ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12252 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:252 om rutiner har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att asylsökande luras i fällor av svenska myndigheter. Inledningsvis kan jag konstatera att jag svarat på i stort sett samma fråga under den interpellationsdebatt som ägde rum (interpellation 2002/03:33 av om uppgifter och interpellation 2002/03:36 av om rutiner). roll i förhållande till polisen i verkställighetsärenden har sedan interpellationsdebatten resulterat i ytterligare ett meddelande från generaldirektören. Av meddelandet framgår att verksledningens syn är att verket ska arbeta med fullständig öppenhet. Polisen ska inte vara i verkets lokaler när beslut i asylärenden delges annat än om säkerhetsaspekter kräver det. Styrelsen har även blivit informerad om innehållet i meddelandet. Jag har erfarit att förtydligandet och de åtgärder som generaldirektören vidtagit har styrelsens fulla stöd.
frs · GQ12253 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:253 om vinterinhibition för asylsökande ex-jugoslaver har frågat mig hur jag ser på en eventuell inhibition för avvisningar över vintern för asylsökande från ex-Jugoslavien. Inför varje beslut tillämpar bestämmelser som innehåller riktlinjer för verkställigheten av beslutet. I de fall internationella organisationer, till exempel FN:s flyktingkommissarie, är verksamma i personens hemland och har givit råd om i vilken takt man kan medverka till ett mottagande, ingår sådana råd eller vädjanden i verkets beslutsunderlag. När det gäller frågan om tidpunkten för verkställighet vill jag erinra om att av 8kap. 12§ andra stycket utlänningslagen följer, om inte annat bestäms i beslutet, att den som är utvisad ska lämna landet och den som är avvisad efter det att beslutet har vunnit laga kraft. En annan tidsfrist kan vara motiverad, till exempel på grund av förhållandena i hemlandet (jfr prop. 1988/89:86 s. 117). Ansvariga myndigheter fattar utifrån givna riktlinjer sina självständiga beslut. Det ankommer inte på mig att vare sig ha synpunkter på eller lägga mig i deras arbete i enskilda utlänningsärenden.
frs · GQ12254 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:254 om budgeteringsmarginalen för har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att budgeteringsmarginalen inte ska överstigas . Konstruktionen med utgiftstak infördes . Som framgår av nedanstående tabell har regeringen klarat att hålla de av beslutade utgiftstaken. Tabell: Utgiftstaken 1997-2001 Varje gång utgiftstaken har ifrågasatts har regeringens besked varit att de ska . Regeringen är fast besluten att de ska även framöver. Svaret på frågan är således att jag avser att vidta de åtgärder som krävs för att regeringen även framöver ska klara de av beslutade utgiftstaken.
frs · GQ12256 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:256 om upphävande av passfrihet har frågat mig vilka motiv som anförs för att tillfälligt stärka gränskontrollen och ge Skånepolisen rätt att kontrollera pass för inresande. Det är av central betydelse i varje demokratiskt samhälle att enskilda personer har möjlighet att fritt kunna uttrycka sina åsikter vid demonstrationer. För att värna demonstrationsfriheten och enskildas trygghet är det viktigt att den allmänna ordningen och säkerheten kan upprätthållas vid sådana tillfällen. toppmöten av det slag som ska hållas i har inte bara medfört fredliga demonstrationer, utan i vissa fall också allvarligt våld och omfattande skadegörelse. Om det finns en fara för allvarliga ordningsstörningar av det slaget får det enligt och svensk lag beslutas om tillfälliga kontroller vid inre gräns, för att på så sätt kunna identifiera och i vissa fall avvisa personer vars syfte antas vara att störa demonstrationen och toppmötet. har med stöd av beslutat att införa gränskontroller för att om möjligt förhindra att sådana personer tar sig in i landet. Även har skärpt utresekontrollen vid en del av sina gränser. Mot bakgrund av detta har i samråd med , och i gjort bedömningen att det också i finns behov av att införa tillfällig inre gränskontroll i anslutning till toppmötet. Detta innebär inte något hinder för människor som via vill bege sig till för att delta i fredliga demonstrationer. Tvärtom underlättar det för dem att framföra sina åsikter under trygga former.
