ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11117 · 2002-11-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:117 av () till socialminister om psykiatrins roll i kampen mot ohälsan Inom sjukvården finns områden som är eftersatta och som riskerar att förbli eftersatta, eftersom deras status inom vårdsektorn är låg och deras patienter inte är resursstarka och inte heller företräds av inflytelserika organisationer. Ett sådant område är psykiatrin. Regeringens mål är att halvera sjukskrivningarna till 2008. Många långtidssjukskrivna personer har psykosociala diagnoser, varför det är av stor betydelse att psykiatrin kan ge behandling och på rätt sätt. Även med ett aktivt rehabiliteringsarbete väl anpassat till den enskilde patienten är vägen till återgång i arbetslivet en lång process. I finns inom psykiatrin en fristående enhet, Björkgården, som framgångsrikt tränat patienter till återgång i arbete. Tillsammans med har ett antal personer fått fast anställning efter arbetsträning. Merparten av dem har varit sjukskrivna mellan tre och . På grund av landstingspolitikernas sparkrav föreslås nu förändringar, som kan innebära minskade möjligheter till ett positivt rehabiliteringsarbete. Vilken roll och vilket värde anser socialministern att psykiatrin har för att nå målet att halvera sjukskrivningarna till 2008?
fr · GQ11118 · 2002-11-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:118 av () till näringsminister om spannmålsexport till EU från och "kornbod @ igen" är den uppmuntrande titeln på en artikel i nyhetsbrevet ; ett nyhetsbrev från LRF om internationella frågor. Efter goda skördar kan och nu exportera spannmål som, jämfört med EU-producerad spannmål, är attraktiv för konsumenterna genom sitt lägre pris. Att inkomsterna kan öka på och landsbygd genom viss exportledd tillväxt är mycket glädjande och ett steg i rätt riktning för att börja häva fattigdom och elände i dessa två länder. Exporten är bland annat ett resultat av projekt som stöds av och resultatet av investeringar i spannmålsodling för export. Alla ser dock inte den ökade exporten som något positivt. I LRF:s nyhetsbrev finns att läsa: "[Den] har ställt till problem på EU-marknaden. . Kommissionen har därför föreslagit att reglera veteimporten genom en övergång till ett kvotsystem" i tillägg till rådande importhinder för import av spannmål från bland annat och . Detta innebär en skärpning av EU:s jordbruksprotektionism mot och . Avser statsrådet att agera på något sätt för att stoppa kommissionens förslag om spannmålskvoter mot och och i stället stödja ökad spannmålsexport till EU från bland annat och ?
fr · GQ11119 · 2002-11-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:119 av () till näringsminister om överlast vid transporter Debatten om överlastade lastbilar är och har varit intensiv . Bland annat har gjort mätningar som tydligt visar att många transporter utförs med överlaster. Åkeribranschen med i spetsen, vill komma till rätta med detta problem. Det är ett positivt initiativ ur både trafiksäkerhets- och vägstandardperspektiv. Grunden till denna debatt är ersättningssystemet för timmertransporter till såg- och massaindustrin. Den lönsamhetskalkyl som ligger till grund för prissättning av transporter bygger ofta på att man måste köra med laster över för att kalkylerna ska ge lönsamhet. En annan orsak till detta förhållande är givetvis den höga skatte- och avgiftsnivå svensk transportnäring har. Dessa olika faktorer visar på ett tydligt sätt att om vi ska kunna ha en konkurrenskraftig transportnäring och en trafiksäker trafikmiljö måste det till åtgärder, som bidrar till bättre förhållanden för näringen. Staten som ägare av , är en mycket stor aktör på marknaden. är en annan stor statlig köpare av tunga transporter. Detta i huvudsak när man köper transporter i samband med vägarbeten, sten, grus och asfalt och så vidare. Det är således viktigt att de statliga bolagen, som transportköpare arbetar med kalkyler och ett ersättningssystem som baseras på lönsamhet inom ramen för lagliga viktgränser. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att säkerställa att statliga bolag och verk vid sina transportköp inte medverkar till att olagliga transporter utförs med bland annat övervikter på grund av prismodeller som kräver överlaster?
