översynen. En specialistinriktning som kan upphöra är reumatologin. Förslaget skulle därmed kunna innebära en sämre reumatikervård. Såväl som har avvisat förslaget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GQ11177 · 2002-11-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:177 av () till socialminister om sjukhussjukan Tusentals patienter smittas av bakterieinfektioner medan de ligger på sjukhus. Många av dessa patienter utvecklar blodförgiftning och andra sjukdomstillstånd, vilket innebär ett oerhört lidande för dem som drabbas. En del av patienterna avlider. Enligt uppgift har antalet upptäckta fall av sjukhussjukan ökat i . ökar antalet bakterier som är resistenta, multiresistenta eller totalresistenta. Det framstår för mig som mycket allvarligt när det utvecklas antibiotikaresistenta bakteriepopulationer. I synnerhet om det innebär att allvarliga sjukdomar som kan botas med antibiotika är behandlingsbara. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att hindra ökningen av sjukhussjukan och resistenta bakterier?
fr · GQ11178 · 2002-11-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:178 av () till socialminister om undernäring hos äldre En ny doktorsavhandling vid har undersökt problemet med näringsbrist bland äldre personer. Forskaren undersökte mer än 250 äldre personer när de fick plats på äldreboenden, efter vård i hemmet eller i sjukvården. En tredjedel av de undersökta personerna var undernärda. I landet som helhet är det sannolikt ett mycket omfattande problem med undernäring bland äldre. Till exempel vid äldres medicinska behandling är en god näringstillförsel betydelsefull. Näringsbrist bland äldre personer kan i allmänhet behandlas med ganska enkla metoder. Men ofta saknas personal och resurser i äldreomsorgen. Sannolikt behövs även vissa utbildningsinsatser för äldreomsorgens vårdpersonal. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med de utbredda problemen med näringsbrist hos äldre personer?
fr · GQ11179 · 2002-11-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:179 av () till statsrådet om vård för asylsökande Tidningen har tagit upp det angelägna ämnet med möjligheten för vård av asylsökande i allmänhet och fallet med rullstolsbundna i synnerhet. Det har framgått att Yaldiko trots klara behov fått informationen att han inte har rätt till en eldriven rullstol. Vidare har det stått klart att olika myndigheter tolkar de föreskrifter och direktiv som finns på området olika. I Yaldikos fall verkar det som om läns landstings direktiv omöjliggör att man hjälper asylsökande så länge de inte skadat sig i eller ligger för döden. Om denna syn, som döms ut av bland andra , är allmänt härskande i flera landsting så finns det stora problem som måste ses över. För de flesta är det självklart att hjälpmedel ska utgå efter behov och inte nekas någon boende i , varken beroende av var den har skadat sig eller vilken relation den har med landet. Asylsökandet är ofta en lång och utdragen process och att neka människor vård är fullständigt inhumant och inte över huvud taget överensstämmande med de humanistiska värderingar vi vill värna i . Det är ett rimligt krav att migrationsministern, efter att ett fall som Yaldikos blivit känt, initierar en snabbutredning eller föreslår lagändringar för att omöjliggöra att asylsökande nekas vård de är i behov av. Min fråga är därför hur statsrådet kommer att agera för att säkerställa att asylsökande får rätt till vård.