ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121218 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1218 om föräldraförsäkringen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra lagstiftningen så att gravida kvinnor inte tvingas till sjukskrivning eller utnyttjande av föräldrapenning. Ett mål för såväl familje- som jämställdhetspolitiken är att både kvinnor och män ska kunna vara föräldrar och ta det praktiska ansvaret för sina barn som de har ett arbete för sin försörjning. Föräldraförsäkringen är ett viktigt instrument i regeringens familjepolitik och ger en tydlig politisk viljeyttring när det gäller jämställdhet. har föräldraförsäkringen successivt byggts ut och ger med sin flexibla konstruktion föräldrar stora möjligheter att använda den på det sätt som passar familjen bäst. Fr.o.m. utökades ersättningsdagarna med och totalt betalas föräldrapenning numera ut . För kvinnor som inte kan förvärvsarbeta i slutet av graviditeten på grund av ett fysiskt ansträngande arbete kan havandeskapspenning beviljas om havandeskapet har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sitt arbete med minst en fjärdedel. Vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel kan sjukpenning betalas ut. Detta gäller även för gravida kvinnor. För kvinnor som av andra skäl vill vara hemma från sitt förvärvsarbete i slutet av graviditeten kan föräldrapenning betalas ut före beräknad förlossning. Vi har en mycket flexibel och väl utbyggd föräldraförsäkring som sammantaget med havandeskapspenningen och sjukförsäkringen ger ett omfattande skydd för gravida kvinnor som av olika skäl inte kan förvärvsarbeta i slutet av graviditeten. Avslutningsvis vill jag informera om att har påbörjat en uppföljning om gravida kvinnors sjukskrivningsmönster.
frs · GP121221 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1221 om offentligt biträde för barn har frågat mig om det har vidtagits någon åtgärd för att införa extra krav på barnkompetens för offentliga biträden för barn. Självfallet ska ett offentligt biträde som förordnas för ett barn ha breda kunskaper om hur barn fungerar i allmänhet och ett engagemang för det barn som han eller hon företräder. Som offentligt biträde får förordnas en advokat, en biträdande jurist på en advokatbyrå eller någon annan som är lämplig för uppdraget. När t.ex. länsrätten i ett mål enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga förordnar ett offentligt biträde för ett barn, sker urvalet ur en relativt snäv personkrets. De som kan komma i fråga är personer som har en bred erfarenhet av och engagemang för den aktuella typen av mål, ett väl utvecklat barnperspektiv och ett gott omdöme. Således innebär det lämplighetskrav som redan finns att det är personer som besitter barnkompetens som i praktiken blir förordnade som offentliga biträden i mål och ärenden där barn är inblandade. Naturligtvis finns det för alla som arbetar med dessa frågor inom rättsväsendet behov av att fördjupa sina kunskaper om barns särskilda behov. Detta är ett ständigt pågående arbete såväl inom advokatkåren som inom domstolsväsendet. Bl.a. håller kontinuerligt utbildningar i mål och ärenden som rör barn. Ett annat exempel är utbildningsinsatser för dem som kan komma att utses till särskild företrädare för barn enligt den nya lag som trädde i kraft . Mot denna bakgrund anser jag inte att det finns skäl att vidta några åtgärder för att göra förändringar i lagstiftningen.
frs · GP121222 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1222 om kameraövervakning i taxi har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att göra kameraövervakning i taxibilar möjlig. ställer sin fråga mot bakgrund av den snabbt ökande brottsligheten mot taxichaufförer. Jag ser mycket allvarligt på att taxichaufförer blir utsatta för våld i sin tjänsteutövning. Vi har bevittnat några mycket allvarliga fall av våld mot taxichaufförer. Det finns därför anledning att noga överväga hur deras trygghet i arbetet kan förbättras. Kameraövervakning kan naturligtvis inte helt stoppa våldet mot taxichaufförer, men det finns mycket som talar för att kameraövervakning kan förebygga brott om den används på rätt sätt. Bl.a. mot denna bakgrund har regeringen tillsatt den utredning som nämner i sin fråga. Utredningen har i uppgift att göra en översyn av lagen om allmän kameraövervakning. Utredaren ska överväga och lämna förslag till hur kameraövervakning på ett effektivt och strategiskt sätt kan användas i det brottsförebyggande arbetet utan att integritetsintressen träds för när. I detta sammanhang ska utredaren bl.a. undersöka om det är möjligt att utforma en ordning för kameraövervakning i taxibilar som är acceptabel ur integritetssynpunkt. Utredningen ska lämna sitt betänkande /03. I sammanhanget förtjänar också att nämnas att Kammarrätten i har avgjort ett mål rörande kameraövervakning i taxibilar på ett sätt som innebär att kameraövervakning tillåts. Om det avgörandet, och kommande liknande avgöranden, står sig innebär det att kameraövervakning i taxibilar är möjlig redan enligt dagens lagstiftning. Mot bakgrund av den nu beskrivna utvecklingen anser jag att det inte finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder när det gäller kameraövervakning i taxibilar, men självklart följer jag noga rättsutvecklingen.
