ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121446 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1446 om kommunalt ansvar för vård av barn och ungdomar de har frågat statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta för att en överflyttning av placeringsärenden mellan kommunerna möjliggörs i större utsträckning än vad som är fallet . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag är medveten om att det förekommer att kommuner tvistar om vem som ska ta det ekonomiska ansvaret för vårdinsatser för barn och ungdomar. I avsikt att ytterligare förtydliga kommunernas ansvar för vård av barn och ungdomar har en särskild utredare därför haft i uppdrag att se över de bestämmelser i socialtjänstlagen som handlar om överflyttning av ärenden mellan kommuner. Utredningsförslaget har remissbehandlats och kommer att tas upp i den proposition som regeringen avser att lämna med förslag som syftar till att stärka skyddet för utsatta barn.
frs · GP121447 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1447 om mobiltäckning i har frågat näringsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att tillsynen över att mobiltelefonoperatörerna uppfyller avtalen med staten förbättras. Bakgrunden anges vara att en undersökning som gjort visar att mobiltelefonoperatörerna inte uppfyller sina avtal vad gäller mobiltelefontäckning längs Europavägarna @ och ännu sämre i inland. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. , , använder sig av tillståndsvillkor i samband med att tillstånd meddelas. Enligt dessa ska dagens tillståndshavare med existerande GSM 900-nät täcka minst sträckningen av de vägar i som klassades som Europavägar samt tätorter som hade mer än 10 000 invånare. Mätningar som PTS utfört visar att tillståndsvillkoren gällande täckningen uppfylls. De mätmetoder som används för att utvärdera täckningen avser mottagning utomhus eller fordonsbunden mobiltelefon med yttre antenn. Undersökningen som utfört använde inte dessa mätmetoder utan handburen telefon i bil. Denna mätmetod finns inte med i tillståndvillkoren. Då handburen mobiltelefon i bil resulterar i lägre mottagen signalstyrka blir således täckningen inte lika fullgod som om en yttre antenn används. För att själva mätningsförfarandet inte ska kunna misstolkas har PTS tillsammans med UMTS-operatörerna tagit fram förfinade mätmetoder gällande täckning. Detta kommer att underlätta för framtida UMTS-täckningsmätningar i och övriga . PTS avser att göra ytterligare mätningar för GSM-mobiltelefontäckning i i sitt dagliga tillsynsarbete. Resultaten presenteras därefter direkt av PTS. Dagens GSM 900-nät uppfyller således kraven som uppställts av staten enligt PTS mätningar. Resultaten ifrån höstens mätningar som PTS ämnar utföra kommer också att vara av intresse som mätare på att tillsynen fungerar på ett tillfredande sätt.
frs · GP121448 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1448 om mobiltäckningen har frågat näringsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att mobiloperatörerna ska uppfylla kraven i avtalet med staten. Bakgrunden anges vara att en granskning utförd av SVT:s visar att mobiltelefonoperatörerna inte uppfyller sina avtal vad gäller mobiltelefontäckning längs Europavägarna och E 12:an på flera ställen. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. , , använder sig av tillståndsvillkor i samband med att tillstånd meddelas. Enligt dessa ska dagens tillståndshavare med existerande GSM 900-nät täcka minst sträckningen av de vägar i som klassades som Europavägar samt tätorter som hade mer än 10 000 invånare. Mätningar som PTS utfört visar att tillståndsvillkoren gällande täckningen uppfylls. De mätmetoder som används för att utvärdera täckningen avser mottagning utomhus eller fordonsbunden mobiltelefon med yttre antenn. Undersökningen som utfört använde inte dessa mätmetoder utan handburen telefon i bil. Denna mätmetod finns inte med i tillståndvillkoren. Då handburen mobiltelefon i bil resulterar i lägre signalstyrka för mottagningsförhållanden blir således täckningen inte lika fullgod som om en yttre antenn används. För att själva mätningsförfarandet inte ska kunna misstolkas har PTS tillsammans med UMTS-operatörerna tagit fram förfinade metoder gällande täckning. Detta kommer att underlätta för framtida mätningar i . PTS avser att göra ytterligare mätningar för GSM-mobiltelefontäckning i i sitt dagliga tillsynsarbete. Resultaten presenteras därefter direkt av PTS. Dagens GSM 900-nät uppfyller således kraven som uppställts av staten enligt PTS mätningar. Resultaten ifrån höstens mätningar som PTS ämnar utföra kommer också att vara av intresse som mätare på att kraven fortsätter att vara uppfyllda.