frs · GQ12257 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:257 om invandrares arbetsgrupper har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att invandrarnas arbetsgruppers och småföretagens kamp mot arbetslöshet och utanförskap inte ska stoppas och för att förbättra villkoren för deras finansiering. Bakgrunden till frågan är att utbetalningarna av bidrag till projekt inom ramen för Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal har bromsats upp. Låt mig först säga att jag är medveten om det olyckliga i att utbetalningarna av socialfondsmedel tillfälligt har fått bromsas upp och om den risk det innebär för att projektanordnare försätts i ekonomiskt svåra situationer. Regeringen fattade ett beslut som innebär att Svenska , och därigenom också AMS som utbetalande myndighet, får tillgång till vissa ytterligare anslagsmedel för att utbetalningarna ska kunna fortsätta i det korta perspektivet. pågår nu ett arbete för att lösa utbetalningsfrågan i dess helhet.
frs · GQ12258 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:258 om trovärdighet har frågat mig om jag har försäkrat mig om att det avtal om transitering genom till norra som har slutit med IOM är väl underbyggt. Avtalet med IOM och IOM:s avtal med () gör det möjligt för asylsökande att återvända till norra via under humana och värdiga former. Grunden för avtalets tillämpning är frivillighet och det är den rent praktiska hanteringen av transiteringen som regleras. UNHCR har uttalat sig positivt om ADF. Flera europeiska länder som är mottagare av irakiska asylsökande samarbetar med IOM beträffande återvändande. Avtalet får sägas vara väl underbyggt. Regeringen fortsätter att noga följa situationen i norra i alla avseenden, däribland säkerhetsläget och frågor som rör mänskliga rättigheter. Jag vill i detta sammanhang också hänvisa till mina svar på interpellation 2001/02:357 av om situationen för flyktingar från , på interpellation 2001/02:482 av om irakiska kurder, på riksdagsfråga 2001/02:1586 om asylsökande från irakiska av samt på riksdagsfråga 2001/02:1570 av om asylsökande från norra . har i sin fråga refererat till ett enskilt ärende. Jag är förhindrad att gripa in i enskilda ärenden som handläggs av utlänningsmyndigheterna. Alla asylsökande har möjlighet att få sin sak prövad av två instanser. och gör en individuell prövning av de asylskäl och humanitära skäl som åberopas i varje enskilt fall.
frs · GQ12259 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:259 om arbetstillstånd för asylsökande har frågat statsrådet om regeringen har för avsikt att ändra regelverket som säger att en utlänning inte får arbeta efter att ett negativt beslut har fattats i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I 4 kap. 3 a § utlänningsförordningen föreskrivs att , vilket också påpekar, får besluta att undanta en asylsökande från skyldigheten att inneha ett arbetstillstånd i de fall då bedömer att det kan dröja mer än att meddela beslut i tillståndsfrågan. Undantaget gäller fram tills dess att lagakraftvunnet beslut föreligger i ärendet. När en utlänning fått ett negativt beslut från är det meningen att återvändandet till hemlandet ska ske möjligt. Att den asylsökande alltjämt skulle arbeta skulle försvåra, snarare än underlätta, ett verkställande av avvisningsbeslutet. Enligt min mening är en effektiv verkställighetspolitik nödvändig för att kunna garantera ett väl fungerande asylsystem, innebärande att de som är i behov av internationellt skydd snabbt får det. Mot bakgrund av detta har jag inte för avsikt att ändra gällande bestämmelser om att en person som fått avvisningsbeslut från inte längre får arbeta.
frs · GQ12260 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:260 om tandvårdsreformen Per har frågat mig om jag tänker vidta åtgärder för att påskynda och utveckla administrationen av ansökningarna om högkostnadsskydd för tandvård för äldre. Jag har besvarat både en fråga och en interpellation i detta ämne (den 19 respektive ) och i det sammanhanget redogjort för min syn på den uppkomna situationen. Jag vill dock ta tillfället i akt att framhålla att det nu görs stora ansträngningar av och i i syfte att öka handläggningstakten. Enligt uppgift från har produktionsmål satts för handläggarna och en ny sektionschef som ska stötta personalen utsetts. har vidare anlitat en konsult som ska föreslå åtgärder för att effektivisera ärendehandläggningen. Dessutom kommer personal från resultatstrategiska enhet att bistå kassan. Innan regeringen överväger att vidta åtgärder bör vi följa utvecklingen ytterligare för att se om inflödet av ärenden minskar och om de åtgärder som redan har vidtagits för att minska handläggningstiderna får effekt.