fr · GQ11120 · 2002-11-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:120 av () till statsrådet om EU-anställda utan folkbokföringsland En svensk EU-anställd betalar sin inkomstskatt direkt till EU och får därför inte vara folkbokförd i , där den anställde arbetar. Andra skatter @ på kapital, arv eller gåva @ betalar den anställde däremot i . Denna skattskyldighet berättigar emellertid inte den EU-anställde till folkbokföring i . Konsekvensen blir att den EU-anställde saknar folkbokföringsland. har också i meddelat att EU-anställda tas bort ur deras register: den EU-anställde uppfyller därmed alla skyldigheter i de två länder det berör men saknar de rättigheter som juridiskt borde vara korresponderande. Vad avser biträdande finansminister att vidta för åtgärder för att rätta till ovanstående missförhållande?
fr · GQ11121 · 2002-11-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:121 av () till statsrådet om att kommunen lånar staten vägpengar Angelägna lokala och regionala vägprojekt har skjutits på en oviss framtid på grund av bristen på statliga resurser. har 28 förskotteringsobjekt godkänts i hela landet. 18 av dem finns i . har lånats upp, varav i de västsvenska kommunerna. Riksvägar och Europavägar är statliga angelägenheter, men ansvarsgränserna suddas ut när kommunerna känner sig tvungna att låna upp till angelägna infrastrukturssatsningar som redan finns i långtidsplaner. När regeringens resurser dröjer känner sig kommunerna tvingade att satsa på infrastrukturen som är avgörande för ökad tillväxt, god näringslivsutveckling samt att kommuninvånarna ska kunna färdas säkert. Det är kommuner med ansträngda ekonomier och utan ansvar för sakfrågan som lånar upp för att påskynda statliga åtaganden trots att risken finns att till exempel vägsträckan lyfts ur eller stryks från långtidsplaneringen. Kan statsrådet garantera att regeringen inte kommer att utnyttja kommunernas vägsatsningar och förskotteringar till för att spara pengar i statsbudgeten?
fr · GQ11122 · 2002-11-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:122 av () till statsrådet om studentbostadsbyggande På de flesta större lärosäten i landet är bristen på studentbostäder stor. De värsta exemplen finns i våra storstäder. I finns mellan 70000@75000 studenter inskrivna på de olika universitet och högskolor som finns här. Antalet studentbostäder är ca 8500. blir studenterna äldre. Det är inte ovanligt att studenter är innan de kan ha avlagt sin examen. Alternativet att bo hos sina föräldrar är då inte ett alternativ. som förvaltar universitetens och högskolornas fastigheter har i en del fall ett inte helt oansenligt markinnehav. Denna mark skulle med fördel kunna användas för uppförande av nya studentbostäder. Det har flera fördelar, inte minst närheten till de olika lärosätena. har dock avvisat denna idé då man anser att det inte är bolagets uppgift att uppföra och förvalta någon form av bostäder. Denna uppfattning är problematisk då inte minst regeringen gett uttryck för att kraftfulla åtgärder ska vidtas för att få fart på byggandet av studentbostäder. Jag skulle därför vilja fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att ska bygga alternativt upplåta mark för studentbostäder?
