ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111173 · 2002-05-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1173 av () till justitieminister om lagstiftning om franchising Frågan om svensk lagstiftning om franchising har diskuterats . Det har varit naturligt att avvakta det arbete som bedrivits inom den internationella organisationen . Unidroit har som bekant redan presenterat ett förslag till en modellag om franchising. Jag har tidigare frågat ministern om han är beredd att ta initiativ till lagstiftning om franchising. Vid det tillfället svarade ministern "i syfte att belysa behovet av svenska lagstiftningsåtgärder om franchising har inbjudit företrädare för berörda svenska myndigheter och organisationer till ett samrådsmöte. Det kommer att äga rum ." I samma frågesvar skriver ministern "det är angeläget att frågan om det bör införas lagregler om franchising nu kan avgöras skyndsamt". Det aktuella samrådsmötet har ägt rum och jag delar ministerns uppfattning om att det är angeläget att frågan avgörs skyndsamt. Jag vill därför fråga justitieministern om han nu är beredd att ta initiativ till en lagstiftning om franchising.
fr · GP111174 · 2002-05-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1174 av () till statsrådet om rättssäkerheten vid asylutredning konstaterade i sin rapport att barnen i asylsökande flyktingfamiljer i hälften av fallen inte hörs av utredande myndighet, trots att reglerna säger att barnen regelmässigt ska höras. Det bekräftas av och Röda korset, som har egna flyktinghandläggare. Deras flyktinghandläggare får ofta fram en annan och mycket mer nyanserad bild av dessa barn och familjer. Mot den bakgrunden förefaller det bekymmersamt att flyktingfamiljer med barn utvisas på grund av till synes summariska myndighetsutredningar. Ett stort och pedagogiskt problem är att den utvisningshotade inte ens får se utredningen om sig själv. Ett sådant förfarande är inte rättssäkert. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra rättssäkerheten vid asylutredning av barnfamiljer?
fr · GP111175 · 2002-05-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1175 av () till näringsminister om ideellt arbete vid arbetslöshet AMS har uttalat att man inte kan arbeta ideellt vid hel arbetslöshetsersättning. Den tid man arbetar ideellt kan man inte aktivt söka arbete, påpekar AMS. I så fall ska arbetslöshetsersättningen minskas med belopp motsvarande den ideellt arbetade tiden. har det kommit en rapport om utbrändhet. Enligt den rapporten löper arbetssökande störst risk för utbrändhet. Det är mycket tärande att ständigt söka arbete utan att få något. kom man till insikt om det destruktiva för en arbetssökande att inte kunna planera en gemensam semester med familjen, varför en sådan möjlighet infördes. Ideellt arbete håller en igång fysiskt och psykiskt och motverkar utbrändhet hos den arbetssökande. Ideellt arbete förläggs oftast till tider utanför de vanliga arbetstiderna. Det mesta av föreningslivet bedrivs och inkräktar inte på lönearbetet. Även arbetssökande måste kunna arbeta politiskt. Samma principer måste kunna gälla för dem som har arbete och dem som söker arbete. Är man borta från arbetet för studiebesök m.m. görs avdrag på lönen. En rimlig avvägning måste kunna göras för arbetssökande. Man kan inte avkrävas att vara arbetssökande . Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att underlätta för arbetssökande att arbeta ideellt och därmed motverka utbrändhet?
