ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP111525 · 2002-08-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1525 av () till kulturminister om allmänhetens engagemang i kulturminnesvården Kulturarvet är i stor utsträckning hela folkets, men engagemanget är i vårt land mycket svagt i dessa frågor. Ett av skälen till det är att man inte erbjuds så stora möjligheter till delaktighet. Våra små och engagerade hembygdsföreningar arbetar oftast med egenskapade samlingar från agrarsamhället, men har som regel inte med de stora kulturminnesplatserna att göra. Ett föredömligt land i detta avseende är . , som är en stiftelse med resurser och arbete baserat på frivilliga donationer och volontärarbete, har under långt mera än betytt oerhört mycket för kulturminnesvården och bruket av kulturminnena. Även den statliga verksamheten i English Heritage har stor nytta av NT. Hundratusentals britter är medlemmar i och stödjer på olika sätt "sitt eget kulturarv". Vi skulle kunna skapa liknande förhållanden här. Lagändringar rörande skatter och ideellt arbete skulle enkelt kunna ge svenskarna chansen att aktivt verka för sitt eget kulturarv. Även andra effekter än de som direkt har med kulturvården att göra skulle vinnas därmed. Frågan är inte ny, utan har förts fram i utan att det lett någonvart. Med anledning av det nu anförda får jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidtaga för att vårt folk ska få en rejäl chans att deltaga i vården och brukandet av folkets eget kulturarv?
fr · GP111526 · 2002-08-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1526 av () till näringsminister om säkerheten för motorcyklister I trafikutskottets betänkande 2001/02:TU10 tas frågan om motorcyklisternas trafikmiljö upp. Motioner från efterfrågar att större hänsyn tas till tvåhjulingarna när trafikmiljön planeras. Det handlar exempelvis om de nya vajerräcken som sätts upp på löpande band. De är effektiva när det gäller att förhindra mötesolyckor eller avåkningar för bilar. Men de är inte anpassade för motorcyklister. Det finns andra, bättre räcken att montera som skulle göra trafikmiljön säkrare även för motorcyklister. skriver i 2001/02:TU10: "Utskottet är medvetet om de olägenheter för somliga trafikantgrupper som är förknippade med sådana räcken. Såvitt utskottet har inhämtat är man inom öppen för att pröva nya tekniska lösningar, som kan tillgodose bl.a. motorcykelförarnas behov." Enligt uppgift har dock inte några planer på att upphandla nya räcken förrän efter 2004. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att påskynda användande av vajerräcken som ur säkerhetssynpunkt är acceptabla för motorcyklister?
fr · GP111527 · 2002-08-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:1527 av () till finansminister om skatteregler för uthyrning av privatbostad Bostadsbristen är akut, inte minst i universitetsstäder som . Studenter som ska påbörja sin utbildning är förtvivlade över bostadssituationen. Även om byggandet av exempelvis studentbostäder i ökar kraftigt så är det otillräckligt och det dröjer innan dessa bostäder är klara. Hyrorna, med dagens skattepolitik, blir dessutom höga. Enligt en undersökning av skulle runt 55000 personer vara beredda att hyra ut sin bostad eller delar av den om de fick en rimlig ekonomisk ersättning. En orsak till dagens motvilja mot att hyra ut är att skattereglerna gör det föga intressant. Många villor skulle dessutom med begränsade ombyggnader kunna få ytterligare en mindre lägenhet. De gällande reglerna om uthyrning av privatbostadsfastigheter infördes genom skattereformen 1990 och innebar att uthyrningsinkomsten beskattas som inkomst av kapital. I princip beskattas alla uthyrningsinkomster, och många drar sig därför att ta det extra besvär det innebär att hyra ut. Inte minst i skulle ett borttagande skatten på uthyrning av privatbostad, eller kraftigt höjt grundavdrag, underlätta den akuta bostadsbristen. En skattebefrielse för uthyrning av privatbostad skulle skapa tusentals nya bostäder för inte minst studenter. Det är en konkret åtgärd som kan vidtas i avvaktan på att fler studentbostäder byggs och att hela bostadspolitiken ses över. Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta för att ändra skattereglerna så att uthyrning av privatbostäder underlättas?