fr · GQ11123 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:123 av Sermin Özürküt (v) till utrikesminister om flyktingpolitik och UNHCR:s ställning Det är inte första gången som det i den svenska interpelleras när det gäller flyktingpolitik. interpellerades angående iranska politiska flyktingars ytterst svåra belägenhet i . I samband med de händelser, som då utspann sig, blev det även tydligt att UNHCR i brottades med svårigheter med turkiska myndigheter som UNHCR var restriktivt med att ge människor flyktingstatus. försökte , , (UNHCR case no. F-1450) genom att inta ett mycket starkt gift ta sitt liv. Hans situation är ytterst allvarlig och han kan inte få den vård han behöver. Orsaken till självmordförsöket var att han förvägrats flyktingstatus av UNHCR och att de turkiska myndigheterna ville utvisa honom. Ideliga påstötningar har gjorts av organisationer som Iranska f.d. politiska flyktingars kommitté i exil till UNHCR om behandlingen av iranier på flykt undan den intoleranta och grymma iranska regimen. Detta har dock varit fåfängt. förklarar tolv iranier i exil i att "de hellre avslutar sina liv i än i händerna på den iranska regimens bödlar". Situationen är sålunda ohållbar. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra såväl i relationerna med som i sitt arbete i FN för att förmå att föra en human flyktingpolitik och stärka UNHCR:s ställning i landet?
fr · GQ11124 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:124 av () till utrikesminister om förhållandet mellan och i frågan om massvälten i har på ett eller annat sätt varit i konflikt med praktiskt taget samtliga sina grannländer. och har utkämpat ett krig med stora förluster i människoliv. I hotar massvält. Miljontals människor kan komma att dö om inte snar hjälp ges. Det har rapporterats att transporterna av hjälp till de svältande i förhindras av konflikten mellan och . Eftersom är ett land utan kust har skapat svårigheter när det gäller hjälptransporter landvägen över sitt territorium från Röda havs-kusten. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra i EU och FN för att förmå att underlätta hjälptransporter genom sitt territorium till svältande människor i ?
fr · GQ11125 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:125 av () till statsrådet om massvälten i Det har rapporterats om en ny massvält i . 15miljoner människor hotas enligt rapporter av svält. Behovet av katastrofhjälp är sålunda stort. Det är dock väl känt från tidigare likartade situationer i och andra länder att katastrofhjälpen endast avhjälper den för tillfället rådande bristsituationen, men att denna sällan övergår i en situation som förebygger att samma svält och nöd uppstår på nytt. Situationen blir så svår efter det att den rådande katastrofen avhjälpts att befolkningen ändå inte förmår förbättra sin situation så pass mycket att nya katastrofer förhindras. Därför vill jag fråga statsrådet : Vad avser ministern att göra för att ge katastrofhjälp och låta denna katastrofhjälp övergå i ett bistånd så att man förmår förhindra att liknande situationer uppstår på nytt?
fr · GQ11126 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:126 av () till näringsminister om arbetskraftsbrist i växande regioner Minst nio av tio företag i har tvingats dra ned produktionen i brist på medarbetare. Det visar enkät om hur företagen klarar @ eller egentligen inte klarar @ att rekrytera nya medarbetare. 168 av de 300 halländska företag som svarat på Svenskt Näringslivs enkät har försökt att anställa nya medarbetare , men inte ens hälften av dem har lyckats hitta någon. av företagen uppger att de tvingats minska produktionen i brist på arbetskraft. Många företag uppger dessutom att det är så svårt att hitta folk att de inte ens försöker. Vart fjärde företag har tvingats att låta sina anställda att arbeta mer övertid än planerat för att klara sina order. Utvecklingen i är ett exempel på ett växande problem som i stor utsträckning delas också av andra delar av . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möta problemet med arbetskraftsbrist i växande regioner?
fr · GQ11127 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:127 av () till näringsminister om arbetsmarknadspolitiska problem i i står inför stora arbetsmarknadspolitiska problem. En av kommunens dominerande arbetsgivare, skogsmaskintillverkaren , vill flytta verksamheten utanför landet. Det handlar om ca 130 arbetstillfällen som är hotade. Ytterligare arbetstillfällen kan vara i farozonen i och med att underleverantörer också drabbas. I i har man arbetat med att få ett differentierat näringsliv med bland annat små företag inom en rad olika branscher. Det som beskrivs ovan påverkar naturligtvis även den utvecklingen. har, liksom andra mindre kommuner i avfolkningslän, en befolkningsstruktur med fler äldre jämfört med landet i övrigt. Det gör att det rättmätiga kravet på service från kommuninvånarna är stort. I en sådan situation kan det vara ödesdigert när arbetstillfällen rycks bort och människor i arbetsför ålder kanske tvingas söka sig från kommunen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att förhindra att antalet arbetstillfällen minskar i ?