fr · GP111176 · 2002-05-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1176 av () till näringsminister om E4 söder om Vägsträckningen av söder om har diskuterats . Flera olika alternativ finns och har debatterats. Passagen genom Kvissle@Nolby, som det aktuella området heter, är mycket trång. har lämnat in en tillåtlighetsansökan till regeringen. Det alternativ som de söker tillåtlighet på går över ett gammalt fornminne av riksintresse som hör till de mest värdefulla i länet. Det är unikt genom det stora antalet storhögar (tolv stycken) som finns där från romersk järnålder och folkvandringstid. Odlingslandskapet är levande och bär spår och avtryck år. har framhållit att en vägdragning över området kommer att medföra "påtaglig skada", vilket är ett starkt uttryck. Området används flitigt för rekreation och promenader av njurundaborna. Ortsborna har protesterat kraftigt mot det föreslagna alternativet och även lämnat in en diger lunta med namnunderskrifter, vilken undertecknad för övrigt lämnar över till regeringen via miljöminstern. Deras förslag är att bygga om befintliga E4 eller att dra vägen längre västerut. Värt att notera är också att järnvägen går genom samma smala passage varför en samplanering bör göras. Min fråga till näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att åstadkomma en samplanering mellan E4 @ söder om @ och järnvägen?
fr · GP111177 · 2002-05-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1177 av () till statsrådet om a-kassan vid ideellt arbete I medierna har det uppmärksammats att den som är arbetslös och har a-kassa inte kan ägna sig åt ideellt arbete, utan att göra avdrag på a-kasseersättningen. Det är alltså inte möjligt att hjälpa till i barnens fotbollsklubb eller stå för att hjälpa till med serveringen i ett soppkök om man vill behålla fullständig ersättning. Detsamma gäller ideellt arbete i våra politiska organisationer. Bakgrunden är att ideellt arbete kolliderar med krav på att den som har a-kassa ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Människors vilja till engagemang och ideellt arbete är en tillgång för vårt samhälle. Det känns särskilt viktigt att uppmuntra dem som står utanför arbetsmarknaden till delaktighet och att bryta det utanförskap arbetslöshet kan innebära. Jag anser därför att våra regelverk borde öka möjligheterna till ideellt arbete i stället för att försvåra. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att se över dessa regler, så att det blir lättare för arbetslösa att engagera sig ideellt?
fr · GP111178 · 2002-05-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1178 av () till försvarsminister om oljetransporter på Oljetransporterna på förväntas öka i omfattning. Detta är delvis en följd av att den nya ryska oljeterminalen i Primorsk har öppnat. har varit förskonad från större miljökatastrofer. Ett haveri med en oljetanker kan dock få betydande miljömässiga konsekvenserna i den redan svårt ansträngda och riskerar dessutom att få avsevärda ekonomiska följder. Vid denna ökade risk måste det finnas en beredskap för att hantera konsekvenserna av ett eventuellt haveri. I det här sammanhanget är det viktigt att veta vilka resurser som finns att tillgå i och vilka resurser har för att klara av ett haveri av ett större tankfartyg. Min fråga till försvarsministern är: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att öka beredskapen så att konsekvenserna av ett större oljeutsläpp kan minimeras?
fr · GP111179 · 2002-05-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1179 av () till näringsminister om elräkningar Både kunderna och miljön skulle tjäna på en debitering av den faktiska elförbrukningen, i stället för dagens bakvända system med preliminär debitering. ska slutredovisa en utredning om preliminärdebitering. Förhoppningsvis blir slutsatsen att det behövs en lagstiftning om tätare avläsningar och slopad preliminärdebitering för alla elkunder. har redan genomfört detta. "Investeringen har varit väldigt lönsam för företaget och det är en missuppfattning som sprids att det skulle vara dyrt att installera fjärravläsare", sade dess vd , enligt nyhetsbyrån . Statens eget energibolag har ingen anledning att invänta en tvingande lagstiftning. Regeringen bör ge signaler till att denna utveckling är nödvändig ur ett konsument- och energibesparingsperspektiv. Vad avser näringsministern att göra för att statliga ska avskaffa preliminärdebiteringen för alla sina elkunder?