fr · GP111528 · 2002-08-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1528 av () till statsrådet om flyktingar från finns ett stort antal salvadoraner i . Deras situation innan de kom till var svår. Inte bara till följd av naturkatastrofer som drabbat landet utan också på grund av politiska orsaker. hotas de av avvisning. som förflutit sedan salvadoranerna kom till har läget förändrats i landet. Våldet och kriminaliteten har länge varit hög. har situationen dock förvärrats ytterligare. Våldet har dessutom fått en starkare politisk inriktning. Enligt flera frivilligorganisationer, bl.a. , har dödspatruller åter börjat att uppträda i landet. Enlig US State Departement är polisen inblandad i kidnappningar, försvinnanden och mord. Korruptionen är omfattande. Den senaste tidens utveckling och försämring av situationen i borde därför medföra en omprövning av de avvisningar som hotar salvadoraner i . Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra utifrån den förändrade situationen i när det gäller de salvadoraner som hotas av avvisning?
fr · GP111529 · 2002-08-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1529 av () till försvarsminister om bevakningsfartyg för I medierna har framkommit uppgifter som berör garnison. Enligt dessa uppgifter kan eventuellt två bevakningsfartyg som är stationerade hos Garnisonen i komma att flyttas till . Det kan inte vara rimligt att kuststräckan mellan och ska vara utan bevakningsfartyg. Min fråga till försvarsministern lyder: Om det finns någon sanningshalt i uppgifterna är då försvarsministern beredd att vidta några åtgärder?
fr · GP111530 · 2002-08-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1530 av () till kulturminister om Enligt uppgifter i medierna har statliga förlorat en tredjedel av sina digital-TV-kunder. Detta betyder att man är fjärran från de mål som ställts upp för den statliga satsningen på marksänd digital-TV. I sin tur betyder detta att ekonomiska svårigheter sannolikt fördjupas, i synnerhet efter det att man inte lyckats sälja för att tillfälligt täcka underskotten i driften. Mot bakgrund av att man inte uppnår målen för satsningen och att försöket åsamkar stora ekonomiska förluster är den relevanta frågan: Ämnar statsrådet vidta åtgärder för att avbryta projektet?
fr · GP111531 · 2002-08-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:1531 av () till utrikesminister om Guantanamobasen I samband med att krig i inleddes tillfångatogs i en ung svensk medborgare och fördes tillsammans med infångade talibansoldater till militärbas på . Där har han suttit fängslad under förhållanden som för en ung människa inte kan vara annat än fruktansvärt nedbrytande. Alla förbindelser med familjen hemma i är avbrutna. Familjen vet inte om sonen fått de brev man skrivit till honom. Några brev från sonen har man inte fått. Långt om länge fick svenska UD-tjänstemän träffa honom på Guantanamobasen i amerikanska militärers närvaro. Vad samtalet handlade om är oklart. har förflutit sedan detta samtal ägde rum. Något nytt om den tillfångatagne unge svensken har inte rapporterats. Inga klara anklagelser har riktats mot honom. Ingen rannsakan har förekommit. Ingen dom har avkunnats. Tiden bara går utan att något tycks hända. Historien rymmer flera fall där människor i fullständig isolering från omvärlden och under lämplig psykisk behandling kan förmås att erkänna grova anklagelser. Det torde vara hög tid att påminna om att FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna även gäller för . Då ingenting tycks hända vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att bringa klarhet i den tillfångatagne unge svenskens fall?