frs · GP121449 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1449 om tågtrafiken har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att ge SJ större möjlighet att förbättra tågtrafiken. Låt mig börja med att konstatera att tågresandet och därmed utnyttjandet av infrastruktur och fordon ökat kraftigt . Detta är mycket positivt men har lett till att järnvägssystemet i vissa delar utnyttjas maximalt, vilket leder till att känsligheten för störningar ökar. Det är väsentligt att järnvägssektorn som helhet kan leva upp till sitt ansvar att ta hand om sina alltfler resenärer på ett tillfredställande sätt. Vad beträffar den rådande bristen på vagnmaterial så använder såväl SJ som andra tågoperatörer i landet, enligt vad jag erfarit, allt material som går att få tag på. SJ har undersökt möjligheterna att snabbt kunna utöka vagnparken genom hyra eller köp men detta har visat sig mycket svårt då situationen är liknande i övriga . SJ har dock lyckats hyra in 17 stycken nya tåg, varav de första har tagits i bruk . SJ har därutöver fattat beslut om en investering i 43 nya tvåvånings regionaltåg. De nya tågen är i första hand avsedda för trafiken i och kommer att börja levereras och samtliga tåg ska vara levererade . Vad gäller SJ:s svaga finansiella situation och lönsamhetsproblem har och ledning igångsatt ett åtgärdsprogram inom hela organisationen för att lägga grunden för en bättre framtida resultatutveckling och för att stärka den finansiella ställningen. Jag kan försäkra att jag tar situationen i tågtrafiken på stort allvar och att jag kommer att följa utvecklingen såväl i branschen som helhet som inom noga.
frs · GP121450 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1450 om Kumla och har frågat mig om jag avser att verka för en utbyggnad av platskapaciteten vid kriminalvårdsmyndigheterna Kumla och till europeisk mellanklass, dvs. 400@500 platser, för att minska platsbristen och som ett led i ökad kvalitet inom kriminalvården. Jag vill inledningsvis framhålla att regeringens styrning av kriminalvården sker på ett övergripande plan och att det är som ansvarar för den närmare utformningen av verksamheten. Det är alltså som avgör frågor om hur många platser en anstalt ska inrymma och om var landets anstalter ska vara belägna. Kriminalvården fick ett tillskott på för att kunna inrätta fler platser. Fram t.o.m. utgången av planerar att inrätta ca 500 nya häktes- och anstaltsplatser. uppdrog regeringen åt Statskontoret att analysera kriminalvårdens verksamhet och lämna förslag till effektiviseringar. En del av granskningen ska särskilt avse resursutnyttjandet i landets fängelser, vilket innefattar att se över frågor som rör anstaltsstrukturen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen planerar vidare att tillsätta en utredning med uppdrag att göra en översyn av kriminalvårdslagstiftningen och utarbeta förslag till en ny kriminalvårdslag. Lagstiftningens utformning har givetvis ett nära samband med verksamhetsrelaterade frågor inom kriminalvårdens område. En uppgift för utredningen kommer därför att bli att göra en bedömning av förslagens effekter bl.a. på dagens anstaltsstruktur.
frs · GP121451 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1451 om lokförarutbildning har frågat mig vad jag kommer att göra för att understödja utbildning av lokförare. Frågan om kompetensförsörjningen inom järnvägssektorn har uppmärksammats på flera områden. Bl.a. har i sitt sektorsprogram redovisat ett handlingsprogram på såväl kort som lång sikt (). har jag också fått besked via att branschen nu har enats om en gemensam utbildningsplan för lokförare. En gemensam utbildningsplan skapar möjligheter för en ökad rörlighet för lokförarna mellan olika bolag. En gemensam utbildningsplan skapar också möjligheter för fler utbildningsinstanser. samarbetar med i det strategiska arbetet och enligt verksamhetsplanen 2002 har man för avsikt att undersöka det järnvägskompetensspecifika rekryteringsbehovet hos sina medlemmar . Vidare pågår (Dir. 2001:48) som lämnar sitt slutbetänkande . Då utredningen genomför en bred översyn av organisationen och lagstiftningen inom järnvägssektorn kan eventuellt frågan om kompetensförsörjning rymmas inom ramen för utredningen. Jag vill dock inte föregå utredningens arbete utan hänvisar till pågående utredning och sektorsprogram 2002.
