ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121273 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1273 om rattonykterhet har frågat socialministern vilka konkreta åtgärder han avser att vidta för att bekämpa rattonykterhet och rattfylleri. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först framhålla att jag anser att arbetet med att minska rattonykterheten och därmed öka trafiksäkerheten är utomordentligt viktigt. arbetar med påverkansinsatser med specifik inriktning mot trafiknykterhet gentemot rattfyllerister, gymnasieskolor, kommuner, rättsväsende, polis och kriminalvård. Jag vill i detta sammanhang särskilt peka på polisens verksamhet för att stävja trafikonykterheten. I en nationell strategi för polisens trafikövervakning som presenterades betonas att ett utbrett och frekvent utförande av alkoholutandningsprov bedöms ha en hög brottsförebyggande effekt. Varje polisiärt påkallat möte med en förare av motordrivet fordon bör i princip inbegripa ett alkoholutandningsprov. Jag förutsätter att denna strategi kommer att bidra till färre rattonyktra förare. arbete med kvalitetssäkring av transporter innebär ett nytt sätt att tydliggöra ansvaret för säkerheten i vägtransportsystemet. En av grundförutsättningarna för att en transport ska anses vara kvalitetssäkrad är att föraren är drogfri. Detta innebär att allt arbete med kvalitetssäkring av transporter också omfattar trafiknykterhet. I detta sammanhang ingår försöken med alkolås som ett viktigt element för att säkra att föraren är nykter. har personer folkbokförda i , och som gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott möjlighet att få villkorlig körkortsåterkallelse som innebär rätt att inom köra viss personbil som utrustats med alkolås. Personen ska förbinda sig att genomgå läkarundersökning m.m. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse och alkolås pågår fortfarande och någon slutlig utvärdering av projektet föreligger inte. har i promemoria (Ds 2002:17) föreslagit bl.a. att försöksverksamheten ska omfatta hela landet och att denna försöksverksamhet ska pågå , dvs. till utgången av . I promemorian finns också förslag om att den som har villkorlig körkortsåterkallelse även ska få köra ett fordon i yrkesmässig trafik, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda för detta. har inte möjlighet att ställa nationella krav på alkolås enbart för fordon på svenska marknaden. För att kunna göra det krävs det lagstiftning på gemenskapsnivå. driver frågan om alkolås inom EU.
frs · GP121274 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1274 om underhållsstöd har frågat vilka konsekvenser utslaget i om det österrikiska underhållsstödet kommer att få för de svenska reglerna om underhållsstöd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det svenska underhållsstödet kommer att påverkas av utslagen av de domar som lämnat. I dessa har det österrikiska underhållsstödet ansetts vara en familjeförmån i den mening som avses i förordningen 1408/71. Det innebär att en förmån som t.ex. det svenska underhållsstödet inte kan göras avhängigt av bosättningsvillkor i någon medlemsstat. har därför konstaterat att till följd av domstolens praxis kommer det svenska underhållsstödet att omfattas av samordningsreglerna i förordningen 1408/71. Det är som ansvarar för implementeringen till följd av domarna. Den praktiska konsekvensen av att underhållsstödet är att betrakta som en familjeförmån är att rätten till förmånen inte fortsättningsvis kan göras beroende av att det underhållsberättigade barnet är bosatt i . De barn som är bosatta i kommer även fortsättningsvis ha rätt att uppbära underhållsstöd, precis som .
frs · GP121275 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1275 om handlingsplan mot allergi har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att initiera en nationell handlingsplan mot allergi. har, precis som frågeställaren nämner, omorganiserats. Myndigheten har givits en ny roll, en ny organisation och en ny inriktning i samband med . Detta innebär bl.a. att nu har tre huvuduppgifter, nämligen att fungera som ett nationellt när det gäller folkhälsa, att följa upp och samordna uppföljningen av den nationella folkhälsopolitiken och att bedriva tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. (och allergiforskning) bildades efter beslut av riksdag. Stiftelsens uppgift är att stödja forskning och forskarutbildning med inriktning mot vårdområdet samt mot allergier och annan överkänslighet. I anslutning till budgetpropositionen avser regeringen att lägga en proposition om mål för folkhälsan. Här kommer bestämningsfaktorer som har betydelse för folkhälsan att behandlas, inklusive sådana som har betydelse för utveckling av astma och allergier. Ett exempel på en sådan bestämningsfaktor är tobaksrökning som förutom att öka risken för astma och allergier också ökar risken för andra folksjukdomar som t.ex. cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Jag ser inga skäl att just nu vidta ytterligare åtgärder på detta område, utan ber att få hänvisa till den kommande propositionen om folkhälsomål.