fr · GP111180 · 2002-05-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1180 av () till utrikesminister om påtryckningar på Det har gått drygt sedan man genomförde val i . Vi kommer alla ihåg hur valen föregicks av våld och förtryck mot oppositionen, hur vita jordbrukare tvingades bort från sina hem och i vissa fall även blev dödade, hur EU:s valobservatörer med i spetsen tvingades lämna landet och hur valen uppenbart genomfördes under former som definitivt inte kan betraktas som fria och rättvisa. I samband med själva valet fick vi genom medierna regelbundna rapporter, men ser vi väldigt sällan några nyheter om i tidningarna. Tyvärr har inte situationen förändrats så mycket. Våld och ockupation av egendom förekommer fortfarande och de styrande inom Zanu-PF med president i spetsen berikar sig ännu mer, allt medan situationen för gemene man blir alltmer besvärlig. På vilket sätt avser utrikesministern att verka för att och EU ska utöva ytterligare påtryckningar på för att landet ska respektera demokrati och mänskliga rättigheter?
fr · GP111181 · 2002-05-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:1181 av () till socialminister om handikappstöd till prostatacancerpatienter Prostatacancer är den vanligast förekommande cancerformen i . Ungefär 8000 nya fall diagnostiseras . 2600 personer avlider . () organiserar lokala patientföreningar för prostatacancer. Utifrån ett patientperspektiv har organisationen som uppgift att sprida kännedom om sjukdomen, samt tillvarata och främja prostatacancerpatienternas intressen. ROP har sökt statliga bidrag men i samtliga fall fått avslag. Motiveringarna har varierat mellan att inga nya föreningar ska få statsbidrag, att ROP inte är representerat i tillräckligt många län och att ROP inte är tillräckligt etablerat. Bröstcancerorganisationernas motsvarighet får . Totalt delas det ut till 46 föreningar. Fjärde ansökan gällde 2002. motiverades avslaget med att ROP inte är ett handikappförbund. Detta trots att professorer vid Radiumhemmet, Sahlgrenska och i i anslutning till ansökan uttalat att prostatacancer är ett stort handikapp. I det pågående arbetet med framtagandet av nationella riktlinjer för cancervård, som sker i regi, framhålls på ett flertal ställen vikten och betydelsen av patientföreningar som ett komplement till vården. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att även organisationer för prostatacancerpatienter ska få statligt handikappstöd?
fr · GP111182 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1182 av () till statsminister om lönesättning av generaldirektörer Nya uppgifter har kommit om orimliga lönesättningar av generaldirektörer. Löner har presenterats och därtill lönejusteringar som måste ses som totalt orimliga och totalt oförsvarbara. Det måste, enligt min mening, till en annan lönenivå för generaldirektörer. Detta dels för att utnämningarna oftast sker politiskt och att det dessutom är skattebetalarnas pengar som hanteras. Att generaldirektörer ska ha högre lön än statsministern måste anses orimligt. De lönesättningar som gjorts kan inte försvaras för skattebetalarna och lönesättningarna är en bra grund för ökat politikerförakt. Avser statsministern att vidtaga åtgärder för att den här typen av lönesättningar inte ska kunna ske?
fr · GP111183 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1183 av () till näringsminister om såddfinansiering Bland de allra viktigaste förutsättningarna för att få till stånd nya företag är möjligheten till s.k. såddfinansiering dvs. riskkapital för att utveckla företagsidéer i de allra första skedena. Tillgången på sådant riskkapital är så gott som obefintlig på den privata sidan. Innovationsföretag, uppfinnare samt andra personer med affärsidéer blir därför beroende av egna eller närståendes medel för att starta en utvecklingsprocess. Sådana medel saknas i allmänhet. Statens roll när det gäller såddfinansiering blir därför extra betydelsefull. är det stiftelsen () som är det enda statliga organ som kan ge sådan såddfinansiering. SIC:s verksamhet skall upphöra , då ska SIC:s medel vara förbrukade. Vad kommer att hända därefter? Meningen tycks vara att Industrifonden ska svara för såddfinansieringen. Fondens ledning tycks vara emot detta. Det finns dock inget i stadgarna för fonden som hindrar såddfinansiering. Ej heller finns i stadgarna någon bestämmelse om avkastningskrav som omöjliggör sådan finansiering. Beträffande finns avkastningskrav som begränsar möjligheten till såddfinansiering. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att Industrifonden och kommer att kunna medverka i den för nyföretagandet så viktiga såddfinansieringen?