frs · GP121223 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1223 om lokalisering av har frågat mig om jag kommer att verka för att får vara kvar i i och därmed leva upp till den viljeinriktning regeringen tidigare angivit. Enligt har det av tidningsuppgifter framkommit att ser över möjligheterna att flytta från . I samband med att bildades fattade regeringen beslutet att lokalisera verket till . Beslutet hängde samman med ambitionen att öka antalet arbetsplatser i efter ett flertal nedläggningar av företag i kommunen med omnejd. I samband med att bostadsområdet rustades upp blev det möjligt att förlägga en del av dessa arbetsplatser till detta område bl.a. . Lämpligheten av att flytta till andra lokaler i är en fråga som bör besluta om.
frs · GP121224 · 2002-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1224 om underkända jämställdhetsplaner har frågat jordbruksminister vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att förbättra myndigheternas kompetens när det gäller att upprätta godkända jämställdhetsplaner. Frågan har överlämnats till mig. Jag håller med om att det finns anledning även för flertalet statliga myndigheter att lägga större kraft i jämställdhetsarbetet. , JämO, har inlett en granskning av hur jämställdhetslagens regler efterlevs hos statliga myndigheter. Att JämO beslutat sig för att granska elva större statliga myndigheter beror på bl.a. den allmänna debatten rörande den ibland dåliga efterlevnaden av gällande rättsregler och det förhållandet att en statlig myndighet har ett särskilt ansvar för att bidra till att av stiftade lagar efterlevs. Avsikten med granskningen är att dessa elva myndigheter, med bistånd av JämO:s kompetens, ska bli förebilder för övriga myndigheter inom statlig sektor. JämO avser att för regeringen redovisa de generella iakttagelser man gjort med anledning av granskningen. Regeringen kommer med stöd av detta att överväga ytterligare insatser för att förstärka jämställdhetsarbetet hos de statliga myndigheterna.
frs · GP121225 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1225 om kamphundar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skärpa lagstiftningen vad gäller kamphundar. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att kartlägga och utreda de problem som finns med hundar i samhället (dir 2002:18). Till särskild utredare utsågs landshövdingen i , . Bakgrunden till regeringens initiativ är de indikationer regeringen fått på att problemet med farliga hundar ökar och att allmänheten i allt högre grad är orolig för sin personliga säkerhet. Farliga hundar innebär dessutom ett djurskyddsproblem, både med tanke på den angripande hunden och de djur som angrips. Problemet med farliga hundar är mångfasetterat och det är inte möjligt att hänföra det icke önskvärda beteendet endast till vissa hundraser. Beteendet kan utvecklas och förstärkas genom bl.a. felaktig avel eller felaktig hantering och stora individuella variationer förekommer inom varje ras. För att långsiktigt kunna komma tillrätta med problemen krävs bättre kunskap om problemens karaktär och utbredning. Den särskilde utredaren har till uppgift att bl.a. föreslå åtgärder för att avhjälpa de problem med hundar i samhället som uppstår på grund av bristande ägaransvar. Utredaren ska vidare utvärdera dagens testmetoder för identifiering av farliga hundar och kartlägga vilka egenskaper som karakteriserar dessa hundar. Utredaren ska också kartlägga i vilken omfattning och på vilket sätt ägare till farliga hundar bidrar till problemen. I uppdraget ingår även att göra en särskild översyn av den svenska lagstiftningen som gäller hundar och hundhållning, särskilt med syfte att se till att hundägare tar sitt ansvar. Utredningen ska presentera sitt betänkande .