frs · GP121276 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1276 om och har ställt en fråga till statsministern om vad han avser göra för att få till stånd ett vapenembargo gentemot och . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Regeringen ser mycket allvarligt på den senaste tidens upptrappning av konflikten mellan och . har därför bilateralt, och genom EU, manat bägge parter till yttersta återhållsamhet och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvika ytterligare konfrontation. och har också uppmanats att på fredlig väg lösa alla utestående frågor. Beslut om vapenembargon fattas av . Att driva krav på ett vapenembargo i förebyggande syfte är svårt, inte minst med tanke på den låsning som finns i säkerhetsrådet i denna fråga. Just nu pågår intensiva ansträngningar från olika företrädare för att få och att börja tala med varandra. har bl.a. och presidenter haft samtal med de indiska och pakistanska ledarna. Vid en eventuell upptrappning av konflikten kommer frågan i ett nytt läge och det kan då bli aktuellt för både och andra länder att aktivt verka för ett vapenembargo.
frs · GP121277 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1277 om polisen på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att kommer att ha tillräckligt med poliser . Vi behöver alla ha semester. Naturligtvis gäller det också poliser. Lika självklart är det att polisens arbete ska fungera också . Och den balansgången har polisen stor vana av att hantera, i liksom i landet i övrigt. Det handlar om att fördela semestrarna över , om att prioritera mellan olika verksamheter och om att stötta de län som får ökad belastning . Enligt är andelen poliser som har semester inte större . Tillgången till personal kan ändå vara mindre . Det beror på ett generellt problem med ökad frånvaro som orsakas av sjukdom och av åldersstrukturen inom polisen. Allt detta är väl känt inom polisen och enligt är planeringen av sommarens semester gjord med ansvarstagande mot både verksamheten och personalens berättigade krav på sommarledighet. Jag vill att ska ha fler poliser och regeringen gör nu den största satsningen på polisen . Den började ge effekt och får vi 425 nya poliser. De blir ett välkommet tillskott.
frs · GP121278 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1278 om förhandlingslösning mellan och har frågat mig vad jag avser ta för initiativ i syfte att skapa en förhandlingslösning i konflikten mellan och . Spänningen i Kashmir har, som påpekar, ökat . Regeringen ser mycket allvarligt på situationen i Kashmir och den senaste tidens upptrappning av konflikten mellan och . har därför kallat upp de pakistanska och indiska ambassadörerna till för att uppmana parterna till återhållsamhet i Kashmir. Genom EU har uppmanat bägge parter till yttersta återhållsamhet och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvika ytterligare konfrontation och eskalering av konflikten. och har uppmanats att på fredlig väg lösa alla utestående frågor. EU:s kommissionär för utrikes frågor, Patten, besökte både och och förde samtal med parterna. Inom EU-kretsen har verkat för att EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, ska resa till regionen. Intensiva diskussioner förs inom EU för att finna ytterligare sätt att påverka parterna att finna en fredlig lösning på konflikten. Från svenskt håll har vi välkomnat de av påbörjade åtgärderna mot terroristgrupper som verkar på och från pakistansk mark, men det behövs starkare åtgärder. Dessa åtgärder kan skapa förutsättningar för ett återupptagande av den politiska dialogen mellan länderna. Utrikes-departementet har i samtal med den pakistanske ambassadören betonat betydelsen av att vidtar kraftfulla åtgärder mot den gränsöverskridande terrorismen i Kashmir.