fr · GQ11128 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:128 av () till näringsminister om ABB @ ett av viktigaste industriföretag ABB, ett av viktigaste industriföretag, är i kris. Risken för nedläggningar eller till och med uppköp är uppenbar. Oron är stor bland de anställda för vad som kan hända. Till saken hör att ABB har gått med vinst ända sedan samgåendet mellan ASEA och . har fått betala företagets förluster på andra håll. Därför känns det extra orättvist att behöva betala en gång till och i form av förlorade arbeten och otrygghet. har röster höjts för att försöka rädda den svenska delen av ABB och knoppa av den från resten av företaget. Frågan är vem som ska ta initiativet och vem som är tillräckligt stark för att kunna agera i den riktningen. Genom AP-fonderna är staten en stor intressent i ABB. Min fråga till näringsminister är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att försöka rädda den svenska delen av ABB?
fr · GQ11129 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:129 av () till finansminister om kostnad för omhändertagandet av döda sälar har återigen blivit ett dödens år för sälarna i . Längs den svenska har döda sälar flutit i land och ca 3600 döda sälar har omhändertagits av kustkommunerna till en kostnad av ca . Säldöden borde vara en nationell angelägenhet och inte en fråga för kommunerna, eftersom nationella institutioner dessutom efterfrågar sälkadaver för sin forskning och har efterfrågat hjälp och medverkan av kommunerna för att kunna få tillgång till sälkadaver. För de nordbohuslänska kommunerna uppgår kostnaden till . har erhållit för forskning kring säldöden, men inga pengar för att betala kommunernas arbete har anslagits. Det kan inte vara rimligt att en enskild kustkommun ska ansvara för och bekosta hanteringen av döda sälar som flutit i land längs till stor del på grund av strömmar. Dessa speciella situationer som kan beskrivas som katastrofsituationer måste vara ett statligt ekonomiskt ansvar. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att lösa kommunernas kostnad för omhändertagandet av döda sälar?
fr · GQ11130 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:130 av () till finansminister om åtgärder mot utförsäljning av statlig mark Runt våra kuster och även i inlandet finns stora markområden som kan vara väldigt värdefulla för fritid, rekreation och turism. Det gäller inte minst i våra skärgårdskommuner. Staten har bland annat genom Försvarsmaktens innehav av mark stora möjligheter att genom aktiva insatser tillsammans med berörda kommuner se till att denna mark, och de anläggningar som ibland finns här, ge medborgarna större möjligheter att uppleva och vistas i våra skärgårdar. har efter en motion tillkännagivit för regeringen att staten bör överväga om hänsyn till det rörliga friluftslivet och turistnäringen kan vara skäl för att behålla mark i statlig ägo. Detta beslut har mötts mycket positivt. Därför är det värdefullt att en kommitté nu har tillsatts av för att arbeta med frågan. När förslagen lämnas är det högst angeläget att marken som berörs inte redan har sålts ut till privata intressen. En källa till oro är dock de uppdrag som redan finns till myndigheter att försälja mark som man inte längre behöver. Därför vill jag fråga finansministern: Avser ministern att vidta åtgärder exempelvis i form av ett moratorium, i syfte att förhindra utförsäljning av statlig mark som berörs av kommitténs arbete?
fr · GQ11131 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:131 av () till jordbruksminister om hästklinik i På grund av brist på pengar hotas nu den jouröppna djursjukvården vid hästklinik i . Risken finns att upp till 1000 hästar inte kommer att kunna tas emot när de behöver vård under jourtid. Besparingarna innebär också att vårt lands kompetens på veterinärområdet riskerar att försvagas i och med den sämre utbildningskvalitet som kan följa av besparingarna. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta i syfte att trygga såväl hästarnas möjligheter till behandling under jourtid som kompetensen hos landets veterinärer?