frs · GP121452 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1452 om lok och tågvagnar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att tidigarelägga möjligheten till bidrag för inköp av rullande material. har beslutat enligt regeringens förslag i infrastrukturpropositionen att sammanlagt ska användas till statsbidrag för investeringar i spårfordon i regional tågtrafik under perioden 2004@2015. Införandet av det nya statsbidraget förväntas kunna leda till att marknaden för nya tåg ökar i . Däremot finns det ingen garanti för att trafikhuvudmännen väljer att upphandla tåg som tillverkas i . Gällande upphandlingsregler måste följas. har ansvaret för att planera statsbidraget till investeringar i spårfordon i regional tågtrafik och har också fått rätt att meddela närmare föreskrifterna för bidraget. Det arbetet pågår och har för avsikt att kunna presentera förslag till regler och riktlinjer för statbidraget . Jag avser inte att vidta några särskilda åtgärder för att tidigarelägga bidragsmöjligheterna utan avvaktar förslag.
frs · GP121453 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1416 och 1453 om Hundskolan i har frågat mig om vad som hände med mitt löfte om att beställa minhundar från Hundskolan i . har frågat mig om det föreligger några oklarheter att ska utbilda hundar och att denna verksamhet ska förläggas till samt vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skapa klarhet i när och hur Försvarsmakten ska skapa nya arbetstillfällen och förlägga utbildning av hundar till . Jag har sagt att har goda förutsättningar att även inta en framträdande position inom internationell humanitär minröjning. Vi ligger redan långt framme i utvecklingen inom området ammunitions- och minröjning med hund. Hundskolan i har här varit en betydelsefull resurs. Vid min presentation av regeringens samlade syn på minhantering i sade jag att inom ramen för FN:s fredsbevarande operationer och andra internationella insatser bör kunna bistå med ammunitions- och minsökhundekipage och att det därför är av stor vikt att åtgärder vidtas så att kompetensen tas till vara på bästa sätt. Jag förklarade att försvaret är villigt att utifrån sitt behov av minhundar medverka till att nå en lösning avseende Hundskolan i . Men jag pekade på att försvarets behov därför måste ingå som en del i en större och mer långsiktig lösning och att det också måste finnas uppgifter för Hundskolan utöver dem som Försvarsmakten bör, kan och vill stå för. Försvarsmakten har förhandlat med Hundskolan och med konkursförvaltaren om att anskaffa hundar. Jag har erfarit att Försvarsmakten avser att fatta beslut i frågan . Det är min ambition att främja en sökhundsverksamhet i vårt land som är framstående även i fortsättningen och som kan ta till vara de resurser som finns i . Regeringen har därför uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa vilka delar av Försvarsmaktens hundverksamhet som kan lokaliseras till . Redovisningen ska belysa personalpolitiska, verksamhetsmässiga och ekonomiska konsekvenser av förslaget. Uppdraget, som ska redovisas , är en del i strävan att finna en långsiktigt hållbar lösning på utbildningsverksamheten av hundar i .
frs · GP121454 · 2002-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1454 om våld mot kvinnor har frågat mig vilken åtgärd jag har vidtagit för att kartlägga antalet och omfattningen av flickors utsatthet och hedersförtryck även utanför storstadsområdena. Länsstyrelserna i , och län har på regeringens uppdrag kartlagt behovet av skyddat boende för flickor i strängt patriarkala familjer. Genom kartläggningarna får vi en ganska god uppfattning om omfattningen av hedersförtryck av flickor och unga kvinnor. Förtryck av flickor och unga kvinnor finns även utanför storstadslänen. Självklart är det önskvärt att även kommuner i övriga landet kartlägger omfattningen av problemet. Jag utgår från att kommuner som inte ingick i länsstyrelsernas kartläggning har ett eget intresse av att undersöka situationen på respektive håll och har därför inte för avsikt att ta något initiativ i denna riktning. Länsstyrelsernas kartläggningar överlämnades till regeringen strax och är nu under beredning inom . Det pågår även en dialog mellan regeringen och ett antal myndigheter om frågor som rör hedersrelaterade brott mot flickor och unga kvinnor. Jag har tillsammans med statsrådet inbjudit myndigheterna till ett uppföljningsmöte för information om vilka åtgärder myndigheterna har vidtagit, om nuläget och för diskussion om hur det framtida arbetet kan bedrivas.
