ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11227 · 2002-12-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:227 av () till statsrådet om utbyggnad av och järnväg kommer att varsla 1300 om uppsägning. Till stora delar är det som måste lösa sina problem, men trots det finns det samhällsstrukturer som skapar de yttre ramarna för Saabs förutsättningar. En viktig förutsättning för Saabs fortsatta utveckling är bland annat tillgången på välutbildad personal. Här finns en tydlig koppling till och bland annat . Utbyte av arbetskraft mellan och är viktig för utvecklingen, men då behövs acceptabla pendlingstider. Riksväg 45:s dåliga standard är ett kraftigt hinder för Saabs utveckling i . har tvingats etablera flera verksamheter i på grund av problem med personalrekryteringen beroende av de långa pendlingstiderna. ser det ut att dröja innan får pengar till en riktig utbyggnad. Naturligtvis handlar det om prioriteringar, det är därför betydelsefullt att förstå att Saabs framtid inte bara är en regional eller lokal fråga, utan i allra högsta grad nationell. Omkring 100000 anställda i mellersta och är beroende av bilindustrin. Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att får pengarna till utbyggnaden av och järnvägen mellan (Stallbacka industriområde) och nu och inte som kompensation när det är för sent?
fr · GQ11228 · 2002-12-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:228 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Myndigheterna i står i begrepp att införa en ny lagstiftning, gemenligen kallad "artikel23". Den innebär att såväl medierna som enskilda individer, som myndigheterna bedömer som oppositionella, på order kan tystas om de "anses innebära ett säkerhetspolitiskt hot". Detta kommer sannolikt att drabba och tysta bland annat kristna, falungongutövare, fackföreningsaktiva och demokratiförespråkare. Lagen är tänkt att träda i kraft . En lag med dessa konsekvenser innebär ett brott mot principen "ett land, två system", som tidigare angivit som regel för . Den planerade lagstiftningen är mycket oroande och skulle undergräva den relativa frihet som funnits i , men som eroderar. Organisationer, politiker, journalister, liksom EU:s utrikeskommissionär , har alla uttryckt starka betänkligheter inför förslaget om artikel23, och @ naturligtvis @ dess konsekvenser. Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att både och agerar i denna fråga?
fr · GQ11229 · 2002-12-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:229 av () till statsrådet om och hårdnackade beslut att utvisa en familj i bestående av två tonåringar och deras mamma upprör många därför att familjen hotats till döds via e-mail från fadern vid en eventuell återkomst till . , ett av de 130 länder som undertecknad , har ansvar att leva upp till innebörden i konventionen när människor söker asyl som är överensstämmande med konventionens innehåll. Där framgår tydligt att människor som har skäl att vara rädda för förföljelse i sitt hemland kan få stanna i det nya landet. Enligt svensk lag kan även de som inte är konventionsflyktingar få asyl i , detta på grund av att de kan anses vara skyddsbehövande. Den hotade familjen i som enligt nu ska utvisas till kan enligt lagen anses vara skyddsbehövande och därför har de starka humanitära skäl att få stanna. Efter faderns uttalade hot att döda sin före detta hustru och sina barn på grund av att de enligt honom inte lytt hans regler och efter att fadern tidigare misshandlat familjen måste ta hoten mot familjen på allvar och ompröva tidigare utvisning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga hur statsrådet avser att säkerställa att FN:s konvention om skyddsbehövande efterlevs.
fr · GQ11230 · 2002-12-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:230 av () till finansminister om skattebefrielse för vissa stiftelser Tidningen uppmärksammade i en artikelserie den 21@23 november 2002, att det efter skattemyndighetens granskning av . för allmännyttigt ändamål, framkommit att man inte fortsättningsvis kunde dela ut bidrag till idrottsrörelsen utan att betala skatt för inkomsten (). Ett av kriterierna för skattebefrielse under rubriken är "att främja vård och uppfostran av barn". Den allmänna uppfattningen är naturligtvis att idrottsrörelsen gör stora insatser inom just detta område. Problemet är att i lagstiftningen, som trädde i kraft , ingår idrott inte i att "främja vård och uppfostran av barn". Stiftelsen nödgas att med anledning av detta diskutera en ändring av inriktningen, så att man uppfyller kravet på skattebefrielse. Förloraren i sammanhanget blir då idrottsrörelsen, som haft stor nytta av bidrag från . En översyn av lagstiftningen är mycket angelägen, men det är en lång process. Min fråga till finansministern är: Avser ministern att ta omedelbara initiativ för att ändra kriterierna så att den del av idrottsrörelsen som arbetar med barn och ungdom kan ingå i "Kvalificerat allmännyttigt ändamål"?