frs · GP121226 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:1206 om vård i semesterkommun och 1226 om hemtjänst till sommargäster och har frågat mig vad jag avser att göra när det gäller vilken kommun som ska betala för beviljat bistånd för personer som vistas i annan kommun än hemkommunen. Bakgrunden till frågorna är enligt frågeställarna att en semesterkommun utan förvarning kan stå inför fullbordat faktum att ordna dygnetruntstöd till en person som fått detta beviljat i sin hemkommun samt att enligt dagens lagstiftning drabbar dessa insatser praktiskt och ekonomiskt vistelsekommunerna med stora ökade kostnader till följd. Att erbjuda omsorg och hälso- och sjukvård är en uppgift för kommuner och landsting. Enligt socialtjänstlagen har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. Den som vistas i en annan kommun än hemkommunen och är i behov av hjälp ansöker om bistånd i vistelsekommunen. Det är vistelsekommunen som utreder och beslutar om insatser och som också utför insatserna. Vistelsekommunen får bära kostnaderna för detta. Frågan om kommunernas betalningsansvar enligt vistelsebegreppet har diskuterats i olika sammanhang. När bestämmelsen om vistelsekommunens ansvar infördes befarades från olika håll att de attraktiva turistkommunerna skulle drabbas av stora kostnader till följd av bestämmelsen. Även om företrädare för enskilda kommuner hävdar att de fått ökade kostnader visar en studie som genomförts av att inga betydande merkostnader uppstått. Enligt ansåg också en majoritet av kommunerna att ett ersättningssystem mellan kommunerna bör undvikas. Jag ser mot bakgrund av detta ingen anledning att vidta några åtgärder.
frs · GP121227 · 2002-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1227 om biogas som drivmedel har frågat mig vad jag avser att göra för att tillförsäkra att intentioner uppfylls och att medel avsedda för att främja utveckling av biogas för fordonsdrift används för detta ändamål och inte för att främja användning av fossil naturgas. Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med berörda aktörer utarbeta ett förslag till samverkansprojekt som ska bidra till att främja en kostnadseffektiv utveckling av produktion, distribution och användning av biogas för fordonsdrift. redovisade sitt arbete i en slutrapport . har i sitt arbete utgått från redan pågående insatser och i stor utsträckning fokuserat på att hitta samverkansformer och åtgärder för att överbrygga barriärer som hindrar en positiv utveckling av användningen av biogas som drivmedel. beslutade regeringen att högst ska ställas till Statens energimyndighets förfogande under perioden 2001@2004 för täckande av kostnader i samband med sådana projekt. ansvarar för genomförandet av dessa insatser på samma sätt som man ansvarar för genomförandet av huvuddelen av de forsknings- och utvecklingsinsatser som ingår i det energipolitiska programmet. Jag har stort förtroende för arbete, kompetens och nätverksbyggande, och jag har ingen anledning att nu som näringsminister gå in och titta närmare på hur myndigheten löser sina uppgifter i detta enskilda fall.
frs · GP121228 · 2002-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1228 om sysselsättningsmål har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att införa ett sysselsättningsmål som fokuserar på dem som verkligen arbetar. tar i sin fråga upp att en del av den sysselsättningsökning vi ser äts upp av den ökande ohälsan i arbetslivet. fråga är viktig. Sjukfrånvaron innebär välfärdsförluster såväl för enskilda människor som för samhället. Möjligheterna att klara tillväxt och välfärd både på kort och på lång sikt begränsas av den ökade sjukfrånvaron. Sysselsättning mäts på regeringens uppdrag av . Den mäts i Arbetskraftsundersökningarna i åldersintervallet 16@64 år vilket ger internationell jämförbarhet. Dessutom mäts den i åldersintervallet 20@64 år med en något snävare definition för att följa upp regeringens sysselsättningsmål. Statistiken produceras utan någon som helst inblandning från regeringen. Regeringen har ingen avsikt att göra ändringar i uppdrag beträffande sjukfrånvaro i sysselsättningsstatistiken. Det skulle orsaka tidsseriebrott som skulle försvåra uppföljningen av sysselsättningen för andra syften. Regeringen har valt en annan modell. Ett nationellt mål för hälsa i arbetslivet är en av punkterna i regeringens elvapunktsprogram. Ett sådant mål kommer att utarbetas och presenteras efter samråd med arbetsmarknadens parter.