fr · GP111532 · 2002-08-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:1532 av () till utbildningsminister om gymnasieskola utan högskolebehörighet lämnade av eleverna gymnasieskolan utan att ha uppnått godkänt betyg i tillräckligt många ämnen för att erhålla högskolebehörighet. Jag anser att alla elevers begåvning ska uppmuntras och utvecklas i gymnasieskolan. tvingas elever med praktisk begåvning alltför ofta in i en teoretisk utbildning vilket alltför ofta innebär en obarmhärtig utslagning av många unga människor. Deras tröskel och ingång på arbetsmarknaden har genom detta försvårats och de har dessutom ofta haft ett knäckt självförtroende. Morgondagens gymnasieskola bör ge ungdomar möjlighet att välja ett yrkesinriktat gymnasieprogram utan högskolebehörighet till förmån för en större del praktik. En praktisk gymnasieexamen bör ge behörighet till högre kvalificerad yrkesutbildning. Möjlighet ska finnas att senare i livet komplettera studierna till högskolebehörighet. Detta bör prövas av . Avser att låta utreda möjligheten att fullfölja studier på gymnasieskolan utan högskolebehörighet, men med behörighet till högre kvalificerad yrkesutbildning?
fr · GP111533 · 2002-08-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1533 av () till utbildningsminister om integrering i fick en elev avslag av en kommun i på sin ansökan om att få ta kostnaden för sin undervisning med sig till @ den s.k. elevpengen. Det är en inte helt ovanlig företeelse att elever går i annat lands skola @ speciellt om man bor nära ett annat nordiskt land. Min uppfattning är att ser ett gränsöverskridande arbete som något som ska uppmuntras och underlättas. Men eftersom skollagen ger kommunerna rätt att neka till studier i annat land, i detta fall , hindras en sådan önskad utveckling och integrering mellan de nordiska länderna försvåras ytterligare. Min fråga till utbildningsministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa att elever också på grundskolenivå har rätt att gå i skolan i annat nordiskt land och därmed få sin elevpeng med sig?
fr · GP111534 · 2002-08-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1534 av () till näringsminister om frakttaxan i Gotlandstrafiken Det har gått regeringens utredare lämnade sitt förslag om hur frakttaxan i Gotlandstrafiken ska utformas. Det är en synnerligen angelägen fråga för och näringslivet på ön. Om företagen och handeln inte har likvärdiga förutsättningar som övriga företag i vårt land, innebär det naturligtvis en besvärlig konkurrenssituation. Det är beklagligt att regeringen inte utnyttjat de tillfällen som förevarit att lämna förslag till . Enligt utredningens förslag ska den nya frakttaxan gälla från . Det är rimligt att det gotländska näringslivet får besked om vilka förutsättningar som gäller. När kommer näringsministern att lämna förslag för att långsiktigt lösa denna för viktiga fråga?
fr · GP111535 · 2002-08-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1535 av () till näringsminister om vägbelysning på landsbygd har ansvar för väghållning och därmed även för vägbelysning på statliga vägar. På den gotländska landsbygden försvinner belysningspunkter utefter de vägar som har ansvar för med hänvisning till medelbrist och gällande normverk. Utöver betydelsen för bygden med minskad trygghet är även vägbelysningen en trafiksäkerhetsfråga. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att tillföra erforderliga medel för att öka trafiksäkerheten?
fr · GP111536 · 2002-08-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1536 av () till justitieminister om polishögskola i Jag har besökt i och kan konstatera att situationen är oroande. Enligt uppgift har man en mycket hög arbetsbelastning, man har även en hög medelålder och det är svårt att rekrytera nya poliser. är räddnings- och säkerhetscentrum och i staden finns därför en stor kompetens samlad inom dessa frågor. Genom att förlägga en polisutbildning till skulle man tillföra ytterliga ett kompetensområde och stärka staden som räddnings- och säkerhetscentrum. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att undersöka möjligheten att starta en polisutbildning i ?
