ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121393 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1393 om Telias pensionspengar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att personer som har koppling till ska få rätt till sina pensionspengar. Frågan är ställd mot bakgrund av att minskar sin personal och därmed menar att den individuella kopplingen till pensionsmedel som fanns i övergångsavtalet och rätten till att gå i pension försvinner. Övergångsregler om lägre pensionsålder än finns i nu gällande kollektivavtal om pensionsplan för vissa företag inom telebranschen. Övergångsreglerna är en följd av de kollektivavtal om pensioner som reglerade pensionsvillkoren för vissa anställda i f.d. som erbjöds anställning i det bolagiserade . Rätten att gå i pension tidigare än vid är en villkorad pensionsrätt för den anställde. Det speciella med villkorad pensionsrätt är att den anställde inte löpande tjänar in en pensionsrätt som har ett värde, såsom är fallet vid ordinarie ålderspension, utan värdet av den villkorade pensionsrätten för den anställde faller ut som en förmån först den dag villkoren för rättigheten uppfylls. Det betyder bl.a. att den anställde ska vara kvar i sin befattning, ha uppnått sin pensionsålder och själv väljer att utnyttja rätten att gå i pension. Några medel finns inte avsatta i för villkorad pensionsrätt enligt övergångsbestämmelserna. De medel som finns avsatta i avser pensionsutfästelser om ordinarie ålderspension . För villkorad pensionsrätt reserveras särskilda medel som inte ingår i . Dessa medel tillfaller även de anställda i som omfattas av övergångsreglerna då de uppfyller kraven för villkorad pensionsrätt. Rätten till förtida pension är baserad på ett kollektivavtal som ingåtts mellan arbetsmarknadens parter. Jag utgår ifrån att och följer de kollektivavtal som slutits.
frs · GP121394 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1394 om väntetiden för körkort har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder som gör att de långa köerna och väntetiden för körkortstagande, främst uppkörningen, kan elimineras och att examinering av körkortstagare sker inom förkortad väntetid. Inledningsvis kan jag konstatera att har vidtagit en rad åtgärder för att korta köerna och komma till rätta med väntetiderna för körkortsproven. Verket har exempelvis anställt ett trettiotal trafikinspektörer . Ett tjugotal nya inspektörer har påbörjat sitt arbete . erbjuder extra ersättning till de inspektörer som tar sin semester . Kunskapsprovet har blivit översatt till tolv språk vilket medför att kunskapsprov kan genomföras på dator i stället för med en tolk och en trafikinspektör. Trafikinspektörer "lånas ut" mellan förarprovskontoren för att jämna ut kötiderna. Assistenterna på förarprovskontoren har genomgått utbildning för att kunna förrätta kunskapsprov, vilket medför att trafikinspektörerna i stället kan ägna åt körproven. Utbildningen av assistenterna är en verksamhet som kommer att fortsätta. Vidare har en del av problemet med väntetider blivit löst med hjälp av övertidsuttag och . åtgärder har haft effekt. har jämfört statistik vecka 18, 2001 och vecka 18, 2002 för kunskapsprov och körprov avseende förarbehörighet B. Den genomsnittliga väntetiden för ett kunskapsprov var . har denna väntetid sjunkit . Såvitt avser körprovet har väntetiden sjunkit från till . Verket har januari@april 2002 gjort 5 163 fler förarprov för behörigheten B än . Det är dock så att väntetiderna för förarprov blir något längre vilket beror på bl.a. att det då är säsong för att ta vissa förarbehörigheter som A-behörighet (motorcykel) och BE-behörighet (personbil med släp), att trafikinspektörerna, liksom alla andra yrkesverksamma, då tar ut merparten av sin semester, att många inte vill göra körprovet på vinterväglag m.m. De åtgärder som har vidtagits för att minska väntetiderna för förarprov har haft en positiv effekt och det är uppenbart att utvecklingen är på väg åt rätt håll med kortare köer. Att väntetiden för förarprov blir längre får vi nog tyvärr acceptera med hänsyn till semestrar m.m. Under de förutsättningarna är jag inte beredd att, , ändra förutsättningarna för provningsverksamheten. Jag kommer dock även fortsättningsvis att följa arbete för att åstadkomma kortare väntetider för förarprov.