fr · GQ11132 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:132 av () till statsrådet om enskilda vägar De enskilda vägarna i står inför en akut kris. Vägkassorna håller på att ta slut. Enligt kommer det inte ens att finnas pengar till snöröjning. I finns enskilda vägar med statsbidrag. Stora delar av länet är helt beroende av det enskilda vägnätet. Det är således mycket omfattande och till stora delar i mycket dåligt skick. Den neddragning av bidragsprocenten från till för drift och underhåll av enskilda vägar som , på grund av besparingsskäl, tvingats göra slår därför mycket hårt mot innevånarna i . I kommun har kommunen kompletterat det statliga bidraget genom att betala ut av kostnaden i kommunalt bidrag. Det innebar tidigare att av drift- och underhållskostnaden betalades av vägföreningen. När nu det statliga bidraget minskat får medlemmarna i vägföreningen betala av drift- och underhållskostnaden. Då även det särskilda bidraget till reparationer, trumbyten och dylikt är kopplat till bidragsprocenten för driftbidraget innebär sänkningen att många föreningar inte har råd att ta emot det statliga bidraget eftersom den egna insatsen blir så stor. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att det enskilda vägnätet ska kunna upprätthållas till en standard som medger bosättningar på landsbygden i ett län som ?
fr · GQ11133 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:133 av () till statsrådet om allmänflyget i Allmänflyget fyller flera olika funktioner. Förutom skolflyg och hobbyflyg är affärsflyget ett viktigt inslag. Affärsflyget är viktigt för näringslivet, inte minst i en tillväxtregion som . Allmänflyget fyller också en viktig funktion för att rekrytera blivande piloter och för piloter som redan har certifikat och måste upprätthålla antalet flygtimmar. Eftersom flygplanen är av mindre storlek kan de av praktiska och säkerhetsmässiga skäl inte blandas med annan större trafik hur som helst. I finns ett antal större och mindre flygfält som nyttjas för allmänflyget. De tre största är , och . Av det totala antalet flygrörelser i regionen 2000 (106314 st.) stod dessa tre flygfält för . Regeringen har beslutat att och ska läggas ned för att bostäder ska byggas. har ett avtal som löper till . Regeringen har hanterat denna viktiga sektor styvmoderligt och har dessutom inte tillsett att det finns alternativa flygplatser inom regionen att tillgå. I övriga landet är ansvarsfrågan för allmänflyget, som sägs vara ett kommunalt ansvar, i regel inte problematisk i samma utsträckning. I en region som där många kommuner utgör en marknad för arbete, näringsliv och bostad är frågan svårare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vem som bör ha ansvaret för allmänflyget i en storstadsregion som till exempel .
fr · GQ11134 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:134 av () till kulturminister om omfattningen av SVT:s filminköp har den fria filmverksamheten utvecklats i hela landet. Tillväxten kan bland annat förklaras med att tekniken blivit billig och att allt fler unga utbildar sig inom film- och mediaområdet. Resultatet av denna tillväxt har avspeglat sig i programutbud. Den regionalt producerade filmen, främst produktion av kort- och dokumentärfilm, återspeglar ett utanför storstadsregionerna och har bidragit till att bredda bilden av i vår television. aviserar nedskärningar som kommer att drabba fria filmare i hela landet. Detta får givetvis konsekvenser för i vilken utsträckning som landet, utanför , kommer att bli representerade via dokumentär- och kortfilmer i den statliga televisionen. I , liksom på andra håll i landet, har regionala resurscentrum för film bildats. De aviserade nedskärningarna kommer att innebära att filmare i och andra delar av landet nu kommer att få färre möjligheter att producera film. Jag anser att det kommer att göra svensk television och svenskt kulturliv fattigare. Vad avser kulturministern att vidta för åtgärder så att inte SVT:s aviserade nedskärningar av filminköp ska medföra att den blomstrande dokumentär- och kortfilmsproduktionen ska bli lidande?