fr · GP111537 · 2002-08-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1537 av () till socialminister om nationell vårdgaranti Efter ett flerårigt motstånd mot vårdgarantin har det från regeringen utlovats en vårdgaranti efter valet. Enligt tidningsuppgifter har statsministern i samband med valmanifestet sagt att införandet ska äga rum . Är en sådan senareläggning den nuvarande regeringens avsikt?
fr · GP111538 · 2002-08-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1538 av () till kulturminister om vård av kulturhistoriska byggnader Visbys kyrkoruiner och ringmur har betraktats som en nationell angelägenhet. /riksdag konstaterade att de var "att räkna som de märkligaste i varför staten icke borde undandra sig att tillse att de för eftervärlden bevarades". Maj:t att det skulle åvila Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien att tillse att kyrkoruinerna på lämpligt sätt vårdades och underhölls. I ett brev förordnade man att också vården av ringmuren för framtiden skulle åvila . Dessa åligganden har numera övertagits av . erkändes 1995 i sin helhet av som ett av de kulturhistoriska världsarven. De världsarv som enligt världsarvskonventionen, det internationella samfundet som helhet har skyldighet att skydda. Visbys särskilt stora universella kulturhistoriska värde konstitueras givetvis främst av den medeltida ringmuren och kyrkoruinerna. har det kommit till min kännedom att det finns hinder att använda de anslag som beslutat om till byggnader som ägs av staten. Detta har då kommit att innebära att ansvariga myndigheter inte har möjlighet vårda och underhålla unika kulturhistoriska byggnader fullt ut. Kommer kulturministern att ta initiativ för att undanröja de hinder som begränsar möjligheten att använda anslagna medel på bästa sätt?
fr · GP111539 · 2002-08-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1539 av () till finansminister om statliga bolags reklamkampanjer I medierna har vi kunnat läsa om Vin & Sprit AB:s sponsring av tidningen . Tidningen är en porrtidning som ett statligt bolag som inte borde förknippas med. Att förknippas med en verksamhet som har en så förnedrande kvinnosyn och reklamkampanjer där ungdomar bjuds på fri sprit i stora mängder kan knappast vara ett positivt reklambudskap. Alltför många drabbas av alkoholens baksidor i form av missbruk och misshandel. dör i genomsnitt 6000 personer i på grund av alkoholmissbruk. Drygt 200000 barn lever tillsammans med alkoholiserade föräldrar som inte kan ge sina barn en trygg och bra uppväxt. Vi har därför ett reklamförbud för alkohol i @ detta för att minska den sorg och det lidande som alkoholen tyvärr ger upphov till. Det är upprörande att statliga nu bedriver reklamkampanjer i där alkoholen förskönas och ungdomar lockas med fester och gratis sprit för att köpa alkohol. Ytterst ansvarig är naturligtvis bolagets styrelse som utses av ägaren, i detta fall staten. Ägaren måste klargöra vilken syn som staten har och begära att styrelsen handlar i enlighet med de regler som finns. Det ska naturligtvis klart framgå av bolagets ägarpolicy att bolaget inte får bedriva en verksamhet som kan bidra till att öka alkoholskadorna, varken i eller utomlands. Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att statliga bolag inte bedriver reklamkampanjer som strider mot ägarens intentioner?
fr · GP111540 · 2002-08-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1540 av () till statsrådet om automatiskt uppehållstillstånd för nyfödda Utlänningsförordningens 3 kap. 7 § innebär att föräldrar med permanent uppehållstillstånd i som får barn måste ansöka hos om uppehållstillstånd för sitt nyfödda barn. Detta ger en teoretisk möjlighet för att, med stöd av Utlänningsförordningen, neka det nyfödda barnet uppehållstillstånd i . Även om praxis säger att dessa barn i de allra flesta fall ges permanent uppehållstillstånd, finns det ett tolkningsutrymme i lagen som kan ha konsekvenser exempelvis när formen för föräldrarnas uppehållstillstånd inte är med varandra överensstämmande. Enligt min mening så bör förordningen ses över så att det görs möjligt att nyfödda barns uppehållstillstånd går automatiskt på föräldrarnas. Vid en födsel anmäler BB till skattemyndigheten att ett barn är fött, vilket innebär att en automatisk utbetalning av barnbidrag påbörjas. Detta skulle kunna gälla även för nyfödda barns uppehållstillstånd. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att ett nyfött barn, som är fött i , inte ska behöva riskera att nekas uppehållstillstånd i landet utan med automatik ges samma form av uppehållstillstånd som föräldrarna?