frs · GP121456 · 2002-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1456 om miljökonsekvenser vid vindkraftsbyggen har frågat mig vilka initiativ miljöministern avser att ta för att forskningen snabbt ska kunna utreda de miljökonsekvenser uppförande av vindkraft i ger. Av den interpellationsdebatt som refererar till framgår att miljöministern och är överens om att det behövs bättre kunskaper om vindkraftverks miljöeffekter. Jag delar denna uppfattning. Behovet av bättre kunskapsunderlag om miljöeffekterna gäller främst lokaliseringar till havs. Det är till havs som huvuddelen av en storskalig utbyggnad av vindkraften, i linje med vad som sägs i den energipolitiska proposition som godkände , förväntas ske. Det är därför som har haft regeringens uppdrag att belysa vilken ytterligare kunskap som behövs för att från naturvårdssynpunkt bedöma förutsättningarna för en storskalig etablering av vindkraftverk inom olika havsområden och kostnaderna för detta. I uppdraget ingick också att föreslå undersökningsprogram avseende vindkraftsparkers effekter på naturmiljön i havsområden. har i en rapport redovisat sina bedömningar till . Verket föreslår att ett tvåårigt undersökningsprogram för naturinventeringar ska genomföras. Vidare föreslår verket forskningsinriktade pilotstudier av vindkraftparkers långsiktiga effekter på livsmiljöer. Kostnaderna för de föreslagna undersökningarna har uppskattat till . De förslag till undersökningar som verket har redovisat har fått ett brett stöd. Frågan om att genomföra programmet bereds i .
frs · GP121457 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1457 om skuldtyngda barn och 1485 om skuldtyngda barn i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att föräldrar inte ska kunna skriva över skulder på sina omyndiga barn. har frågat mig vad regeringen avser att göra för att förhindra att föräldrar skriver över bilar på sina barn och därefter låter dessa ta konsekvenserna av obetalda böter och skatteskulder. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Det är inte möjligt att ensidigt överlåta en skuld till någon. Som huvudregel gäller dessutom att den som är inte själv får åta sig förpliktelser. Meningen är att en underårig inte ska kunna skuldsätta sig. Denna regel gäller även vid gåvor. Om mottagandet av en gåva innebär förpliktelser för barnet, får förmyndaren @ dvs. i regel en förälder @ avgöra om barnet ska ta emot gåvan. Om det är förmyndaren själv som är givare bör en god man förordnas för barnets räkning för att avgöra om gåvan bör tas emot eller inte. Generellt finns alltså ett gott skydd mot skuldsättning för barnen i den civilrättsliga lagstiftningen. Från näringsministern har jag inhämtat följande. Ansvaret för fordonsskatt och felparkering åvilar den som är registrerad som ägare i vägtrafikregistret, även om någon annan är civilrättslig ägare till fordonet. Att systemet är sådant får ses mot bakgrund av det stora antalet fordon och överlåtelser av fordon. Enligt uppgift finns ca sex miljoner fordon registrerade. anmäls över två miljoner ägarbyten. Exempelvis en ordning där man vid registreringsförfarandet undersöker om den som registreras som ägare också är civilrättsligt rätt ägare till fordonet skulle alltså vara mycket kostsam. Skulle det visa sig att felaktiga registreringar är ett växande problem får frågan naturligtvis studeras mera ingående.
frs · GP121458 · 2002-08-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1458 om bortspolade vägar i västra och 1462 om förstörda skogsbilvägar har frågat mig om jag avser att tillskjuta några nya pengar för reparation av samtliga skadade statliga och enskilda vägar i . har frågat mig vilka besked jag avser att ge till dem som berörs av skadade skogsbilvägar i och kommuner. Bakgrunden till frågorna är att vissa vägsträckor åsamkats skador i samband med den senaste tidens skyfall i västra . har jag upprepade gånger kunnat konstatera att delar av vägnätet i landet inte klarar av alla de påfrestningar som det utsätts för. Det har lett till begränsad framkomlighet och även tillfälliga avstängningar på vissa vägsträckor, vilket är mycket otillfredsställande. Regeringen har därför i de senaste årens budgetarbete prioriterat frågor om drift och underhåll samt bärighet och tjälsäkring av vägnätet. Det krävs emellertid insatser för att varaktigt höja standarden på vägnätet så att problem av det här slaget inte uppstår. Som en följd av beslut angående den infrastrukturproposition som regeringen lade har regeringen beslutat om planeringsdirektiv till , och länen. Direktiven innebär att ska myndigheterna redovisa remissbehandlade förslag till långsiktiga planer för transportinfrastrukturen för perioden 2004@2015. Planeringsramen innehåller till förbättringar av det befintliga statliga vägnätet i landet. Det gäller åtgärder för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. avsätts för drift och underhåll av vägar, vilket innebär en höjning från nuvarande ca till . Planeringsramen för regional transportinfrastruktur för är . Hur detta ska fördelas planeras således av . När det gäller perioden 2002@2004 har extra resurser om avsatts till vägar och järnvägar. görs en stor satsning på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. kommer att gå till den typen av vägförbättringar 2002. bereder förslaget från Utredningen om bidrag och regler för enskilda vägar (SOU 2001:67). Förslaget innebär bl.a. att bidrag till investeringar i enskilda vägar bör planeras via de regionala planerna. I avvaktan på regeringens ställningstagande till förslaget har regeringen uppdragit åt varje län att avsätta medel för investeringar i enskilda vägar om länet finner det lämpligt. Avslutningsvis vill jag påminna om att det är ansvar att prioritera vilka åtgärder som ska vidtas på de skadade vägarna. Min bedömning är att de ekonomiska ramarna är tillräckliga både för de akuta insatser som behövs och för en långsiktig förbättring av vägnätet i och i övriga landet. har också bekräftat att de har kontroll över läget.