frs · GP121403 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1403 om inlandsflyget Mot bakgrund av att Länsrätten i förbjöd Rikstrafiken att avsluta pågående upphandling av flygtrafik på tio inrikeslinjer har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkra tillgången till direktflyg till och från för de berörda inlandsorterna. Först vill jag påpeka att det är just för att långsiktigt säkerställa transportmöjligheterna mellan vissa inlandsregioner och som regeringen har infört allmän trafikplikt på tio flyglinjer och uppdragit åt Rikstrafiken att upphandla flygtrafiken. För att trygga just långsiktigheten i flygtrafiken till så är det vidare viktigt att processen är oantastlig och att stödet utgår på formellt riktig grund. Ur den aspekten var därför länsrättens granskning välkommen. Kammarrätten har genom beslut uttalat att Rikstrafikens agerande varit korrekt och upphävt länsrättens interimistiska beslut att upphandlingen inte får avslutas. Upphandlingsprocessen kan därmed fullföljas och trafikstarten kan ske som planerat.
frs · GP121407 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1407 om tågtrafiken Mot bakgrund av SJ:s problem med försenade och inställda tåg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att SJ i större utsträckning konkurrensutsätts. Först vill jag betona att jag delar oro vad gäller förseningar och inställda tåg. Det är mycket olyckligt att tågtrafiken inte fungerar tillfredsställande. Som säkert är medveten om så kallade jag till mig berörda parter för att diskutera problemen inom järnvägssektorn. Då gällde diskussionerna främst de problem som uppstod under jul-, nyårs- och trettonhelgen. Jag kan dock försäkra att fortsätter att följa utvecklingen vad gäller tågtrafiken. En principiell utgångspunkt som lades fast transportpolitiska beslut är att interregional trafik ska bedrivas på kommersiella grunder. Vidare lades i samma beslut fast att SJ ska ha trafikeringsrätten på stomnätet. Järnvägssektorn i utvecklas mot en allt högre grad av internationalisering och konkurrensutsättning. En utvecklingsprocess där för övrigt har varit pådrivande. För att möta de nya krav som kan förväntas med anledning av den pågående förändringsprocessen är det väsentligt att järnvägssektorn ses över och utvecklas. Regeringen tillsatte därför en järnvägsutredning (dir. 2001:48) som bl.a. har till uppgift att med utgångspunkt i konsumentintresset analysera möjliga utvecklingsvägar för såväl person- som godstrafiken på järnväg. Utredaren ska analysera olika modeller för en utvecklad konkurrens. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Jag vill avvakta utredningens betänkande och den följande beredningsprocessen innan eventuella förslag om förändringar föreläggs .
frs · GP121408 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1408 om har ställt en fråga till statsrådet om vilka åtgärder hon avser att vidta för att stödja i dess arbete för att minska brottslighet och utanförskap. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på denna fråga. Det brottsförebyggande arbetet är oerhört viktigt i kampen mot att minska brottsligheten och öka tryggheten i vårt samhälle. Det bästa brottsförebyggande arbetet sker på lokal nivå där man känner till problemen och kan finna de bästa lösningarna. Regeringen satsar på kunskapsmässigt och ekonomiskt stöd till brottsförebyggande verksamhet på lokal nivå. () fördelar medel som regeringen avsatt särskilt för att stimulera denna verksamhet. Regeringen satsar också på polisen, vilket får betydelse för det brottsförebyggande arbetet som pågår på lokal nivå. bedömer att antalet poliser kommer att öka så mycket att det motsvarar nästan en ny polis . Brottsligheten måste sättas i relation till samhället i övrigt. är det sociala orsaker som skapar brottslighet. Det krävs därför insatser inom flera olika politikområden, vilket också poängteras i regeringens nationella brottsförebyggande program Allas vårt ansvar. Dessa åtgärder kommer självklart även till del. Regeringen kommer också i fortsättningen att stödja och uppmuntra det lokala brottsförebyggande arbetet.