frs · GQ12261 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:261 om arbetstemperaturen för bussförare har frågat mig på vilket sätt jag avser att se till att arbetsmiljölagstiftningen beträffande arbetsklimat också gäller för bussförare. Frågan är ställd mot bakgrund av att fått ett brev från en bussförare som är missnöjd med att hans arbetsplats i bussen på grund av kyla inte är tillfredsställande. Den grundläggande regleringen avseende arbetsmiljön återfinns i arbetsmiljölagen (1977:1160). Bussförare som är arbetstagare omfattas av arbetsmiljölagens regler. Enligt 2 kap. 4 § arbetsmiljölagen ska luft-, ljud- och ljusförhållanden och övriga arbetshygieniska förhållanden vara tillfredsställande. Enligt 2 kap. 5 § samma lag ska maskiner, redskap och andra tekniska anordningar vara så beskaffade och placerade och brukas på sådant sätt att betryggande säkerhet ges mot ohälsa och olycksfall. Enligt 7 kap. 7 § samma lag kan meddela föreläggande eller förbud som behövs för att lagen ska efterlevas. I arbetsmiljölagen finns inga detaljerade regler om till exempel vilket termiskt klimat som ska gälla på olika arbetsplatser. kan meddela närmare föreskrifter om arbetsmiljöns beskaffenhet och om allmänna skyldigheter i fråga om arbetsmiljön som behövs för att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. har inte meddelat föreskrifter som fastställer temperaturgränser på det sätt beskriver. Sådana gränser förekommer i några fall i icke bindande allmänna råd om tillämpningen av föreskrifter. Det är svårt att fastställa generella temperaturgränser som ska kunna täcka olika typer av arbeten. Sådana gränser prövas i stället i varje enskilt fall vid tillämpningen. Vad avser bussförarplatser finns allmänna råd om värme i bilhytter (AFS 1989:10) som relativt ingående behandlar frågan om värme i fordon. Råden är inte bindande men kan vara vägledande vid tillämpning av arbetsmiljölagen. utövar tillsyn över att de arbetsmiljökrav som uppställs i lagstiftningen efterlevs. Verket kan meddela förelägganden eller förbud. Sådana beslut kan också förenas med vite. beslut kan överklagas till regeringen. Det kan förtjäna att nämnas att regeringen behandlat ett överklagande rörande värme i bussar (dnr N2002/6913/ARM). Regeringen meddelade med stöd av arbetsmiljölagen föreläggande för ett bussföretag att värmen i företagets bussar varje gång de togs i bruk skulle ha en viss temperatur vid förarplatsens säte, ryggstöd och defrostermunstycke. Föreläggandet förenades med vite. Även bussförare omfattas alltså av det arbetsmiljöskydd som arbetsmiljölagen uppställer. Jag anser att regleringen på området är tillräcklig. Som nämnts har till uppgift att tillse att lagstiftningen på området efterlevs och att vid behov utfärda kompletterande föreskrifter. Jag avser inte att föreslå någon förändring av regleringen på området.
frs · GQ12262 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:262 om och småföretag har ställt frågan om vilka åtgärder som jag är beredd att vidta för att Postens prispolitik inte ska drabba småföretag långt från terminalorter. Frågan ställs mot bakgrund av att förändrat i villkoren för distribution av vissa produkter från bland annat tryckerier. Antalet inlämningsställen minskas för så kallade försorterade sändningar och vissa priser höjs. Låt mig inledningsvis konstatera att det är och ledning som har i uppgift och ansvar att fatta beslut som rör villkor för de serviceerbjudanden och prisnivåer som bolaget lämnar. Posten har ett betydande underskott inom det aktuella affärsområdet. Det är bolagets ansvar att genom bland annat rationaliseringar, ändrade servicevillkor samt prisförändringar se till att lösa problemet. En balanserad ekonomi är också ett grundläggande villkor för att Posten långsiktigt ska kunna erbjuda en distributionsservice. I det här sammanhanget bör dock sägas att Posten i samband med förändringen av inlämningsställen kommer att söka lokala lösningar med kunder, där så är möjligt. Jag delar frågeställarens omsorg kring småföretagen men jag är inte beredd att vidta några åtgärder. Postens prissättning är styrelsens ansvar och hör till det totala ansvar som styrelsen ska ta för bolagets ekonomi.