frs · GP121229 · 2002-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1229 om olycksfallen på västsvenska vägar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska trafikolyckorna i . Inom de län som utgör Region (, och ) omkom 48 personer januari@april . Medelvärdet för perioden januari@april har varit 35 dödade. Orsakerna till ökningen är komplexa att analysera, men de senaste årens trafikökning, särskilt för den tunga trafiken har säkerligen bidragit till den negativa utvecklingen. Regeringens arbete med trafiksäkerhet utgår från det handlingsprogram med elva punkter som presenterades 1999. Programmet omfattar bl.a. en satsning på att åtgärda de farligaste vägarna med uppdrag till att hitta kostnadseffektiva åtgärder som gör vägarna säkrare. Den viktigaste åtgärden som genomförts är separering av körriktningar genom mitträcke, s.k. mötesfri landsväg. Sammanlagt mitträcke hade satts upp i hela landet fram /02. I Region finns ca väg med mitträcke. planeras för ca mötesfri landsväg i regionen. En annan viktig åtgärd är att göra trafikmiljön i tätorter säkrare. På kort sikt byggs korsningar om, övergångsställen byggs om för att hastigheten ska dämpas, hastighetsgränser sänks etc. På lång sikt klassificeras gatunätet och gatorna byggs om eller anpassas på andra sätt till kraven på säkerhet. Ett viktigt demonstrationsprojekt är På väg till nollvisionen i . På en slinga har kommunala gator och statliga vägar byggts om efter nollvisionens principer. Projektet visar hur en kombination av kostnadseffektiva åtgärder ger stora trafiksäkerhetsvinster. Tillsammans med polisen arbetar med att förbättra regelefterlevnaden i trafiken. Detta kan uppnås främst genom en kombination av övervakning och information. har polisen med stöd av bedrivit försöksverksamhet med automatisk hastighetsövervakning. Övervakningen sker med hjälp av kameror. Regeringen har tidigarelagt fysiska trafiksäkerhetsåtgärder för i den nationella väghållningsplanen så att de ska vara genomförda i stället för . Vidare har regeringen beslutat att särskilda trafiksäkerhetsåtgärder ska genomföras på hela det statliga vägnätet intill ett belopp av under perioden 1999@2003. Regeringen beslutade om planeringsdirektiv till , och länen. Planeringsdirektiven är en följd av beslut angående den infrastrukturproposition som regeringen lade . Förslag till långsiktiga planer för transportinfrastrukturen för perioden 2004@2015 ska redovisas till regeringen . Planerna ska innefatta bl.a. investeringar och drift och underhåll av det statliga vägnätet samt inriktning av arbetet inom sektorsansvar, vilket inkluderar trafiksäkerhet.
frs · GP121230 · 2002-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1230 om rymdsamarbetet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att säkerställa att åtagande i det europeiska rymdsamarbetet kan fortgå som . Bakgrunden till frågan är att Rymdstyrelsens resurser för rymdverksamhet minskat. Större delen av den svenska rymdverksamheten bedrivs inom ramen för det europeiska samarbetet inom . Det är ett viktigt och nödvändigt samarbete eftersom inget enskilt land kan klara att finansiera de betydande kostnader som krävs för att utveckla rymdsystemet, dvs. raketer, satelliter, markstationer etc. och svensk industri har etablerat en stark position i det europeiska samarbetet. Som själv anger satsar ca på rymdverksamheten. Det är ingen liten satsning. Det är också riktigt att de resurser som avsätts för rymdverksamhet har minskat något . Det är en effekt av de omprioriteringar som ständigt måste göras inom de budgetramar vi förfogar över. ser vi hur kostnaderna ökar för vårt deltagande i utvecklingsprogram inom det europeiska rymdsamarbetet. Det innebär att , liksom andra länder, måste göra bedömningar och prioriteringar när det gäller hur och i vilken omfattning vi ska delta i olika program. Jag kan inte föregripa de prioriteringar som kan bli aktuella det kommande budgetarbetet och eventuella effekter på rymdanslaget eller på andra anslag.
frs · GP121231 · 2002-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1231 om har mot bakgrund av att vd:n för har möjlighet till en rörlig löneandel frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att en vd för ett statligt bolag inte ska få bonus som företaget knappt visar någon vinst. Förhandlingar och beslut om verkställande direktörernas anställningsvillkor är ett ansvar för bolagens styrelser. Regeringen har i detta avseende utfärdat riktlinjer som innebär att löner och andra förmåner till ledande befattningshavare ska vara konkurrenskraftiga men inte löneledande. De samlade ersättningsvillkoren för respektive verkställande direktör är ett resultat av bl.a. bolagets storlek, situation och marknadsposition. Att låta en rörlig löneandel utgå för andra kriterier än det redovisade rörelseresultaten kan var ändamålsenligt. Ersättningsvillkoren bör därför utformas utifrån respektive bolags situation. Jag vill dock i sammanhanget framhålla att ersättningsnivåerna till de verkställande direktörerna, inklusive eventuella möjligheter till en rörlig löneandel bör vara väl motiverade, tydliga och relaterade till prestation. ser jag dock inte skäl att ändra i regeringens riktlinjer avseende ersättningar till ledande befattningshavare.