frs · GP121409 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1409 om moms och dansband har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att lika konkurrensförhållanden skapas vid anordnande av dansbandstillställningar. uppger att mervärdesskattelagstiftningen inte är neutral inom underhållningsbranschen. Som exempel tar hon upp att Ekebos ägare måste erlägga moms när man arrangerar en dansbandsfestival () medan Folkets hus och Folkets park, som är ideella organisationer, inte behöver göra det. När det gäller ideella föreningars behandling i momshänseende ingår det i (Fi 1999:03) uppdrag att se över gällande regler. Avsikten med utredningen i denna del är att reglerna för ideella föreningar ska harmoniseras med gällande EG-regler, att möjliga förenklingsåtgärder ska undersökas samt slutligen att eventuella konkurrenssnedvridningar ska begränsas. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Innan utredningen lämnat sitt betänkande är jag inte beredd att uttala mig om vilka åtgärder som kan bli aktuella.
frs · GP121411 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1411 om Posten AB:s kassatjänst har mot bakgrund av att i sin kvartalsrapport för redovisat en förlust på för kassatjänsten, frågat om denna förlust är inklusive eller exklusive det anslag om som beviljat. Det redovisade resultatet är inklusive en ersättning om . Det är baserat på den gamla ersättningsnivån om , och inte den nya nivån på . Anledningen är att vid tillfället för kvartalsrapportens publicerande hade EU ännu inte godkänt den nya ersättningsnivån om . Bolaget har därför för tillämpat och utgått från den gamla nivån om , enligt befintlig redovisningspraxis.
frs · GP121414 · 2002-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1414 om Hundskolan i har frågat mig vad jag tänker göra för att de 50 anställda på hundskolan ska finnas kvar och även . Först vill jag säga att det är oerhört tråkigt att Hundskolan i gått i konkurs, trots de ansträngningar som gjorts av regeringen och i . Den kompetens som finns i när det gäller hundar bör utnyttjas. uppdrog regeringen åt i att utreda den framtida hundskoleverksamheten i . Uppdraget ska redovisas till regeringen . Som själv påpekar så har regeringen dessutom gett i i uppdrag att utreda möjligheterna till uppgörelse mellan staten och ägarna till Hundskolan i . Även detta uppdrag ska redovisas . Båda uppdragen ska givetvis göras mot bakgrund av svenska bestämmelser och inom . Självklart följer jag dessa uppdrag fortlöpande. Enligt vad jag har erfarit pågår kontakter mellan konkursförvaltaren och vad avser fastigheten. Regeringen avser att uppdra åt Försvarsmakten att senaste redovisa ett förslag till lokalisering av Försvarsmaktens hundverksamhet i . Jag vill slutligen säga att det inom pågår ett intensivt arbete för att säkra den framtida hundverksamheten i .
frs · GP121415 · 2002-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1415 om konkurrensen på hundskoleområdet har frågat mig vad jag avser att göra angående konkurrenssituationen på hundskoleområdet. Försvarsmaktens beställningar av minhundar måste följa och lagen om offentlig upphandling. Försvarsmakten har med utgångspunkt från dessa regler bedrivit förhandlingar med Hundskolan i om fortsatta köp av minhundar. Tyvärr har hundskolan nu försatts i konkurs. Enligt vad jag erfarit pågår diskussioner mellan konkursförvaltaren och vissa statliga myndigheter. Det är självklart viktigt med en god konkurrens mellan privata aktörer på detta område, likaväl som på andra områden. är det regeringens bedömning är att även en statlig produktion av tjänstehundar behövs och att en väsentlig del av denna produktion kan förläggas till . Regeringen avser därför att flytta en väsentlig del av Försvarets hundtjänstenhet till .