fr · GP111541 · 2002-08-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:1541 av () till statsminister om arbetsuppgifter för tidigare generaldirektörer Vid frågestund meddelade jordbruksminister att "det finns nu ett antal arbetsuppgifter som kommer att erbjudas" (protokoll , anförande 100) @ detta efter en fråga varför tidigare generaldirektören inte och till en kostnad på ca ½ miljon kronor för statskassan erhållit nya arbetsuppgifter. Efter jordbruksministerns besked i har det nu gått ytterligare cirka och till samman kostnad för skattebetalarna. När kommer den tidigare generaldirektören att tillträda någon av de arbetsuppgifter som jordbruksministern aviserade ?
fr · GP111542 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1542 av () till utrikesminister om kristna minoriteter i Uppgifter i svenska och internationella tidningar pekar på att förbereder ett militärt angrepp mot i syfte att störta president . I förberedelserna ingår även samtal med oppositionella grupper i , bland dem kurderna, och med oppositionella i exil. I hela , även i och dess grannländer, finns olika kristna minoritetsgrupper, såsom assyrier/syrianer och kaldéer, som lever under svåra omständigheter. Deras kyrkor stängs och tas i bruk som stall, magasin eller bostäder, de förbjuds att använda sitt eget språk och att använda sitt namnskick. I vissa länder i regionen har förföljelserna tagit sig sådana uttryck att dessa grupper valt att ge upp sin egen identitet och i stället valt att kalla sig "kristna araber". Det är inte orimligt att tänka sig att de kristna minoritetsgruppernas ställning i regionen, kanske framför allt i , ytterligare försvagas när tiden för det amerikanska angreppet närmar sig. Hur de här gruppernas liv kan komma att förändras och försämras kan vi bara spekulera kring. Ytterst kan det komma att handla om repressalier och förföljelser som även innefattar våldsanvändning, kanske t.o.m. regelrätta etniska rensningar, om de kristna minoriteterna liksom 1915@1919 bli utsedda till syndabockar. Min fråga till utrikesministern: På vilket sätt tänker utrikesministern verka för att de kristna minoriteterna i mänskliga rättigheter inte ytterligare kränks som en konsekvens av ett amerikanskt angrepp mot ?
fr · GP111543 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1543 av () till utrikesminister om läroböcker i är kandidatland till EU vars grunduppgift är fred och samverkan. Men försök att anpassa sig till EU har i stort inneburit att av omvärlden uppmärksammade reformer undantagit kristna minoriteter. Det exempelvis uppmärksammade s.k. 14-punktsprogrammet, utesluter i princip kristna minoriteter. Förföljelsen mot de kristna minoriteterna visar sig också i att har infört särskilda kapitel i läroböckerna i historia om assyrier/kaldéer/syrianer, armenier och greker. I böckerna stämplas exempelvis de kristna kollektivt utan nyansering som förrädare under . Generaliseringarna innebär oriktiga och osanna påståenden om de kristna, som enligt uppgift stämplas på ett rasistiskt sätt. Detta kan innebära nya flyktingströmmar av kristna från , som på så sätt kommer närmare sitt mål om en "slutlig lösning av minoritetsfrågan", ett mål som formulerades av ungturkarna. Min fråga till utrikesministern: På vad sätt tänker utrikesministern verka för att stoppa de för de kristna diskriminerande och rasistiska läroböckerna i ?