fr · GP111184 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1184 av () till näringsminister om a-kasserättigheter vid ideellt arbete Det svenska samhället har av tradition ett stort inslag av folkrörelser. Ett stort antal människor engagerar sig ideellt i föreningsarbete inom någon folkrörelse. Det statliga regelverket kan dock ibland försvåra det ideella arbetet. Detta gäller speciellt de som är arbetslösa och går på a-kassa. Skulle man som arbetslös vilja jobba ideellt t.ex. som funktionär vid ett idrottsevenemang så riskerar man att få sin a-kassa indragen, då AMS tolkar det som att man inte står till arbetsmarknadens förfogande . Det handlar inte om att folk kräver a-kassa för att utföra ideellt arbete utan om människor som trots att de är arbetslösa vill fortsätta att vara aktiva i föreningslivet. Aktiva människor är med största sannolikhet aktiva arbetssökande. Enligt min uppfattning borde AMS visa någon form av flexibilitet när det gäller en tolkning av a-kassereglerna i samband med att folk utför ideellt arbete. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är näringsministern beredd att ta upp en diskussion med AMS så att arbetslösa som engagerar sig i den ideella sektorn inte riskerar att mista sin a-kassa?
fr · GP111185 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1185 av () till näringsminister om omställningsarbetet i Omställningsarbetet efter försvarsnedläggningen i har varit och är ännu väldigt trögt. En positiv effekt är att kommunen har insett att ett nytänkande i utvecklingsarbetet är viktigt. De negativa effekterna är dock fortfarande många, inte minst på grund av att staten inte har infriat sina löften om 300 nya statliga jobb. Problem har bl.a. varit att den kontaktperson som regeringen utsåg byttes ut under omställningsarbetets gång, vilket ledde till att kommunen i praktiken var utan fungerande kontakt med regeringen. Omställningsarbetet har upplevts som frustrerande på lokal nivå. En del nya jobb har kommit i gång och en del kommer senare under detta år. Men av de utlovade 300 statliga jobben, som givetvis ska vara helårsarbeten, är inte många på plats . Lika illa är det med de 300 privata arbetstillfällena. Min fråga till näringsministern: Hur tänker näringsministern arbeta vidare med att, i samarbete med kommunen, förverkliga de utlovade 300 statliga och 300 privata arbetstillfällena till ?
fr · GP111186 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1186 av () till justitieminister om Trustoraffären Det har blivit känt att Riksåklagaren inte kommer att överklaga hovrättens frikännande domar i Trustorfallet. Riksåklagarens skäl är att hovrättens dom är felaktig, alltså finns inte något prejudikatsintresse och sålunda heller inte någon grund för att pröva fallet. Denna inställning torde inte vara förankrad inom rättslivet och än mindre hos allmänheten. Riksåklagaren har inte någon legal begränsning för att begära prövning av ett mål hos . Riksåklagaren är fri att i det allmännas intresse få en sak prövad av . Avser justitieministern att föreslå ändrade regler för att öka möjligheterna att få domar prövade i ?
fr · GP111187 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1187 av () till justitieminister om polisens övningsammunition "Jag hoppas verkligen att polismännen hädanefter skall slippa att betala sin egen övningsammunition." Så säger polisfackets ordförande i medierna efter den senaste skottlossningen med poliser inblandade. Man tror inte sina ögon; måste polismännen själva betala den ammunition de behöver för att träna för att kunna fullgöra sitt jobb och för att vara säkra i sin tjänsteutövning? Det framgår alltså i kommentarerna att polismännen själva, på vissa orter i , tvingas köpa sin egen övningsammunition. Avser ministern att agera så att polismännen fr.o.m. nu slipper betala sin övningsammunition?