frs · GP121459 · 2002-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1459 om miljövänlig järnvägstrafik har frågat mig vad jag avser att göra för att inrätta ett Gröna loket-program. Ett i vid mening hållbart transportsystem måste åstadkommas på ett sätt som främjar ekonomisk tillväxt och sysselsättning. , som det miljövänliga transportslag det är, måste utvecklas och främjas. Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom järnvägen har en nyckelroll i det sammanhanget. I linje med detta föreslog regeringen i infrastrukturpropositionen ökade anslag till sektorsuppgifter, vilka bl.a. omfattar forskning, utveckling och demonstration inom järnvägsområdet. avses anslag för sektorsuppgifter stärkas med ca . uppger att man planerar för en forskningsbudget på 70 till 80 miljoner . Det kommer därmed att finnas ökade statliga resurser för utvecklingsarbete inom sektorn. Det är emellertid uppgift att avgöra i vilken utsträckning det bör satsas på utveckling av "gröna lok" och i vilken utsträckning de ser det som mer angeläget med andra insatser. är det inte aktuellt med särskilda åtgärder från min sida.
frs · GP121460 · 2002-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1460 om bristen på kvinnojourer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stödet till kvinnojourerna ska förbättras. Det är angeläget att utveckla samhällets stöd till utsatta kvinnor. Olika former av stöd och hjälp sker av såväl kommunala och statliga myndigheter som av ideella organisationer, bl.a. i form av lokala kvinnojourer. leder med anledning av Kvinnofridsreformen 1997 på regeringens uppdrag ett utvecklingsarbete i frågor om våld mot kvinnor. Inom ramen för uppdraget har utarbetats utbildningsmaterial för respektive hälso- och sjukvården. I syfte att få till stånd en fastare samverkan på myndighetsnivå i frågor som rör kvinnovåld har tagit initiativ till Nationell Myndighetssamverkan för Kvinnofrid. Syftet är att skapa bättre möjligheter att följa, integrera, styra och leda de samlade myndighetsinsatserna som vidtas utifrån Kvinnofridspropositionen (prop. 1997/98:55). Som exempel kan nämnas det gemensamma informations- och resurscenter i form av en webbsida på Internet som byggts upp. Man har också initierat olika metodutvecklingsprojekt inom . Flera länsstyrelser deltar i länsövergripande samverkansgrupper med polis, landsting, kommuner och frivilligorganisationer för att utveckla det förebyggande arbetet. Regeringen har även särskilt uppmärksammat situationen för utsatta unga kvinnor i familjer med starkt patriarkala värderingar. Med anledning av detta uppdrog regeringen åt att utforma ett stöd för arbete med dessa flickor. Detta stöd, i form av ett omfattande meddelandeblad, har distribuerats till samtliga berörda enheter inom den kommunala . De frivilliga insatser som görs inom ramen för lokala kvinnojourer fyller en viktig funktion. Det utgår årligt statligt stöd med ca 16 miljoner till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer samt organisationer som motverkar våld mot kvinnor, bl.a. kvinnojoursverksamhet. Men insatser som syftar till att förebygga och ingripa mot våld och hot mot kvinnor behöver kontinuerligt utvecklas. ekonomiska vårproposition tillfördes därför ytterligare 10 miljoner för att utveckla kvinnojourernas verksamhet. De särskilda behov som flickor och kvinnor med utländsk bakgrund, kvinnor med funktionshinder samt kvinnor med missbruksproblem kan ha ska särskilt uppmärksammas. Samverkan och samfinansiering ska ske med berörda kommuner så att kontinuitet och långsiktighet kan säkerställas.