fr · GP111544 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1544 av () till utrikesminister om oppositionen i Det pågår täta och omfattande aktiviteter med syfte att störta regimen i . finns där en opposition, som stöds av . De flesta politiska och andra grupperingar är representerade i denna opposition. Vad gäller assyrier/kaldéer är det dock tyvärr så, som tidigare i historien, att de är förbigångna. De är således inte representerade i denna opposition. Som bekant är inte heller assyrier/kaldéer accepterade som en nationell minoritet i . Assyrier/kaldéer är traditionellt en fredlig folkgrupp, som genomgående använt demokratiska medel för att försöka nå sina mål. Av just detta skäl hamnar de ofta i skuggan av grupper, som använder mer våldsamma metoder och kan därigenom skaffa sig fördelar genom att synas och höras mer, något som inte borde vara acceptabelt för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Min fråga till utrikesministern: Vad tänker utrikesministern göra för att även assyrier/kaldéer blir representerade i den irakiska opposition, som med goda minne börjar växa fram och som kommer att påverka minoriteternas rättigheter i ett framtida ?
fr · GP111545 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1545 av () till försvarsminister om utbildning för internationella insatser ska parallellt kunna ställa upp med två militära enheter av bataljons storlek i internationell tjänst. Detta innebär, med nuvarande tjänstgöringstider (utomlands), att fyra enheter av bataljons storlek är inne i systemet @ två som tjänstgör och två som är under utbildning. Befattningsutbildning sker vid mellan 80 och 90 s.k. utbildningslinjer, administrerade av men i huvudsak förlagda till olika militära enheter runtom i landet. Denna utbildning fordrar att man använder personal vid de olika enheterna som instruktörer, men också att materiel och utbildningsanordningar av olika slag tas i anspråk. Detta bör rimligtvis påverka de fåtaliga militära enheternas möjligheter att genomföra grundutbildning av värnpliktiga, vilket i sin tur bör leda till svårigheter att rekrytera värnpliktiga med "rätt" utbildning till de internationella insatserna. En av försvarsministerns medarbetare har i ett debattinlägg förordat ytterligare nedläggningar av arméförband, förutom den halvering av armén som skedde i samband med det omdiskuterade försvarsbeslutet , för att i stället öka takten i genomförandet av hightechförsvaret. Min fråga till försvarsministern: Hur avser försvarsministern att i en krympt grundorganisation vid en utvidgning av de internationella insatserna säkerställa att utbildningen av utlandsförbanden sker utan att det påverkar grundutbildningsverksamheten?
fr · GP111546 · 2002-08-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:1546 av () till försvarsminister om utlandsstyrkans möjligheter att lämna bistånd Det svenska värnpliktssystemet ger många fördelar framför införandet av en yrkesarmé. En av dessa fördelar är att de svenska soldaterna oftast har dubbla kompetenser, dels den kompetens som krävs för att lösa respektive uppgift i utlandssstyrkan, dels en civil kompetens som t.ex. snickare, målare, murare, sjuksköterska eller lärare @ kompetens som kan användas i direkt biståndsarbete. Utlandsstyrkan har som regel inga egna medel avsatta för biståndsarbete. I stället finansieras det humanitära biståndet av någon annan @ myndighet (t.ex. Sida) eller frivillig organisation. Inte sällan krävs tröga förhandlingar mellan Försvarsmakten och en motpart när det gäller att skaffa fram biståndsmedel. Exempel har visat att ibland kan halva missionstiden eller mer vara till ända innan medel beviljats. Det är naturligtvis inte bra. Ett alternativ vore att utlandsstyrkan redan vid avresan hade med sig ett särskilt anslag för humanitärt biståndsarbete, fristående från styrkans övriga anslag, för att därigenom öka effektiviteten i det svenska biståndsarbete som svenska kvinnor och män i internationell tjänst utför. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att skapa förutsättningar för att utlandsstyrkan får tillgång till ett från styrkans övriga medel avskiljt anslag för humanitärt biståndsarbete i missionsområdet?