frs · GQ12263 · 2002-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:263 om äldreskyddsombud har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppnå större rättvisa mellan länen. syftar på fördelningen av medel till länsstyrelserna för anställningar av äldreskyddsombud i enlighet med ett fattat riksdagsbeslut. Sammanlagt kommer att anslås för förstärkt tillsyn vid länsstyrelserna och regionala tillsynsenheter. Huvuddelen av resurstillskottet avser anställningar som äldreskyddsombud vid länsstyrelserna. Regeringen bedömer att medelsförstärkningen sammantaget motsvarar närmare 100 anställningar i den nya befattningen. Det är självklart av största intresse att resurserna för den utökade tillsyn som avses bedrivas av äldreskyddsombuden fördelas så rättvist som möjligt mellan olika län och länsstyrelser. Den fördelning som skall beslutas av regeringen i regleringsbrev för länsstyrelserna kommer att ha en ändamålsenlig och rättvis profil.
frs · GQ12264 · 2002-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:264 om bostäder för asylsökande har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta så att tomma bostäder i glesbygdskommuner där det finns möjligheter att få arbete kan användas för mottagande av asylsökande. har ansvar för att ordna lämpligt boende i anläggningar för de utlänningar som är registrerade i verkets mottagandesystem och som inte kan ordna boendet på egen hand. är drygt 38500 personer registrerade i mottagandesystemet. Av dessa bor på verkets anläggningar och har ordnat sitt boende på egen hand. När det gäller anläggningsboende har verkets strävan varit att ordna detta i vanliga lägenheter med självhushåll. De som ordnat boendet på egen hand bor oftast inneboende hos släktingar och vänner. Asylsökande har ingen generell rätt att arbeta deras ansökan om uppehållstillstånd handläggs. De kan emellertid undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan om uppehållstillstånd. Undantaget gäller fram tills dess att lagakraftvunnet beslut föreligger i ärendet. Med anledning av det ökande antalet asylsökande bedömer nu behov av ytterligare ca 11000 platser i anläggningsboende innevarande år. Vad jag erfarit pågår inom verket ett omfattande arbete och genomgång av tänkbara alternativ i befintliga bostäder, främst i norra , för att kunna ta fram dessa platser. Några åtgärder därutöver avses ej vidtas.
frs · GQ12265 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:265 om har frågat mig vilka mått och steg jag har vidtagit för att den svenska antiterroriststyrkan i sin nya hemvist har givits ekonomiska och materiella förutsättningar att utföra sina uppgifter. utgör en viktig förstärkning för polisen att använda i exceptionella situationer när det krävs särskild utrustning och kompetens. Som mycket riktigt påpekar har regeringen beslutat om vissa förordningsändringar gällande insatsstyrkans verksamhet. De ekonomiska och materiella förutsättningarna för ankommer det dock inte på regeringen att besluta om. Det är, liksom när det gäller annan polisverksamhet, () som fördelar polisens resurser. RPS ska fördela anslagna medel så att de bidrar till att uppfylla de mål för polisväsendet som regeringen och fastställt.
frs · GQ12266 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:266 om polisens situation i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga polissituationen i . Jag har ett flertal gånger besvarat frågor och interpellationer om polisens situation i , varav flera av . Han påstår sig tolka mina tidigare svar som att jag anser att allt som kan göras redan är gjort. Jag vill därför vara mycket tydlig: Det finns åtskilligt att göra på det här området. Vi arbetar nu exempelvis med flera av de förslag som lagt fram, bland annat när det gäller den viktiga frågan om renodling av polisens arbetsuppgifter. Dessutom har regeringen uttalat i budgetpropositionen att 4000 poliser bör utbildas , vilket inte bara leder till att vi får fler poliser utan också till en föryngring av poliskåren. När det gäller resursfrågan har jag tidigare uttryckt i mina svar till att jag inte redan nu kan uttala mig om polisens anslag. Regeringen kan tidigast i samband med den ekonomiska vårpropositionen föreslå förändrade utgiftsramar.