fr · GQ11135 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:135 av () till justitieminister om utredning av miljörelaterad brottslighet Svårigheterna med miljöbrottsutredningar har varit kopplade till komplicerad lagstiftning som har varit spridd i många olika lagar. samlar många av lagarna i ett enda samlat regelverk men tillkommer sanktionsmöjligheter av vilka vissa kan prövas rättsligt. En stor svårighet har också varit att koppla miljöbrotten till en definierad gärningsman. Antalet miljöåklagare har ökat men har man just från åklagarväsendet framfört att antalet åklagare som arbetar med miljöbrott är för få. Man klarar inte att hålla balanserna stången och antalet utredningar där inte beslut i åtalsfrågan har fattats växer. Med den socialdemokratiska budgetpropositionen riskerar resurserna att urholkas ytterligare. Budgetpropositionen under avsnitt miljöbrott andas resignation när det behövs handlingskraft och tydlig förändringsvilja. De beskrivna problemen är inte enbart en fråga om resurser och organisation inom åklagarväsendet och polisväsendet utan mer en fråga som rör övergripande strukturer och miljöbrottens plats i rättskedjan. Berört departement och minister borde vara drivande i den förändringsprocess som kraftfullt måste inledas. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att rättsprocessen i miljöbrottmål förbättras?
fr · GQ11136 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:136 av () till justitieminister om barn med skulder på grund av obetalda parkeringsböter Jag har tidigare frågat justitieministern (2001/02:1457) angående åtgärder för att omyndiga barn inte skulle kunna bli ansvariga för obetalda parkeringsavgifter eller fordonsskatter. Statsrådet angav i svaret att om det visar sig vara ett problem skulle frågan studeras mer ingående. Det har visat sig vara ett problem på så sätt att föräldrar skriver över sina bilar på sina omyndiga barn och sedan underlåter att betala parkeringsavgifter eller fordonskatt. Barnet får då skulder, som kronofogden inte kan driva in förrän barnet blir myndigt. Det är enligt min mening oacceptabelt att omyndiga barn på detta sätt kan få växande obetalda skulder på grund av mindre nogräknade föräldrars förfarande. De riskerar därmed betalningsanmärkningar som kan vålla skada . Avser justitieminsitern nu att vidta åtgärder med anledning av detta?
fr · GQ11137 · 2002-11-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:137 av () till utbildningsminister om brist på hantverkare Det råder i vissa delar av stor brist på yrkesutbildade personer. Stiftelsen hantverk och yrkescenter menar att bristen börjar bli katastrofal. Flera klassiska hantverksyrken som snickare, murare, plåtslagare, stuckatörer, smeder, skomakare och så vidare är hotade. Hela landet kommer att behöva ett stort antal nya hantverkare. fanns genom systemet med lärlingsutbildning ett naturligt sätt att rekrytera till hantverksyrkena. Gymnasieskolan har inte lyckats utbilda tillräckligt många i de aktuella yrkesgrupperna. Tusentals ungdomar har aldrig fått chansen att etablera sig som utlärda hantverkare och därmed gå från arbetslöshet till att vara anställd eller vara företagare. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att avhjälpa bristen på hantverkare?
fr · GQ11138 · 2002-11-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:138 av () till finansminister om tillväxtpotential har prognoserna över tillståndet i svensk ekonomi duggat tätt. Jag har bland annat läst att ligger bra till i en nygjord jämförelse av konkurrenskraft och tillväxtpotential som gjort. Jag vill fråga: Har finansministern gjort någon egen bedömning av hur ligger till jämfört med andra länder när det gäller tillväxt och tillväxtpotential och avser finansministern att vidta några åtgärder med anledning av sin bedömning?