frs · GP121416 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1416 och 1453 om Hundskolan i har frågat mig om vad som hände med mitt löfte om att beställa minhundar från Hundskolan i . har frågat mig om det föreligger några oklarheter att ska utbilda hundar och att denna verksamhet ska förläggas till samt vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skapa klarhet i när och hur Försvarsmakten ska skapa nya arbetstillfällen och förlägga utbildning av hundar till . Jag har sagt att har goda förutsättningar att även inta en framträdande position inom internationell humanitär minröjning. Vi ligger redan långt framme i utvecklingen inom området ammunitions- och minröjning med hund. Hundskolan i har här varit en betydelsefull resurs. Vid min presentation av regeringens samlade syn på minhantering i sade jag att inom ramen för FN:s fredsbevarande operationer och andra internationella insatser bör kunna bistå med ammunitions- och minsökhundekipage och att det därför är av stor vikt att åtgärder vidtas så att kompetensen tas till vara på bästa sätt. Jag förklarade att försvaret är villigt att utifrån sitt behov av minhundar medverka till att nå en lösning avseende Hundskolan i . Men jag pekade på att försvarets behov därför måste ingå som en del i en större och mer långsiktig lösning och att det också måste finnas uppgifter för Hundskolan utöver dem som Försvarsmakten bör, kan och vill stå för. Försvarsmakten har förhandlat med Hundskolan och med konkursförvaltaren om att anskaffa hundar. Jag har erfarit att Försvarsmakten avser att fatta beslut i frågan . Det är min ambition att främja en sökhundsverksamhet i vårt land som är framstående även i fortsättningen och som kan ta till vara de resurser som finns i . Regeringen har därför uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa vilka delar av Försvarsmaktens hundverksamhet som kan lokaliseras till . Redovisningen ska belysa personalpolitiska, verksamhetsmässiga och ekonomiska konsekvenser av förslaget. Uppdraget, som ska redovisas , är en del i strävan att finna en långsiktigt hållbar lösning på utbildningsverksamheten av hundar i .
frs · GP121418 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1418 om fastighetsskatten har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att ge medborgarna klara besked om kommande eventuella fastighetsskatter. Regeringen har som bekant beslutat om direktiv för en parlamentariskt sammansatt kommitté, vars uppgift blir att se över reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. Kommittén ska redovisa uppdraget före utgången av . Kommitténs arbete bör avvaktas innan ändringar i principerna för uttag av fastighetsskatt övervägs.
frs · GP121419 · 2002-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1419 om sjöburna gränsgångare har frågat statsrådet om han avser att inom nordiska ministerrådets ram @ alternativt Europeiska unionen @ vidta åtgärder som undanröjer kostsamma och praktiska olägenheter som drabbar kommuner och myndigheter på ett sätt som inte var förutsett då tecknades. Eftersom jag är ansvarig minister för polisens tillämpning av har statsrådet överlämnat frågan till mig. Det är polisen som har huvudansvaret för gränskontrollen beträffande personer. Polisen har också ansvaret för samordning med andra gränskontrollmyndigheter, nämligen och . Kommuner har i sin myndighetsutövning inte något direkt ansvar enligt regler. När en kommun bedriver näringsverksamhet i egenskap av ägare till en turistanläggning blir den däremot i likhet med alla andra värdar ansvarig för att reglerna om s.k. hotellkontroll följs på anläggningen. Till dessa regler, som innefattar bland annat registrering av utländska besökare från Schengenländer i gästhamnar, på campingplatser och på hotell har utfärdat föreskrifter. Där anges vilka uppgifter utländska medborgare ska lämna och hur dessa uppgifter ska hanteras av näringsidkarna. har vidare informerat allmänheten och särskilt