fr · GQ11231 · 2002-12-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:231 av () till finansminister om skidskatten Den så kallade skidskatten slår hårt mot landets liftanläggningar, eller rättare sagt mot alla de miljontals svenskar som vill åka slalom @ moms i "skidskatt" medan övrig idrottsutövning har en momssats på . Det har varit många turer kring frågan. Vad jag förstår har regeringen lovat liftägarna att ärendet "inte skulle dras i långbänk" utan att åtgärder skulle komma. har frågan om "skidskatten" förts till den momsutredning som regeringen tillsatt och som ska vara färdig först , vilket i sin tur betyder att beslut om förändringar kan komma först därefter. Turismen är en viktig del av företagande och därmed har denna fråga mycket stort värde där. Med anledning av den momsbeskattningsutredning som regeringen tillsatt vore det värdefullt att få besked om finansministern är beredd att verka för att "skidskatten" undantas i denna utredning?
fr · GQ11232 · 2002-12-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:232 av () till statsrådet om insatser för hiv/aids-preventionen i de baltiska länderna har hivspridningen i de baltiska länderna och ökat kraftigt. I rör det sig om en femdubbling av antalet registrerade fall . Om den mycket snabba smittspridningen inte hejdas riskeras den sociala och ekonomiska utvecklingen i området. Dessutom utsätts de nordiska länderna för ett ökat smittotryck. råd har bildat en gemensam aktionsgrupp mot smittsamma sjukdomar i . har tagit fram ett par strategier för att motverka drogmissbruk och förbättra villkoren för utsatta barn och ungdomar i de baltiska länderna där hivfrågan delvis berörs. Dessutom bedriver ett hivprojekt i och . Ändå är mitt intryck att insatserna är otillräckliga och att samordningen av de nordiska ländernas insatser brister. Min fråga till statsrådet: Vilka insatser ämnar statsrådet vidta inom ramen för svenskt Östersjöbistånd, , råd och EU för att förstärka arbetet mot hiv/aids i , och ?
fr · GQ11233 · 2002-12-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:233 av () till justitieminister om svarttaxiverksamhet Svarttaxiverksamheten har ökat kraftigt och nått helt oacceptabla nivåer. Kommuner, rättsvårdande myndigheter, fackliga organisationer, fastighetsägarföreningar, näringslivets organisationer, , skattemyndigheten och givetvis taxis egna organisationer har på många platser runtom i landet gått samman för att begränsa den ökande verksamheten. Förutom osund, kriminell konkurrens med den legitima näringen så innebär svarttaxiverksamheten en mängd följdbrottslighet. Det rör sig om sexualbrott, stölder, olaga hot, rån, bedrägeri, skattebrott och olaga yrkesmässig trafik. Många gör stora insatser för att begränsa svarttaxiverksamheten. De rättsvårdande myndigheterna upplever dock att lagstiftning och rättspraxis inte fungerar tillräckligt bra för att komma tillrätta med problemet. Man upplever också att lagstiftningen i praktiken fungerar olika i olika delar av landet. Polis och åklagare efterlyser också en laglig möjlighet att beslagta och förverka ett fordon som upprepade gånger brukas vid svarttaxiverksamhet. En möjlighet som finns vid upprepade brott mot trafikbrottslagen exempelvis olovlig körning. En sådan möjlighet skulle effektivisera polis och åklagarinsatserna och minska svarttaxiverksamheten avsevärt. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att bidra till att förbättra polisens och åklagarnas möjligheter att bekämpa svarttaxiverksamhet?
fr · GQ11234 · 2002-12-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:234 av () till justitieminister om tingsrätt utnämndes lagmannen till hovrättslagman i Hovrätten för . , vars domkrets omfattar stora delar av södra , är till ytan största domsaga med en yta . Domsagan är och . Tingsrättens domkrets omfattar kommunerna . Tingsrätten, som har sin kansliort i , har fasta tingsställen i , från , , från , och , från . De små tingsrätternas framtid har varit osäker. Några nya beslut om hur den nya tingsrättsorganisationen ska se ut kommer, enligt uppgift, inte att tas förrän den utredning (Ju2002:11) som utvärderar de redan tagna förändringarna i tingsrättsorganisationen har avlämnat sitt betänkande . För innebär osäkerheten om framtiden att det blir mycket svårt att rekrytera en ny efter . Mot bakgrund av det stora geografiska område som har att betjäna förefaller det vara en självklarhet att denna tingsrätt ska finnas kvar även . Om detta bör regeringen ge klara besked. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att möjliggöra att en ny tingsrättslagman ska kunna rekryteras till ?