frs · GQ12267 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:267 om naturreservat har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att följa upp att skötselplaner för naturreservat upprättas så att förtroendet återskapas för värdet av att inrätta naturreservat. Inledningsvis vill jag säga att arbetet med bevarande av biologisk mångfald är högt prioriterat av regeringen. Därför har avsevärda resursförstärkningar gjorts för att garantera att särskilt värdefulla områden får ett varaktigt skydd. Enligt får eller kommunen förklara ett mark- eller vattenområde som naturreservat i syfte att bevara biologisk mångfald, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer eller tillgodose behov av områden för friluftslivet. eller kommunen ska då, i enlighet med förordningen (1998:1252) om områdesskydd, fastställa en skötselplan för ett naturreservats långsiktiga vård. Skötselplanen ska ingå i varje beslut om bildande av ett naturreservat. Endast om det finns särskilda skäl får skötselplanen fastställas efter det att beslutet om bildande av reservatet har fattas. För naturreservat som bildats finns skötselplaner. Eftersom det formella kravet på skötselplan för naturreservat infördes först kan däremot äldre reservat sakna skötselplan. I samband med översyn av äldre reservatsbeslut, bland annat föranlett av kraven på skydd för så kallade Natura2000-områden, kommer aktuella skötselplaner att tas fram för många reservat. Detta är ett angeläget arbete och länsstyrelserna har, utöver ovan nämnda resursförstärkningar för skötsel och säkerställande, erhållit särskilda medel för administrationskostnader i samband med skötsel och säkerställande av naturreservat. Med anledning av av att skötselplaner finns för de naturreservat som inrättats ser jag inte att det finns behov av några åtgärder i detta avseende. Jag instämmer med att det är viktigt för förtroendet hos såväl markägare som allmänhet att de naturreservat som inrättas har en väl fungerande skötselplan.
frs · GQ12268 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:268 om torskfisket har frågat miljöministern vilka åtgärder hon har för avsikt att vidta för att åstadkomma internationella överenskommelser om hårdare bevakning och kontroll av det fiske som sker i så att förvaltningsplanerna för torskfisket i kan få effekt. Det ankommer på mig att besvara denna fråga. Situationen är bekymmersam för många fiskbestånd och särskilt då för torsken. Detta uppmärksammades redan i propositionen Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier, som beslutade om . Regeringen avser att föreslå att ca överförs till . Detta för att för att förbättra övervakningen och satellitspaning till havs i syfte att minska utsläppen från fartyg. Den ökade övervakningsinsatsen kan även medverka till en förbättrad fiskerikontroll. På det internationella området är de nu aktuella utvidgningsförhandlingarna av stor betydelse. Ett EU-inträde för länderna runt kommer, , att medföra en betydligt förbättrad fiskerikontroll. Inom ramen för för , IBSFC, har ett samarbete utvecklats på kontrollområdet. Alla länder runt har utarbetat nationella aktionsplaner för kontroll av torskfisket, kontrollnätverk har utvecklats och ett utbyte av kontrollpersonal pågår mellan de baltiska länder och . planeras detta utbyte fortsätta med och . Inom EU:s bistånd till ansökarländerna har svenska kontrollexperter varit engagerade i bland annat . kommer ett kontrollmöte att hållas i , där ett förbättrat kontrollsamarbete i ska diskuteras. har, i samband de årliga bilaterala fiskeriavtalen i aktivt drivit kraven på förbättrade kontrollbestämmelser. Genom detta finns numera krav på fungerande satellitövervakning i avtalen med och .
frs · GQ12269 · 2002-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:269 om förorenat vatten i har frågat mig om jag avser att verka för att vårt södra grannland bättre ska efterleva viktiga miljökrav såsom rening av avloppsvatten. i län har från danska kolleger inhämtat att utsläpp av orenat avloppsvatten skedde till den 19@29 november 2002 i samband med att en huvudpumpstation i behövde repareras och att huvudledningen inspekterades på grund av en befarad skada. finns inga tillgängliga analysresultat av något aktuellt vattenprov taget i området. har upplyst att det varit utflöde ur den 19@29 november 2002 och att det inte är troligt att utsläppet skulle kunna registreras på svensk sida. genomförde en avsevärd förstärkning av sin avloppsrening. På grund av denna och andra åtgärder har vattenkvaliteten i förbättrats men ytterligare förbättringar behövs. Enligt sker utsläpp av förorenat vatten både från den danska och den svenska sidan utan att det finns grund för att påstå att den ena sidan bidrar nämnvärt mer än den andra till vattenföroreningen i . När det gäller de öppnare delarna av sundet är belastningen av inströmmande vatten från de angränsande delarna av och avgörande. i län och åtta svenska kommuner samt fyra amt och fyra kommuner på den danska sidan av deltar i Öresundsvattensamarbetet, som har som syfte att följa utvecklingen av vattenkvaliteten i och att verka för att den förbättras. Det inträffade utsläppet är givetvis mycket beklagligt. Det är angeläget att vattenkvaliteten i höjs men jag räknar med att pågående arbete ska leda till behövliga förbättringar utan åtgärder från min sida.