frs · GP121280 · 2002-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1280 om blyförbudet har frågat miljöministern vilka åtgärder han avser att vidta för att precisera vilka åtgärder och förhållanden som kan gälla för att skjutbanor ska kunna undantas från blyammunitionsförbudet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. får kulammunition som innehåller bly inte användas vid jakt eller . Förbudet gäller inte på skjutbana eller skjutfält om ammunitionen samlas upp i miljökulfång eller tas om hand på annat sätt som är godtagbart från hälso- och miljösynpunkt. är central tillsynsmyndighet för dessa frågor och det är verkets uppgift att ge de råd och anvisningar som behövs för att övriga tillsynsmyndigheter ska kunna utöva sin tillsyn i enlighet med bestämmelserna i förordningen. Om det behövs, har alltså möjlighet att rekommendera andra godtagbara sätt än miljökulfång för att samla upp blyammunitionen.
frs · GP121281 · 2002-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1281 om annonsskatten har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att likställa annonsskatten för facktidningar. reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande SOU 1997:53 ett avskaffande av lagen om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att man anser att reklamskatten bör avskaffas. Man konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (2001/01:SkU20) anfört om att reklamskatten bör avskaffas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Regeringen anser fortfarande att hela reklamskatten bör avskaffas. I enlighet med tillkännagivande kommer frågan att behandlas i den kommande budgetberedningen. Jag är därför inte beredd att nu föreslå några ändringar i den nuvarande lagstiftningen.
frs · GP121282 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1282 om Europeiska investeringsbanken har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att projekt som EIB finansierar utanför EU uppfyller åtminstone EU:s krav på miljöområdet. driver hårt att EIB:s långivning borde ge ett större mervärde än vad den gör . Vi vill särskilt se projekt som främjar god miljö, underlättar utvidgningen, bidrar till regional utveckling, befrämjar utvecklingen i tredje land och ökar konkurrenskraften i EU. Dessa krav framförde jag bl.a. i samband med att bankens guvernörsråd tog beslut om kapitalökning vid sitt möte . Banken har skyldighet att bedöma miljöeffekterna av varje projekt som förslås få finansiering. I bedömningen ingår bl.a. att bestämma effekten på miljön när nödvändiga åtgärder har vidtagits, kvaliteten i den miljökonsekvensanalys som görs samt projektledningens förmåga och intresse att hantera miljöfrågor. När det gäller projekt inom unionen och i kandidatländerna kan jag bekräfta att banken måste följa dels EU:s eget regelverk på miljöområdet, dels den nationella miljölagstiftningen. Vid utlåning till tredje land är det i första hand nationell miljölagstiftning som är styrande. EU:s lagstiftning avseende miljöhänsyn används också som vägledning. Banken tillämpar i dessa fall också internationell praxis, inte minst från andra internationella finansiella institutioner. Jag kan hålla med om att det kan finnas en risk att man tummar på miljöhänsynen i tredje land om den nationella lagstiftningen är svag. I sådana fall är det särskilt viktigt att man följer EU:s lagstiftning och annan internationell praxis. Det är styrelsens roll att se till detta och håller här en hög profil.
frs · GP121283 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1283 om Europeiska investeringsbanken har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka möjligheter att bevaka att miljöhänsyn, öppenhet och folkligt deltagande i besluten om EIB:s projekt ökar. huvudsakliga prioriteringar för EIB:s långivning är att verksamheten ska styras mot projekt som är mer miljöinriktade, som underlättar utvidgningen, bidrar till regional utveckling och ökar konkurrenskraften i EU. bör banken visa en större öppenhet om sin verksamhet gentemot omvärlden. Detta budskap framförde jag nu senast vid bankens årliga guvernörsmöte som hölls . fattade också beslut om en kapitalhöjning villkorat av att mervärdet i bankens utlåning stärks. Detta krav drev jag mycket hårt. Prioriterade verksamhetsområden kommer sålunda att få ett större utrymme i EIB:s långivning. Förhoppningen är att bl.a. bankens miljöprofil därmed kommer att stärkas. För samtliga projekt med potentiellt betydande miljökonsekvenser ska det göras en miljökonsekvensbeskrivning. Såväl nationell miljölagstiftning som på miljöområdet måste följas. Det är bankens egna regler som säger detta. I vissa fall kan man fatta beslut om finansiering av ett projekt innan miljökonsekvensbeskrivningen är färdig. Det förutsätter dock att miljökonsekvenserna av projektet bedöms vara av mindre omfattning. villkoras utbetalningen till att det finns en fullgod beskrivning i ett senare skede. Miljökonsekvensbeskrivningar är beslutsunderlag och offentliggörs normalt inte före beslut. EIB har inte sådana förfaranden som t.ex. med breda konsultationer med berörda människor innan beslut fattas. Regeringarna ansvarar för fattade beslut och berörda bör i första hand vända sig till dem. Jag anser att banken bör var mer öppen med miljökonsekvensbeskrivningar än vad som är fallet . De bör föreläggas styrelsen före beslut vilket är en fråga som drivits av vår styrelserepresentant. Vidare har företrädare för regeringen, ansvariga tjänstemän på departementet och från EIB medverkat vid konsultationer och diskussioner med riksdagsledamöter och representanter för ideella organisationer om frågor gällande bankens verksamhet. Ett antal sådana möten har hållits .