berörda, bl.a. och den centrala campingorganisationen, om regelverket. Styrelsen följer också upp reglerna och kartlägger eventuella tillämpningsproblem som kan finnas när det gäller hotellkontroll. Mot bakgrund av det anförda har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GP121420 · 2002-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1420 om fängslad svensk har frågat mig vilka åtgärder UD har vidtagit för att säkra rättssäkerheten för den svensk som hålls fängslad i för sitt arbete för demokrati och vilka resultat man nått med dessa ansträngningar. Jag utgår från att avser den svenske journalisten . För sedan fick jag liknande frågor av (2001/02:1030 samt 2001/02:1031) och jag svarade då att jag delar hans oro över utvecklingen i . Respekten för mänskliga rättigheter och demokrati är allvarligt åsidosatt i landet. De förhoppningar som funnits om en process mot ökad demokrati har ännu inte infriats. Tvärtom har vi med djup oro noterat ett allt tydligare auktoritärt och repressivt styre av president . Denna oro har vi framfört genom den särskilde representant som regeringen har utsett för att följa händelserna i samt upprätthålla den bilaterala dialogen med landets regering. Vid sitt senaste besök i framförde den svenske representanten återigen regeringens krav på att få träffa . Vi har också försökt få till stånd ett besök via vår konsul på plats. Den första begäran framfördes till och har sedan följts upp vid ett flertal tillfällen. Något positivt svar har ännu inte erhållits från , som menar att är eritreansk medborgare och därmed inte en svensk angelägenhet. Det är för den helt oacceptabelt att inte godtar att också är svensk medborgare och att svenska företrädare inte bereds tillfälle att träffa honom. Vid samma tillfälle som fängslades greps även flera andra journalister i , till synes på grund av sin journalistiska verksamhet. Det är inte acceptabelt att dessa journalister fortfarande hålls fängslade utan rättslig prövning. De bör omgående friges eller ges möjlighet till en snar och rättvis domstolsprövning. EU har påtalat den allmänt försämrade respekten för mänskliga rättigheter i , inklusive förföljelsen av journalister. Kritik har framförts till landets högsta ledning med krav på att åtgärder vidtas för att säkra respekten för grundläggande rättigheter. Jag avser att nära följa vad som sker med och även fortsatt pröva på vilket sätt vi kan bistå honom samt hävda hans grundläggande rättigheter.
frs · GP121421 · 2002-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1421 om polisen i har frågat mig vad jag avser att göra för att öka antalet poliser i och i län. För att antalet poliser ska kunna öka bedrivs nu polisutbildning såväl vid i som i och . Sammantaget har de tre utbildningsorterna , och en kapacitet om ca 800 antagningar . Till höstens utbildning kommer ca 430 polisstuderande att antas. Regeringen satsar på polisen. bedömer att antalet poliser kommer att öka så mycket att det motsvarar nästan en ny polis . Vi kan redan nu se effekterna av satsningen genom att ökningen av antalet poliser har påbörjats. Enligt bedömning kommer det ökade antalet utbildade poliser att leda till att det vid utgången av finns 17 000 poliser. nämner även att länsdelar lämnas utan poliser i när polisen i glesbygd griper en person och måste köra miltals för att lämna av den gripne. I detta sammanhang vill jag nämna att regeringen gav en utredning, , i uppdrag att bl.a. se över denna typ av problem. Utredningen presenterade betänkandet Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70). I betänkandet lämnas ett antal förslag som syftar till att renodla polisens arbetsuppgifter och komplettera polisens resurser i glest befolkade delar av landet. Betänkandet bereds inom . Redan nu kan nämnas att det aldrig får bli fråga om att andra aktörer ska ersätta poliser i glesbygd. De insatser som görs kommer inte enbart att vara till nytta för polisen i utan även för polisen i hela .