fr · GP111188 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1188 av Per () till socialminister om alkoholservering under har det diskuterats kring krogarnas möjligheter att servera öl i samband med sändningarna av matcherna från . På grund av tidsskillnaden till och kommer matcherna att spelas , då svenska krogar inte har rätt att sälja alkohol. I har regeringen utfärdat specialtillstånd så att engelska pubar ska kunna sälja öl under matcherna. I har t.ex. socialborgarrådet i , (), meddelat att hon vill att utskänkningsdelegationen ska utfärda sådana speciella utskänkningstillstånd. Det verkar dock vara långt ifrån säkert att detta går igenom och i medierna förekommer uppgifter om att det kanske krävs att regeringen ingriper. I har tjänstemän avslagit möjligheterna för fotbollsfansen att dricka öl, och även i är kommunen skeptisk. Det är naturligtvis självklart att de som vill se matcherna från på krogen, ska få göra detta över en öl om de vill, precis som i . Det är angeläget att regeringen tydliggör vad som gäller avseende beslutsordning och skickar signaler till kommunerna att utfärda speciella utskänkningstillstånd. Ämnar statsrådet vidta åtgärder för att tillse att svenska krogar får servera alkohol i samband med sändningarna av matcherna från ?
fr · GP111189 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1189 av de () till socialminister om assistansersättningen () är i färd med att utarbeta förslag till nya allmänna råd till lagen om assistansersättning. När jag läser RFV:s förslag kan jag konstatera att det på flera punkter inte överensstämmer med riksdagsmajoritetens avsikt och motiv för lagstiftningen. Skulle RFV:s förslag bli verklighet innebär det kraftiga och mycket kännbara försämringar för de funktionshindrade som är i störst behov av personlig assistans. Enligt förslaget ska t.ex. motiverings- och aktiveringsinsatser eller skollov inte nödvändigtvis berättiga till assistansersättning. Familjehemsföräldrar ska inte få vara assistenter. Ersättning ska ej heller utgå om man bor på , korttidshem eller om man är på läger. Vidare får enligt förslaget personer som bor ihop med den funktionshindrade inte vara assistenter om de eller den funktionshindrade ingår i ledningen av t.ex. ett brukarkooperativ. Det ingår i RFV:s uppgifter att utarbeta anvisningar och föreskrifter för administration och handläggning. Det är inte rimligt att detta arbete motverkar lagstiftningens och uttalade avsikter och motiv. Är så fallet anser jag det vara ett ansvar för regeringen att se till att RFV:s arbete utförs i enlighet med gällande lagar och författningar. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att RFV:s allmänna råd till lagen om assistansersättning utformas i enlighet med motiv och avsikter med lagen?
fr · GP111190 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1190 av () till försvarsminister om som kommer att startas upp kommer bl.a. att få verksamhet som knyts till ÖCB i . Verksamhet som planeras att placeras i är bl.a. IT-stöd, enhetsledning och stöd till frivilligorganisationer. I finns ett projekt där trossamfunden arbetar med krishantering och de är en viktig samarbetspartner vid olika krissituationer. Enligt säkra källor planeras trossamfundens verksamhet att flyttas till . Det verkar i mina ögon vara en felplanering eftersom verksamheten redan har byggts upp i och dessutom är kommunen i stort behov av att få behålla och erhålla så många arbetstillfällen som möjligt. i bör också kunna samarbeta med fredscentret på . Dels för att det bör vara naturligt att de samarbetar genom att de hanterar samma typ av frågor och dels för att en utbildning om kriser och konflikter kommer att startas i i samarbete med Akademi Norr. Ett bra samarbete mellan och fredscentret kan ge flera nya arbeten, vilket bör ligga i försvarsministerns intresse, eftersom regeringen lovade att skapa 300 nya statliga jobb till i samband med försvarsnedläggningen. Min fråga till försvarsministern: Hur kommer försvarsminstern att agera för att så många arbetstillfällen som möjligt kan skapas vid i enligt bl.a. de förslag som beskrivits i texten?