fr · GQ11235 · 2002-12-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:235 av () till justitieminister om vittnesskydd Trots att det är en medborgerlig plikt att vittna blir det alltmer uppenbart att systematiska och grova hot delvis satt vittnesplikten ur system. Detta medför betydande svårigheter att bekämpa den grova och organiserade kriminaliteten. Hot mot vittnen utgör ett allvarligt hot mot rättssamhället. Därför är det viktigt att konstatera att det saknas ett ordentlig vittnesskyddsprogram i . Det skydd på olika nivåer som polisen kan uppbringa för ett hotat vittne sker efter lokal förmåga. Den utredning regeringen tillsatt under ledning av rikspolischef , för att se över vittnesskyddet i , har fått en väl tilltagen tid på sig, till . fortsätter hoten mot vittnen. Ett särskilt problem som har mer av budgetkaraktär är det faktum att varje polismyndighet själv får bära kostnaden för vittnesskyddet. Detta kan kosta . Detta kan bidra till bedömningen om det är möjligt att ur budgethänseende ställa upp med ett i övrigt befogat vittnesskydd. Effekterna av ett sådant budgetbeslut kan, för det hotade vittnet, vara rentav livsfarligt. Då behovet av vittnesskydd inte är helt jämnt fördelat över landet är kostnaderna hos vissa myndigheter kraftigt ökande. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att på kort eller mellanlång sikt ta itu med den ökade problematiken med hot mot vittnen?
fr · GQ11236 · 2002-12-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:236 av () till utbildningsminister om studiefinansiering för personer Utvecklingen med en åldrande befolkning innebär en stor utmaning för svensk ekonomi och det svenska välfärdssystemet. har de som fyllt 50@55 år möjlighet att komplettera sina studier på grundskole- och gymnasienivå med hjälp av särskilt utbildningsbidrag. /03 upphör som ett särskilt projekt och ett nytt riktat statsbidrag till vuxenutbildning införs . Det nya rekryteringsbidraget till vuxenstuderande får lämnas till och med det kalenderår då den studerande fyller . Denna grupp kan inte heller söka studiemedel. Enligt beslut är målet för vuxnas lärande att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling. Målet är att hela svenska befolkningen ska orka med arbetslivet till man når pensionsåldern 65@67 år. Arbetsmarknaden ställer alltmer högre krav på en formell utbildning för att kunna söka de lediga jobben eller behålla det arbete man har. Alltfler av de arbetsmarknadsutbildningar som AMS driver har som krav gymnasienivå i matematik, svenska och engelska. Kompletterande studier på grundskole- och gymnasienivå blir då en förutsättning för dessa personer att kunna vara med och påverka sin situation på arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta studiefinansiering för personer så att de kan komplettera sina studier på grundskole- och gymnasienivå?
fr · GQ11237 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:237 av () till statsminister om hanteringen av kandidatur till EU söker medlemskap i . EU har krävt att ska uppfylla de så kallade Köpenhamnskriterierna innan medlemskap ska beviljas. har situationen när det gäller mänskliga rättigheter i dock inte förbättrats på något avgörande sätt @ särskilt inte när det gäller behandlingen av personer som begått "politiska" brott. Vissa förändringar i lagstiftningen om minoriteternas nationella och kulturella rättigheter har gjorts, men få förändringar har synts i det turkiska samhället. Situationen för mänskliga rättigheter är fortsatt bekymmersam. fick en ny regering, vilket kan ha tänt förhoppningar om en annan utveckling i . Dock upprätthåller fortfarande sin ockupation av norra och tillsammans med en blockad mot . Såväl ockupationen som blockaden strider mot internationell lag. När det gäller förefaller vinna visst gehör, men när det gäller blockaden mot har varit omedgörligt i de förhandlingar som letts av när det gäller hanteringen av Nagorno-Karabachfrågan. Jag vill fråga statsministern: Vad avser statsministern att göra för att förmå att uppfylla Köpenhamnskriterierna, upphäva den illegala ockupationen av och den likaledes illegala blockaden mot ?