frs · GP121422 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1422 om våld mot unga kvinnor har frågat justitieminister om han är beredd att genomföra en översyn av regeln gällande informationsplikt till vårdnadshavare som befaras utsätta sitt barn för fysisk och psykisk ohälsa så att i undantagsfall med socialnämndens godkännande kan avstå att informera vårdnadshavarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Genom ändringar i socialtjänstlagen (prop. 1996/97:124) preciserades reglerna för utredningar som kan föranleda att socialnämnden behöver ingripa till en underårigs skydd eller stöd. Motsvarande reglering finns i den nya socialtjänstlagen (2001:453) i 11 kap. 2 §. Där fastslås att den som berörs av sådan utredning ska underrättas om att en utredning inleds. Utredningen ska bedrivas så att inte någon onödigt utsätts för skada eller olägenhet. Den ska inte göras mer omfattande än vad som är betingat av omständigheterna i ärendet. Grundläggande bestämmelser finns även i där vårdnadshavares ansvar regleras. Det får således inte råda något tvivel om att en utredning pågår. Familjen ska även informeras om nämndens beslut. Skälen till preciseringarna i socialtjänstlagen var att det tidigare förekom att bedrivit utredningar utan vårdnadshavarens kännedom. Sekretesslagen ger dock möjlighet att sekretessbelägga i princip allt utom att en utredning inletts, dvs. orsak till utredning, vad som framkommer eller hur utredningen bedrivs. Om befarar att den unge kan fara illa på grund av att vårdnadshavaren informeras om att en utredning startas och det föreligger ett behov av att skydda den unge, kan besluta om ett omhändertagande enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och därefter skyndsamt göra utredningen. Det får inte råda någon tvekan om att unga som lever under svåra förhållanden ska garanteras det stöd och den trygghet som är nödvändigt även i samband med att utreder deras situation.
frs · GP121424 · 2002-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1424 om svenska medborgares rättigheter har, mot bakgrund av ärendet med de tre svenska medborgare som fått sina tillgångar frysta på grund av att FN har fört upp dem på en sanktionslista, frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att bättre ta tillvara svenska medborgares intressen och rättigheter. Frågan om rättssäkerhet är mycket angelägen för den . Vi har också från början gjort allt vad vi har kunnat för att bistå de tre svenskarna, bl.a. genom kontakter med och med amerikanska myndigheter. Vårt arbete har resulterat i att svenskarna nu är på god väg att bli avförda från sanktionslistan. Regeringen har också arbetat hårt för att förändra systemet med riktade sanktioner i syfte att förbättra rättssäkerheten för individerna. Detta arbete har bedrivits både inom FN och EU och pågår fortfarande. Goda resultat har redan uppnåtts. Ett exempel på förbättrad rättssäkerhet är t.ex. det regelverk mot terrorism som EU antog . Detta regelverk innehåller bl.a. ett antal fasta kriterier som måste vara uppfyllda för att en person eller en organisation ska föras upp på sanktionslistorna. Hit hör t.ex. att det behövs ett beslut av en rättslig eller motsvarande myndighet innan någon kan föras upp på EU:s sanktionslistor. Listorna ska vidare ses över minst en gång varje halvår för att säkerställa att det är befogat att namnen finns kvar på listorna. Dessa förbättringar för rättssäkerheten har till stor del tillkommit på svenskt initiativ. Regeringen driver även att FN:s sanktionslistor ska baseras på klara kriterier för vilka som kan föras upp på dessa. Vi kräver också att det ska finnas möjligheter till överprövning av sanktionskommitténs beslut samt att det ska finnas möjlighet till undantag från sanktionerna av humanitära skäl. Jag har gott hopp om att våra ansträngningar kommer att leda till positiva resultat. Exempelvis pågår redan förhandlingar i säkerhetsrådet om att möjliggöra humanitära undantag. Regeringen har även initierat ett internationellt projekt för att studera genomförande och övervakning av internationella, riktade sanktioner, den s.k. Stockholmsprocessen. I anslutning till Stockholmsprocessen studeras individers rättssäkerhet vid riktade sanktioner.