frs · GP121233 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1233 om bostadspolitiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att arbeta för internationell samverkan vad gäller bostadspolitiken. Bostadspolitiken är ett nationellt politikområde. Inom EU träffas dock vi bostadsministrar en gång till informella bostadsministermöten för att utbyta erfarenheter och för att anta gemensamma slutsatser om utvecklingen och behov av insatser inom den bostadspolitiska arenan. har dessa möten ägnat stort utrymme åt såväl sociala och ekonomiska som ekologiska frågor i boendet. Franska bostadsministermötet ägnades åt bostadsförsörjning för svaga grupper och förra årets belgiska bostadsministermöte behandlade social utslagning i boendet. har bjudit EU:s och kandidatländernas bostadsministrar till ett möte för att belysa långsiktigt hållbart boende utifrån det sociala, ekonomiska och ekologiska perspektivet. Till detta möte har levererat uppgifter om lagstiftning, stöd och goda exempel med målsättning om långsiktigt hållbart boende. Dessa uppgifter kommer att sammanställas tillsammans med de andra deltagande ländernas och resultera i en jämförande rapport. Jag anser att dessa möten är mycket viktiga för kunskapsutbyte mellan länderna. Det har visat sig att bostadsmarknad och övrig samhällsutveckling har stora likheter mellan länderna och att de bostadspolitiska insatserna i stort har samma inriktningar i länderna men att sätten att lösa problemen ofta ser väldigt olika ut. Olika lösningar av liknande problem i olika nationella system utgör en viktig och intressant kunskapskälla. hållning i de informella bostadsministermötena är att de behövs för fortsatt erfarenhetsutbyte samt att EU-gemensam politik med påverkan på bostadspolitiken är en viktig diskussionsfråga på dessa möten. Vår ståndpunkt är dock att bostadspolitiken även fortsättningsvis ska vara ett nationellt politikområde. Ett svenskt deltagande och engagemang i de informella bostadsministermötena kommer även i fortsättningen att vara prioriterat.
frs · GP121235 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1235 om teckenspråkets ställning har frågat när översynen av teckenspråkets ställning kan påbörjas. Enligt riksdagsbeslutet behövs det, som framhåller, en översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråket liksom dövas och hörselskadades tillgång till samhällets utbud av kultur och litteratur. En inventering behöver göras av de problem som kan finnas inom olika områden. Den bör följas av en analys av hur man på bästa sätt kan åtgärda de problem som inventeringen visar på. Regeringens avsikt är att beslut om en översyn ska fattas och att arbetet kommer igång .
frs · GP121236 · 2002-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1236 om föräldrapenning för vuxna funktionshindrade har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att föräldrar till vuxna funktionshindrade ska kunna få tillfällig föräldrapenning eller motsvarande ersättning för att assistera vid t.ex. sjukhusbesök. Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut för barn som inte fyllt (i vissa fall ). Tillfällig föräldrapenning kan även utges för barn som fyllt men inte (i vissa fall ) om barnet omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Anledningen till att åldersgränsen som huvudregel är bestämd till högst är att rätten till gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade elever som går i specialanpassad utbildning gäller t.o.m. vårterminen det år eleven fyller . För många elever kan dock inte utbildningen slutföras på grund av sjukdomsperioder, sjukhusvistelse eller andra omständigheter som beror på sjukdomen eller funktionshindret. Om det behövs har därför eleven rätt att fortsätta sin skolgång t.o.m. vårterminen det år eleven fyller . Mot denna bakgrund kan tillfällig föräldrapenning utges till utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller . Vuxna med funktionshinder ska bemötas som självständiga individer och ges förutsättningar till självbestämmande och självständighet bl.a. genom egen bostad. Därför övergår också såväl praktiskt som ekonomiskt stöd till funktionshindrade i vuxen ålder till den enskilde individen. Vid beslut om handikappersättning beaktas också den enskildes behov av hjälp i den dagliga livsföringen. I den utsträckning den funktionshindrade inte klarar sig själv, finns möjlighet till t.ex. god man, ledsagarservice och personlig assistans beroende av vilket praktiskt stöd som behövs. Personer med psykiska funktionshinder kan även få stöd genom personliga ombud. Mot bakgrund av detta har regeringen inte för avsikt att ytterligare förlänga den tillfälliga föräldrapenningen.