fr · GQ11238 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:238 av () till utbildningsminister om nya organisation Den särskilde utredaren har i två rapporter gjort en myndighetsöversyn över . Utredaren föreslår att delas upp i två myndigheter: en myndighet med ansvar för utvecklingsfrågor och en annan myndighet med ansvar för tillsyn och kvalitetsgranskning. De båda verken föreslås ha varsin central organisation och vardera fem regionala enheter. Utredaren föreslår ingen specifik lokaliseringsort för de centrala organisationerna, men förordar en lokalmässig separation. Det är inte självklart att de två verken ska ligga i . Med tanke på det ena verkets granskande roll gentemot verksamheter som det andra verket ska utveckla vore inte bara en lokalmässig separation, utan även olika lokaliseringsorter, lämplig. Regeringen har valt att förlägga huvudkontoren för vissa statliga myndigheter och verk utanför . har dock fortfarande 128 huvudkontor, medan rikets andra stad endast har sex. Detta medför en starkt begränsad arbetsmarknad för samhällsvetare. skulle därmed vara en lämplig lokaliseringsort för ett av de nya verken. Min fråga till utbildningsministern lyder: Hur avser ministern att agera när det gäller lokaliseringen av två nya centralorganisationer?
fr · GQ11239 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:239 av () till utbildningsminister om Gigasunet Forskningsnätet Gigasunet är färdigbyggt och kommer då att tävla om positionen som vassaste högskolenät. Med farter på /sekund har Gigasunet 16 gånger högre kapacitet än gamla Sunet. Driftskostnaden för Sunet har ökat från 1999 till . Staten gick in med 75 miljoner 2000 och 2001 som subvention för Sunet. blir departementets subvention @ därmed måste högskolorna stå för ca själva. En satsning på Gigasunet utan väl underbyggd finansieringsprincip riskerar att dränera högskolornas anslag till forskning ytterligare. Ett grundläggande problem är att Sunet inte är en juridisk person. är Sunets huvudman och ekonomiske förmyndare för att slussa in statens pengar i verksamheten. I andra länder öppnas forskningsnäten mot företagsamheten. I och förvaltas Sunets motsvarigheter som bolag, liksom det nordiska samarbetet Nordunet där Sunet ingår. Vad avser ministern att göra för att Gigasunets finansiering löses utan ytterligare urholkning av högskolornas anslag till forskning?
fr · GQ11240 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:240 av () till justitieminister om flygsäkerhet och polisresurser De skärpta kraven på flygsäkerhet kan komma att hota annan polisverksamhet. När polisen tvingas prioritera säkerhetskontroller vid ett antal, främst kommunägda, flygplatser leder detta till bantning av annan polisverksamhet. Inte sällan handlar det om att få poliser är satta att bevaka ett stort geografiskt område. Avståndet till den flygplats som ska kontrolleras, kanske två , kan vara betydande. I praktiken kan det innebära att poliser helt binds vid flygplatsen, eller på väg till eller från densamma. Flera företrädare för polisen är oroliga för att trafikövervakning med nykterhets- och bälteskontroller och en hel del utredningsarbete riskerar att bli lidande. Polisbristen i hela landet måste innebära att vi från politiskt håll ser till att de poliser som finns helt och full måste kunna ägna sig åt rena polisuppgifter. måste naturligtvis flygsäkerheten garanteras. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att både garantera flygsäkerheten och se till att de poliser som finns, i så stor utsträckning som möjligt, kan ägna sig åt rena polisuppgifter?
fr · GQ11241 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:241 av () till justitieminister om ersättning till advokater En enkel rättsprincip är likhet inför lagen. Lagen respekteras och kan upprätthållas om den är förankrad i det allmänna rättsmedvetandet och uppfattas som rättvis, förutsebar och lika för alla. Advokatväsendet företräder ofta medborgarna i tvistemål och brottmål och de förordnas också av tingsrätterna som bland annat konkursförvaltare och boutredningsmän. Efter slutförda uppdrag inlämnar de sina räkningar, och inte sällan betalas arvoden av allmänna medel, ett borgenärskollektiv eller ett försäkringsbolag. Förtroendevalda nämndemän, som i samband med brottmål ges möjlighet att granska och yttra sig över yrkade arvoden, framför frustration över svårigheterna att ifrågasätta och bedöma rimligheten i yrkandet. Beloppen upplevs som höga och formuleringarna ibland svepande. Detsamma gäller exempelvis yrkade arvoden i konkurser, där förvaltarnas arvoden bestäms av tingsrätten med ledning av 14 kap. 4 § konkurslagen. Specificerad arvodesräkning skickas inte till borgenärerna för yttrande. Om tillsynsmyndigheten ifrågasätter begärt arvode måste de styrka sitt påstående. En omvänd bevisbörda föreligger, vilket förefaller orimligt. Allmänheten, nämndemän och andra drar paralleller mellan olika yrkesgruppers sätt att precisera sina kostnader. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att komma till rätta med de anförda problemen, såsom tydligare och starkare formuleringar i de lagar och förordningar som reglerar advokaters rätt till ersättning för utfört arbete?