frs · GP121284 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1284 om Europeiska investeringsbanken har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att EIB:s finansiering på energiområdet i väsentligt ökad utsträckning stödjer projekt för förnybar energi. Bland de viktigaste prioriteringarna i EIB:s verksamhet, enligt min mening, är att finansiera projekt som är mer miljövänliga, som underlättar utvidgningen, bidrar till regional utveckling, befrämjar utvecklingen i tredje land och ökar konkurrenskraften i EU. Detta underströk jag i mitt anförande vid bankens guvernörsmöte . Projekt för förnybar energi faller naturligt inom den första av ovanstående prioriteringar som avser miljövänliga projekt. driver dessa och andra miljöfrågor i första hand genom samarbetet med likasinnade medlemsländer i banken dels inom ramen för övergripande strategidiskussioner i , dels vid möten i ägarkretsen, dels genom ett aktivt understöd vid det löpande styrelsearbetet. Banken har mandat att befrämja ny teknologi på energiområdet samt att finansiera projekt för förnybar energi. Det sker både inom ramen för på miljöområdet samt inom det s.k. Inom miljöpolicyn finns särskilda riktlinjer för att motverka klimatförändringar. Dessa säger bl.a. att banken ska prioritera projekt för förnybar energi. Jag vill påpeka att mängden föroreningar också kan reduceras genom minskad användning av icke förnybar energi, t.ex. genom ökat utnyttjande av kollektivtrafik, energisparande teknik och förbättring av energitransmission och -distribution. EIB finansierar traditionellt projekt på dessa områden som är särskilt viktiga för att förbättra miljön i kandidatländerna. EU:s övergripande mål är att fördubbla den förnybara energins andel av den totala energiproduktionen fram . I linje med EU:s mål eftersträvar EIB att fördubbla utlåningen till förnybar energi som andel av den totala utlåningen till energiprojekt. Detta är ett mål som kommer att följas . Innovation 2000-initiativet är bankens del i Lissabonstrategin, som syftar till att göra EU mer modernt och konkurrenskraftigt. Följande områden ska prioriteras enligt detta initiativ: utbildning, FoU, innovationer samt informations- och kommunikationsteknologi. Min bestämda uppfattning är att om det kommer upp projektförslag rörande förnybar energi som också i övrigt lever upp till de krav som ställs, så bör EIB delta i finansieringen. Detta hanteras av vår representant i bankens styrelse.