fr · GP111191 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1191 av () till försvarsminister om ÖCB i När kriser och påfrestningar drabbar samhället ställs det stora krav på krishanteringsförmågan. Kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter måste fatta snabba beslut och agera för att minska krisens effekter. Personalens förmåga att agera är viktig för att ledningen i samhället ska fungera. ÖCB arbetar med att utbilda ledningen inom kommuner och landsting. I finns fem tjänster till detta. De åker runt i landet och genomför utbildning som rör drift och förvaltning av ledningsplatser samt ger tekniskt stöd. Det är en omfattande utbildning som kommuner och länsstyrelser inte har tillräckligt med egna resurser för att klara av. Kravet att välutbildade krishanteringsgrupper ska finnas i alla kommuner och länsstyrelser har ökat kraftigt . Det innebär att det finns behov av fler utbildare i landet. har som nämnts fem stycken. Där bör man kunna anställa flera personer för att kunna möta det behov som finns för att utbilda personal inom kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter. Regeringen har ett särskilt ansvar för att skaffa arbetstillfällen till och då kan detta skapa några arbeten. Min fråga till försvarsministern: Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att utöka antalet ledningsutbildare och då i första hand i ?
fr · GP111192 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1192 av () till finansminister om överlikviditetsbeskattning i företag Tillgångar som innehas i kapitalplaceringssyfte ska tas upp till beskattning även om de ägs av ett företag, om de ej kan anses tillhöra näringsverksamheten. Detta framgår av lagrummet 3§ SFL samt 14§ SFL. Innebörden av detta blir att företagaren förmögenhetsbeskattas för kapital som finns i bolaget om kapitalet inte anses nödvändigt för rörelsen. Att bygga upp riskkapital i bolaget för framtida användning motarbetas således och i stället gynnas ett högre personligt uttag av vinst i rörelsen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser finansministern att vidta några åtgärder för att förändra dagens regelverk vad beträffar överlikviditetsbeskattning i företag?
fr · GP111193 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1193 av () till finansminister om moms på taxibilar Vid inköp av personbil för persontrafik, dvs. taxi, får taxiägaren lyfta momsen till skillnad från när personbilen används för varutransport eller som arbetsfordon. För den del som taxin används för annat får momsen inte lyftas. Är det av omsättningen som är annat än personbefodran måste taxiägaren fördela momsen på varje faktura i en momspliktig respektive icke momspliktig del. Även för oljefiltret för 95kr måste momsen delas upp. Detta leder till omfattande pappersarbete och byråkrati. Begränsad annan verksamhet borde, enligt min mening, inte leda till krav på skillnad i momsredovisningen. I stället borde huvudregeln om momsavlyft kunna tillämpas. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förenkla momsredovisningen för taxiåkare?
fr · GP111194 · 2002-05-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:1194 av () till utbildningsminister om tandhygienistutbildningen En fråga som diskuterats är utbildningstiden för tandhygienister. Mycket tyder på att utbildningen i fortsättningen bör omfatta sex terminer för att motsvara de krav patienter och samhälle har rätt att ställa på en tandhygienist. Vad som talar för en treårig utbildning är bl.a. följande: studenterna ska inhämta den kunskap som är nödvändig för att hålla en hög kvalitet i vården, patientsäkerheten måste garanteras och den blivande tandhygienisten måste dessutom ha den kunskap som krävs för att utföra munhälsoundersökningar, utföra behandlingar samt utföra förebyggande och hälsobefrämjande arbete på såväl barn och ungdomar som vuxna och äldre. Jag vet att en utredning i ärendet pågår och min fråga till utbildningsministern blir därför: När kan en förlängning av tandhygienistutbildningen i enlighet med ovan nämnda synpunkter tidigast genomföras?