fr · GQ11242 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:242 av () till statsrådet om barnets bästa i utlänningslagen Alldeles för ofta får vi bevis för bristerna i svensk flyktingpolitik, särskilt vad gäller den svenska utlänningslagstiftningen. Framför allt är det barnen som drabbas. I mitt hemlän, , lever en ung flicka som fått besked om att hon ska avvisas. Svenska utlänningsmyndigheter har beslutat att hon ska skickas tillbaka till sitt forna hemland, trots att hennes far hotat att döda henne och trots att flickan försökt ta sitt liv. Detta är inte den enda gången där principen om barnets bästa fått stå tillbaka för den alltför ofta viktigare principen om samhällets behov av att reglera invandringen. Om även asylsökande barns bästa sattes i första rummet skulle en ung, dödshotad och självmordsbenägen flicka inte behöva avvisas. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att utlänningsmyndigheterna tar verklig hänsyn till barnets bästa såsom det stadgas i utlänningslagens portalparagraf?
fr · GQ11243 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:243 av () till statsrådet om boende för flyktingar var ca 17000 lägenheter lediga i de allmännyttiga företagen. Ändå förs i debatten om mottagandet av flyktingar diskussioner om hur bostadsfrågan ska kunna lösas. söker sig många av de nya svenskarna till storstadsregionerna. Här finns i princip inga lediga lägenheter. Och i ambitionerna om ett generöst mottagande av människor som har det svårt och som flytt från andra delar av världen för en här, har landets kommuner i olika utsträckning ställt upp för flyktingarna. I har exempelvis och alltid tagit ett stort ansvar, medan kommuner som och tackat nej till ett aktivt mottagande. I några kommuner säger man nu nej till fler flyktingar. Bostadsbristen är ett skäl. Men också för att flyktingmottagande och integration måste ske på ett sätt så att man får förutsättningar att lära sig svenska, klara skolan och få ett arbete. I några kommuner ser man nu att de ambitionerna inte kan nås och säger därför nej till ett ytterligare mottagande. Därför krävs det mer av solidaritet mellan kommuner. Därför borde fler kommuner ställa upp och ta ansvar. Ett frivilligt åtagande är naturligtvis bäst men i nuvarande situation bör en förstärkt lagstiftning på området övervägas. Är statsrådet beredd att se över lagstiftningen i syfte att alla landets kommuner ska ta ansvar för ett värdigt mottagande av flyktingar?
fr · GQ11244 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:244 av () till statsrådet om offentligt tillfälligt arbete I samband med att aktivitetsgarantin infördes togs den arbetsmarknadspolitiska åtgärden benämnd OTA (offentligt tillfälligt arbete) bort. Berättigade till detta var personer som varit arbetslösa . Dessa personer gick in i aktivitetsgarantin och erbjöds därefter ofta en anställning med särskilt anställningsstöd . De har i ett flertal fall avverkat sin 24-månadersperiod. En liten grupp av dessa har ännu inte uppnått pensionsåldern. De står nu utan anställning och möjligheten att få arbete på den öppna arbetsmarknaden får anses som mycket begränsad. Alternativet till fortsatt anställning inom offentlig sektor är att återigen gå in i arbetslöshet och aktivitetsgaranti under något eller fram till pensionen. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de före detta OTA-personerna ska undslippa en ny arbetslöshetsperiod fram till pensioneringen?
fr · GQ11245 · 2002-12-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:245 av () till statsrådet om utbyggnad av och järnväg kommer att varsla 1300 om uppsägning. Till stora delar är det som måste lösa sina problem, men trots det finns det samhällsstrukturer som skapar de yttre ramarna för Saabs förutsättningar. En viktig förutsättning för Saabs fortsatta utveckling är bland annat tillgången på välutbildad personal. Här finns en tydlig koppling till och bland annat . Utbyte av arbetskraft mellan och är viktigt för utvecklingen, men då behövs acceptabla pendlingstider. Riksväg 45:s dåliga standard är ett kraftigt hinder för Saabs utveckling i . har tvingats etablera flera verksamheter i på grund av problem med personalrekryteringen beroende av de långa pendlingstiderna. ser det ut att dröja innan får pengar till en utbyggnad. Naturligtvis handlar det om prioriteringar, det är därför betydelsefullt att förstå att Saabs framtid inte bara är en regional eller lokal fråga, utan i allra högsta grad nationell. Omkring 100000 anställda i mellersta och är beroende av bilindustrin. Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att och får pengar till utbyggnad av befintlig och järnvägen mellan och nu och inte som kompensation när det är för sent?