frs · GP121285 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1285 om Europeiska investeringsbanken har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att EIB inte finansierar projekt med potentiellt betydande miljökonsekvenser utan att en miljökonsekvensbeskrivning gjorts och offentliggjorts och berörda människor fått komma till tals innan EIB:s beslut fattas. anser att EIB:s långivning borde ge ett större mervärde än vad den gör . Vi vill framför allt se projekt som är mer miljöinriktade, som underlättar utvidgningen, bidrar till regional utveckling och ökar konkurrenskraften i EU. Det var prioriteringar som jag betonade vid det årliga guvernörsmötet som hölls . togs beslut om en kapitalhöjning vilket villkorades av att utlåningsverksamheten ska bli mer selektiv. Jag drev detta krav mycket hårt vilket också rönte framgång. Prioriterade verksamhetsområden kommer sålunda att få ett större utrymme i EIB:s långivning. Förhoppningen är att bl.a. bankens miljöprofil därmed kan stärkas. För projekt med potentiellt betydande miljökonsekvenser ska det göras en miljökonsekvensbeskrivning. Såväl nationell miljölagstiftning som på miljöområdet ska följas. På samma sätt fastställs vilka berörda som ska komma till tals. Det är bankens egna regler som säger detta. Förutom projekten måste EIB också bedöma projketledningens förmåga att uppfylla de miljökrav som ställs. Vi tackar nej till projekt som inte uppfyller dessa krav. I vissa fall kan man fatta beslut om finansiering av ett projekt innan miljökonsekvensbeskrivningen är färdig. Det förutsätter dock att miljökonsekvenserna av projektet bedöms vara av mindre omfattning. villkoras utbetalningen till att det finns en fullgod beskrivning i ett senare skede. Bankens egna miljökonsekvensbeskrivningar är beslutsunderlag och offentliggörs normalt inte före beslut. EIB har inte sådana förfaranden som t.ex. med breda konsultationer med berörda människor innan beslut fattas. Regeringarna ansvarar för fattade beslut och berörda bör i första hand vända sig till dem. Jag anser att banken bör vara mer öppen med egna miljökonsekvensbeskrivningar än vad som är fallet . De bör föreläggas styrelsen före beslut.
frs · GP121286 · 2002-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1286 om Europeiska investeringsbanken har frågat mig vad jag avser att göra för att få ökad precision och transparens kring effekterna på statens finanser av en kapitalhöjning och utökad låneverksamhet för EIB. fattade beslut om en kapitalhöjning. Jag stödde detta beslut under villkoret att utlåningen i större utsträckning ger ett tydligt mervärde. Jag fick gehör för detta villkor bland övriga guvernörer. Ytterligare ett villkor är att kapitalhöjningen finansieras internt, dvs. utan tillskott av kapital från medlemsländerna. Ett av de viktigaste skälen för kapitalhöjningen är de snabbt växande lånebehoven som finns i kandidatländerna och strävan att påskynda dessa länders integration med EU. EIB:s låneverksamhet innebär ett litet risktagande för medlemsländerna och detsamma kommer att gälla efter den utökning av långivningen som kapitalhöjningen möjliggör. Anledningen till detta är att låneverksamheten generellt är utsatt för en mycket rigorös kreditprövning samt att banken är en s.k. prioriterad fordringsägare. Jag vill mena att EIB:s risktagande är mindre än den hos andra motsvarande multilaterala finansinstitutioner. Långivningen inom unionen avser normalt projekt eller företag med mycket hög kreditvärdighet. Som regel lånen också upp av betalningssäkerheter från större banker eller andra institutioner med hög trovärdighet. Förutom en del av långivningen till kandidatländerna, alla lån till tredje land upp av en i praktiken hundraprocentig garanti från gemenskapsbudgeten. Omfattningen av tredjelandsutlåningen bestäms genom politiska beslut i och säkras av särskilda budgetavsättningar. Den externa utlåningen påverkar således bankens egen kapitalbas endast marginellt. Vidare är tredjelandsutlåningen utsatt för samma hårda kreditprövning som utlåningen inom unionen. Det är så att EIB @ enligt mitt förmenande @ bör titta på möjligheterna att bli mer riskvillig i sin utlåningsverksamhet än den är . De direkta effekterna på statsfinanserna av det ökade garantiåtagandet är marginella. Det är riktigt att kapitalhöjningen har en alternativkostnad i den meningen att medlemsländerna går miste om en möjlig återbäring. Enligt beslut har en del av vinsten återförts till ägarländerna @ detta har också kommit den svenska statsbudgeten till del. Medlemsländerna har dock bedömt att det ger mer att använda bankens vinst för att delfinansiera kapitalhöjningen. Statens garantiåtaganden i internationella finansiella organisationer som är medlem i redovisas i statsbudgeten. På grund av EIB:s mycket goda kreditvärdighet bedöms det inte vara nödvändigt med särskilda riskavsättningar för detta garantiåtagande. Jag vill påstå att det finns god precision och transparens i den redovisningen.